# Uradni list C 240/1. j

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 240 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 591. julij 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 240

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 591. julij 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 117. plenarno zasedanje 7. in 8. aprila 2016 |
| 2016/C 240/01 | Mnenje Evropskega odbora regij – Ukrepi za spremljanje poročila petih predsednikov z naslovom Dokončanje evropske ekonomske in monetarne unije | 1 |
| 2016/C 240/02 | Mnenje Evropskega odbora regij – Skupna prizadevanja za rast in delovna mesta: vloga nacionalnih in regionalnih spodbujevalnih bank pri podpori naložbenega načrta za Evropo | 6 |
| 2016/C 240/03 | Mnenje Evropskega odbora regij – Konkretni koraki za izvajanje agende EU za mesta | 9 |
| 2016/C 240/04 | Mnenje Evropskega odbora regij – Okoljska zakonodaja EU: izboljšanje poročanja in skladnosti s predpisi | 15 |
| 2016/C 240/05 | Mnenje Evropskega odbora regij – Nov dogovor za odjemalce energije | 24 |
| 2016/C 240/06 | Mnenje Evropskega odbora regij – Zaščita beguncev v njihovi regiji izvora: nov vidik | 31 |
| 2016/C 240/07 | Mnenje Evropskega odbora regij – Odgovornejša trgovinska in naložbena politika | 37 |
| 2016/C 240/08 | Mnenje Evropskega odbora regij – Izpopolnitev enotnega trga | 43 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Odbor regij

117. plenarno zasedanje 7. in 8. aprila 2016

2016/C 240/01

Mnenje Evropskega odbora regij – Ukrepi za spremljanje poročila petih predsednikov z naslovom Dokončanje evropske ekonomske in monetarne unije

1

2016/C 240/02

Mnenje Evropskega odbora regij – Skupna prizadevanja za rast in delovna mesta: vloga nacionalnih in regionalnih spodbujevalnih bank pri podpori naložbenega načrta za Evropo

6

2016/C 240/03

Mnenje Evropskega odbora regij – Konkretni koraki za izvajanje agende EU za mesta

9

2016/C 240/04

Mnenje Evropskega odbora regij – Okoljska zakonodaja EU: izboljšanje poročanja in skladnosti s predpisi

15

2016/C 240/05

Mnenje Evropskega odbora regij – Nov dogovor za odjemalce energije

24

2016/C 240/06

Mnenje Evropskega odbora regij – Zaščita beguncev v njihovi regiji izvora: nov vidik

31

2016/C 240/07

Mnenje Evropskega odbora regij – Odgovornejša trgovinska in naložbena politika

37

2016/C 240/08

Mnenje Evropskega odbora regij – Izpopolnitev enotnega trga

43

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | ODBOR REGIJ |
| | 117. plenarno zasedanje 7. in 8. aprila 2016 |
| 2016/C 240/09 | Mnenje Evropskega odbora regij – Program za podporo strukturnim reformam za obdobje 2017–2020 | 49 |
| 2016/C 240/10 | Osnutek mnenja Evropskega odbora regij – Stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij in nizkoogljične naložbe | 62 |
| 2016/C 240/11 | Mnenje Evropskega odbora regij – Posodobitev pravil EU o avtorskih pravicah | 72 |

III   Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

117. plenarno zasedanje 7. in 8. aprila 2016

2016/C 240/09

Mnenje Evropskega odbora regij – Program za podporo strukturnim reformam za obdobje 2017–2020

49

2016/C 240/10

Osnutek mnenja Evropskega odbora regij – Stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij in nizkoogljične naložbe

62

2016/C 240/11

Mnenje Evropskega odbora regij – Posodobitev pravil EU o avtorskih pravicah

72

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Odbor regij

117. plenarno zasedanje 7. in 8. aprila 2016

| 1.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 240/1

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Ukrepi za spremljanje poročila petih predsednikov z naslovom Dokončanje evropske ekonomske in monetarne unije

(2016/C 240/01)

| Poročevalec: | Paul LINDQUIST (SE/EPP), član okrožnega sveta, Stockholm |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Poročilo petih predsednikov z naslovom Dokončanje evropske ekonomske in monetarne unije, zbirka referenčnega gradiva o ekonomski in monetarni uniji, prvič objavljena 22. junija 2015 |

Poročevalec:

Paul LINDQUIST (SE/EPP), član okrožnega sveta, Stockholm

Referenčni dokument:

Poročilo petih predsednikov z naslovom Dokončanje evropske ekonomske in monetarne unije, zbirka referenčnega gradiva o ekonomski in monetarni uniji, prvič objavljena 22. junija 2015

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Uvod

| 1. | pozdravlja poročilo petih predsednikov kot pomemben korak v okviru prizadevanj za okrepitev odpornosti ekonomske in monetarne unije (EMU) na gospodarske pretrese, izboljšanje uresničevanja načel in ciljev EMU, opredeljenih v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji in členu 120 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ter uvedbo reform za izboljšanje demokratične legitimnosti upravljanja EMU; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja poročilo petih predsednikov kot pomemben korak v okviru prizadevanj za okrepitev odpornosti ekonomske in monetarne unije (EMU) na gospodarske pretrese, izboljšanje uresničevanja načel in ciljev EMU, opredeljenih v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji in členu 120 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ter uvedbo reform za izboljšanje demokratične legitimnosti upravljanja EMU;

| 2. | ugotavlja pa, da poročilo ne daje predlogov o reformah evropskega mehanizma za stabilnost in ne obravnava vprašanja plačilne nesposobnosti držav v okviru EMU; treba se je močneje osredotočiti na rešitve za temeljne probleme v zvezi z monetarno unijo, in sicer neravnovesja na tekočih računih, ki nastanejo zaradi različnega povečanja produktivnosti. Ti namreč tudi vodijo v neravnovesja pri kapitalskih tokovih med državami in regijami. Treba je uvesti mehanizme za posredovanje povratnih informacij tistim državam in regijam, v katerih politiki ali gospodarski akterji odstopajo od tega, kar na splošno velja za razumno politiko in sprejemljivo pripravljenost za tveganje; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja pa, da poročilo ne daje predlogov o reformah evropskega mehanizma za stabilnost in ne obravnava vprašanja plačilne nesposobnosti držav v okviru EMU; treba se je močneje osredotočiti na rešitve za temeljne probleme v zvezi z monetarno unijo, in sicer neravnovesja na tekočih računih, ki nastanejo zaradi različnega povečanja produktivnosti. Ti namreč tudi vodijo v neravnovesja pri kapitalskih tokovih med državami in regijami. Treba je uvesti mehanizme za posredovanje povratnih informacij tistim državam in regijam, v katerih politiki ali gospodarski akterji odstopajo od tega, kar na splošno velja za razumno politiko in sprejemljivo pripravljenost za tveganje;

| 3. | meni, da sedanje gospodarske razmere s krhko rastjo in visoko brezposelnostjo upravičujejo celovit koncept za konsolidacijo javnih financ v državah članicah, ki med drugim temelji na dodatnem poglabljanju enotnega trga (1) ter okrepljenem prizadevanju za podporo nadaljnjemu izvajanju strukturnih reform in spodbujanju naložb, da se ustvari trajnostna rast za prihodnost; |
| --- | --- |

3.

meni, da sedanje gospodarske razmere s krhko rastjo in visoko brezposelnostjo upravičujejo celovit koncept za konsolidacijo javnih financ v državah članicah, ki med drugim temelji na dodatnem poglabljanju enotnega trga (1) ter okrepljenem prizadevanju za podporo nadaljnjemu izvajanju strukturnih reform in spodbujanju naložb, da se ustvari trajnostna rast za prihodnost;

| 4. | migracije in mobilnost delovne sile lahko okrepijo rast v EU, vendar se bo treba lotiti nekaterih vprašanj v zvezi z dostopom do stanovanj, javnimi in socialnimi storitvami ter prožnostjo trga dela; pri tem je treba poskrbeti, da Evropska unija zagotovi sofinanciranje, s katerim bo izboljšala absorpcijsko sposobnost; |
| --- | --- |

4.

migracije in mobilnost delovne sile lahko okrepijo rast v EU, vendar se bo treba lotiti nekaterih vprašanj v zvezi z dostopom do stanovanj, javnimi in socialnimi storitvami ter prožnostjo trga dela; pri tem je treba poskrbeti, da Evropska unija zagotovi sofinanciranje, s katerim bo izboljšala absorpcijsko sposobnost;

| 5. | poudarja, da je treba krepiti prevzemanje odgovornosti in demokratično legitimnost v celotni Evropski uniji ter hkrati regionalno razsežnost, da se bo pravni okvir povsod v EU izvajal ustrezno in dosledno ob upoštevanju načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba krepiti prevzemanje odgovornosti in demokratično legitimnost v celotni Evropski uniji ter hkrati regionalno razsežnost, da se bo pravni okvir povsod v EU izvajal ustrezno in dosledno ob upoštevanju načela subsidiarnosti;

| 6. | pozdravlja dvofazni pristop, na podlagi katerega naj bi se najprej nadgradili obstoječi instrumenti in pogodbe, v drugi fazi pa bi se uvedle daljnosežnejše spremembe in bi se s smernicami za konvergenco, ki bi jih skupaj sprejele države članice euroobmočja, okrepila zavezujoča narava procesa konvergence; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dvofazni pristop, na podlagi katerega naj bi se najprej nadgradili obstoječi instrumenti in pogodbe, v drugi fazi pa bi se uvedle daljnosežnejše spremembe in bi se s smernicami za konvergenco, ki bi jih skupaj sprejele države članice euroobmočja, okrepila zavezujoča narava procesa konvergence;

Na poti h gospodarski uniji – konvergenca, blaginja in socialna kohezija

| 7. | poudarja potrebo po močnejši konvergenci tako med državami članicami kot tudi znotraj držav članic ter je zaskrbljen zaradi neenakosti, ki so v nekaterih primerih večje znotraj držav članic kot med njimi; |
| --- | --- |

7.

poudarja potrebo po močnejši konvergenci tako med državami članicami kot tudi znotraj držav članic ter je zaskrbljen zaradi neenakosti, ki so v nekaterih primerih večje znotraj držav članic kot med njimi;

| 8. | hkrati poudarja, da je mogoče socialne, gospodarske in teritorialne neenakosti odpraviti le s konceptom, ki temelji na strategiji Evropa 2020 ter obsega regionalno razsežnost in kohezijsko politiko, usmerjeno v učinke; ponovno se izreka za proces, ki vodi v gospodarsko in socialno konvergenco; hkrati ponovno poziva k obsežnemu vseevropskemu posvetovanju o prihodnji teritorialni viziji Evropske unije do leta 2050. Jasna vizija je namreč potrebna, da se bodo po njej lahko ravnali politike in mehanizmi financiranja (2). OR pozdravlja sedanje preučevanje strategij kohezijske politike po letu 2020; |
| --- | --- |

8.

hkrati poudarja, da je mogoče socialne, gospodarske in teritorialne neenakosti odpraviti le s konceptom, ki temelji na strategiji Evropa 2020 ter obsega regionalno razsežnost in kohezijsko politiko, usmerjeno v učinke; ponovno se izreka za proces, ki vodi v gospodarsko in socialno konvergenco; hkrati ponovno poziva k obsežnemu vseevropskemu posvetovanju o prihodnji teritorialni viziji Evropske unije do leta 2050. Jasna vizija je namreč potrebna, da se bodo po njej lahko ravnali politike in mehanizmi financiranja (2). OR pozdravlja sedanje preučevanje strategij kohezijske politike po letu 2020;

| 9. | poudarja, da je treba še naprej podpirati razvoj obmejnih, obrobnih in najbolj oddaljenih regij ter regij, ki se soočajo z demografskimi izzivi, da bi skladno s sprejetimi vseevropskimi strategijami dosegli dosledno in trajno konvergenco; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba še naprej podpirati razvoj obmejnih, obrobnih in najbolj oddaljenih regij ter regij, ki se soočajo z demografskimi izzivi, da bi skladno s sprejetimi vseevropskimi strategijami dosegli dosledno in trajno konvergenco;

| 10. | opozarja, da ena sama rešitev za vse ne more delovati, saj razmere tako znotraj držav članic kot tudi med njimi zahtevajo prožnost, kar pomeni, da morajo organi, odgovorni za konkurenčnost, spoštovati nacionalne sisteme pogajanj o plačah in ne smejo prevzeti vloge socialnih partnerjev na tem področju; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da ena sama rešitev za vse ne more delovati, saj razmere tako znotraj držav članic kot tudi med njimi zahtevajo prožnost, kar pomeni, da morajo organi, odgovorni za konkurenčnost, spoštovati nacionalne sisteme pogajanj o plačah in ne smejo prevzeti vloge socialnih partnerjev na tem področju;

| 11. | organi za konkurenčnost morajo na splošno upoštevati vse vidike gospodarskega okolja, torej tudi dejavnike, kot so produktivnost, spretnosti, inovacije, podjetniško okolje in prekomerna birokracija. Odbor se zato strinja, da pojma konkurenčnost ne smemo omejiti zgolj na vprašanje ravni plač; |
| --- | --- |

11.

organi za konkurenčnost morajo na splošno upoštevati vse vidike gospodarskega okolja, torej tudi dejavnike, kot so produktivnost, spretnosti, inovacije, podjetniško okolje in prekomerna birokracija. Odbor se zato strinja, da pojma konkurenčnost ne smemo omejiti zgolj na vprašanje ravni plač;

| 12. | se strinja, da se je treba bolj osredotočiti na zaposlovanje in blaginjo; |
| --- | --- |

12.

se strinja, da se je treba bolj osredotočiti na zaposlovanje in blaginjo;

| 13. | ocena socialnih kazalnikov kaže, da so brezposelnost, revščina in socialna izključenost skoncentrirane zlasti v manj razvitih regijah ter očitno kažejo, kako dobro so bila uresničena pretekla priporočila, med drugim v okviru strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

13.

ocena socialnih kazalnikov kaže, da so brezposelnost, revščina in socialna izključenost skoncentrirane zlasti v manj razvitih regijah ter očitno kažejo, kako dobro so bila uresničena pretekla priporočila, med drugim v okviru strategije Evropa 2020;

| 14. | je zadovoljen, da je v poročilu petih predsednikov na splošno priznano, da je socialna razsežnost nujna za gospodarstvo. V zvezi s tem (3) ponovno izraža podporo pozivu Evropskega parlamenta državam članicam, naj podpišejo pakt za socialne naložbe, ki bi določil cilje socialnih naložb na nacionalni ravni za doseganje ciljev strategije Evropa 2020 v zaposlovanju, socialnih zadevah in izobraževanju; |
| --- | --- |

14.

je zadovoljen, da je v poročilu petih predsednikov na splošno priznano, da je socialna razsežnost nujna za gospodarstvo. V zvezi s tem (3) ponovno izraža podporo pozivu Evropskega parlamenta državam članicam, naj podpišejo pakt za socialne naložbe, ki bi določil cilje socialnih naložb na nacionalni ravni za doseganje ciljev strategije Evropa 2020 v zaposlovanju, socialnih zadevah in izobraževanju;

| 15. | je zadovoljen, da Komisija priznava vlogo socialnih partnerjev pri sprejemanju nadaljnjega razvoja ekonomske in monetarne unije. Pri tem gre tako za vlogo pri pripravi nacionalnih programov reform kot splošneje za večjo osredotočenost na delo in socialo ter steber socialnih pravic, h kateremu se stremi. Dialog s socialnimi partnerji je smiseln in lahko poveča sprejemanje v državah članicah. V prihodnosti lahko socialni partnerji pomembno prispevajo tudi k morebitnim skupnim projektom, ki jih razvijejo na podlagi skupnega akcijskega načrta; |
| --- | --- |

15.

je zadovoljen, da Komisija priznava vlogo socialnih partnerjev pri sprejemanju nadaljnjega razvoja ekonomske in monetarne unije. Pri tem gre tako za vlogo pri pripravi nacionalnih programov reform kot splošneje za večjo osredotočenost na delo in socialo ter steber socialnih pravic, h kateremu se stremi. Dialog s socialnimi partnerji je smiseln in lahko poveča sprejemanje v državah članicah. V prihodnosti lahko socialni partnerji pomembno prispevajo tudi k morebitnim skupnim projektom, ki jih razvijejo na podlagi skupnega akcijskega načrta;

| 16. | treba se je lotiti regionalnih razlik, da se odpravijo socialne neenakosti, okrepi rast, ustvarijo delovna mesta ter povečata konkurenčnost in kohezija v EMU in EU; v zvezi s tem opozarja na pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti kot delodajalk in ustvarjalk podjetjem prijaznega okolja; |
| --- | --- |

16.

treba se je lotiti regionalnih razlik, da se odpravijo socialne neenakosti, okrepi rast, ustvarijo delovna mesta ter povečata konkurenčnost in kohezija v EMU in EU; v zvezi s tem opozarja na pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti kot delodajalk in ustvarjalk podjetjem prijaznega okolja;

| 17. | lokalne in regionalne oblasti z lokalnimi in regionalnimi pobudami pomembno prispevajo h konkurenčnosti; |
| --- | --- |

17.

lokalne in regionalne oblasti z lokalnimi in regionalnimi pobudami pomembno prispevajo h konkurenčnosti;

| 18. | pozdravlja navedbo v priporočilu o vzpostavitvi nacionalnih odborov za konkurenčnost v euroobmočju (COM(2015) 601 final), da naj bi ti odbori le podpirali sprejemanje odločitev, ne pa tudi pripravljali končnih predlogov; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja navedbo v priporočilu o vzpostavitvi nacionalnih odborov za konkurenčnost v euroobmočju (COM(2015) 601 final), da naj bi ti odbori le podpirali sprejemanje odločitev, ne pa tudi pripravljali končnih predlogov;

Evropski semester

| 19. | pozdravlja racionalizacijo in okrepitev evropskega semestra v sedanjem pravnem okviru ter uskladitev dokumentov za močnejšo osredotočenost, večjo učinkovitost ter jasno določitev odgovornosti in pristojnosti, da bo dosežen cilj EU, tj. dobro upravljanje; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja racionalizacijo in okrepitev evropskega semestra v sedanjem pravnem okviru ter uskladitev dokumentov za močnejšo osredotočenost, večjo učinkovitost ter jasno določitev odgovornosti in pristojnosti, da bo dosežen cilj EU, tj. dobro upravljanje;

| 20. | priznava pomen evropskega semestra kot instrumenta za doseganje reform na nacionalni ravni in ravni EU, saj skrbi za to, da EU in države članice usklajujejo gospodarsko politiko; |
| --- | --- |

20.

priznava pomen evropskega semestra kot instrumenta za doseganje reform na nacionalni ravni in ravni EU, saj skrbi za to, da EU in države članice usklajujejo gospodarsko politiko;

| 21. | ponovno poziva Evropsko komisijo in Evropski parlament, da uvedeta kodeks ravnanja, ki bo zagotovil strukturirano vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v evropski semester z namenom, da se leta 2016 o tem pripravi konkreten predlog; zavezuje se, da bo v zvezi s tem vzpostavil stalen dialog z Evropsko komisijo; |
| --- | --- |

21.

ponovno poziva Evropsko komisijo in Evropski parlament, da uvedeta kodeks ravnanja, ki bo zagotovil strukturirano vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v evropski semester z namenom, da se leta 2016 o tem pripravi konkreten predlog; zavezuje se, da bo v zvezi s tem vzpostavil stalen dialog z Evropsko komisijo;

| 22. | poudarja, da bi bilo treba v poročilih za države in priporočilih za posamezne države izrecno obravnavati vprašanja v zvezi z regionalnimi neenakostmi ter sistematično upoštevati prispevke regionalne in lokalne ravni; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi bilo treba v poročilih za države in priporočilih za posamezne države izrecno obravnavati vprašanja v zvezi z regionalnimi neenakostmi ter sistematično upoštevati prispevke regionalne in lokalne ravni;

| 23. | obžaluje, da v spremenjeni strukturi evropskega semestra pri preučevanju prednostnih nalog za euroobmočje ni omenjen OR; poziva Evropsko komisijo, naj obravnava regionalna vprašanja v dokumentih, ki urejajo evropski semester, in sicer s sistematičnimi regionalnimi analizami, med drugim zaposlovanja in socialnih zadev. |
| --- | --- |

23.

obžaluje, da v spremenjeni strukturi evropskega semestra pri preučevanju prednostnih nalog za euroobmočje ni omenjen OR; poziva Evropsko komisijo, naj obravnava regionalna vprašanja v dokumentih, ki urejajo evropski semester, in sicer s sistematičnimi regionalnimi analizami, med drugim zaposlovanja in socialnih zadev.

Na poti k finančni uniji – celovita fiskalna politika za celovito gospodarstvo

| 24. | uresničitev bančne unije je kratkoročno najučinkovitejši instrument za preprečevanje kriz v finančnem sistemu, prekinitev negativne spirale med nacionalnimi bankami in državami članicami ter zmanjševanje negativnih učinkov gospodarskih pretresov; |
| --- | --- |

24.

uresničitev bančne unije je kratkoročno najučinkovitejši instrument za preprečevanje kriz v finančnem sistemu, prekinitev negativne spirale med nacionalnimi bankami in državami članicami ter zmanjševanje negativnih učinkov gospodarskih pretresov;

| 25. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zmanjšajo tveganja v finančnem sistemu, izboljšajo cenovno prožnost in uvedejo nacionalne sisteme zajamčenih vlog; |
| --- | --- |

25.

poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zmanjšajo tveganja v finančnem sistemu, izboljšajo cenovno prožnost in uvedejo nacionalne sisteme zajamčenih vlog;

| 26. | zato meni, da je predpogoj za uvedbo evropskega sistema jamstva za vloge uvedba in financiranje evropskega sklada za reševanje bank in nacionalnih sistemov jamstva za vloge ter razjasnitev odnosov med njimi, da se čim bolj zmanjša nevarnost moralnega tveganja; |
| --- | --- |

26.

zato meni, da je predpogoj za uvedbo evropskega sistema jamstva za vloge uvedba in financiranje evropskega sklada za reševanje bank in nacionalnih sistemov jamstva za vloge ter razjasnitev odnosov med njimi, da se čim bolj zmanjša nevarnost moralnega tveganja;

| 27. | poziva Evropsko centralno banko (ECB) in Evropski bančni organ (EBA), da preverita kakovost finančnih sredstev in izvajata obremenitvene teste finančnih institucij, na katere vpliva evropski sistem jamstva za vloge, da zagotovita enake konkurenčne pogoje za te institucije; |
| --- | --- |

27.

poziva Evropsko centralno banko (ECB) in Evropski bančni organ (EBA), da preverita kakovost finančnih sredstev in izvajata obremenitvene teste finančnih institucij, na katere vpliva evropski sistem jamstva za vloge, da zagotovita enake konkurenčne pogoje za te institucije;

| 28. | poziva Evropsko komisijo, da pojasni dodano vrednost posvetovalnega evropskega fiskalnega odbora, čigar sekretariat je podrejen generalnemu sekretariatu Komisije. Še posebej bi bilo treba preučiti, kako bi lahko preprečili, da bi tak odbor po nepotrebnem dodatno zakompliciral že zdaj kompleksen makroekonomski okvir za nadzor; |
| --- | --- |

28.

poziva Evropsko komisijo, da pojasni dodano vrednost posvetovalnega evropskega fiskalnega odbora, čigar sekretariat je podrejen generalnemu sekretariatu Komisije. Še posebej bi bilo treba preučiti, kako bi lahko preprečili, da bi tak odbor po nepotrebnem dodatno zakompliciral že zdaj kompleksen makroekonomski okvir za nadzor;

| 29. | obžaluje, da pred ustanovitvijo evropskega fiskalnega odbora ni bilo priložnosti za izražanje stališč. OR načeloma meni, da je dosledno spremljanje spoštovanja pravil Pakta za stabilnost in rast pomembno. Hkrati pa zaradi aktualne oblike predlaganega odbora dvomi, ali njegove koristi ustrezno odtehtajo dodatno birokratsko obremenitev, ki jo je treba pričakovati. Poleg tega je nejasno, kaj je pravna podlaga za uvedbo evropskega fiskalnega odbora in kako je zasnovan njegov odnos do nacionalnih fiskalnih svetov; |
| --- | --- |

29.

obžaluje, da pred ustanovitvijo evropskega fiskalnega odbora ni bilo priložnosti za izražanje stališč. OR načeloma meni, da je dosledno spremljanje spoštovanja pravil Pakta za stabilnost in rast pomembno. Hkrati pa zaradi aktualne oblike predlaganega odbora dvomi, ali njegove koristi ustrezno odtehtajo dodatno birokratsko obremenitev, ki jo je treba pričakovati. Poleg tega je nejasno, kaj je pravna podlaga za uvedbo evropskega fiskalnega odbora in kako je zasnovan njegov odnos do nacionalnih fiskalnih svetov;

| 30. | upa, da bo dokončanje unije kapitalskih trgov omogočilo čezmejne pretoke kapitala, ne da bi ogrozilo stabilnost posameznih regij ali držav, ter podjetjem, zlasti mikro podjetjem in MSP, omogočilo dostop do raznolikih virov financiranja; |
| --- | --- |

30.

upa, da bo dokončanje unije kapitalskih trgov omogočilo čezmejne pretoke kapitala, ne da bi ogrozilo stabilnost posameznih regij ali držav, ter podjetjem, zlasti mikro podjetjem in MSP, omogočilo dostop do raznolikih virov financiranja;

| 31. | meni, da bi morala usklajena in dobro premišljena unija kapitalskih trgov obsegati vseh 28 držav članic in spodbujati enake konkurenčne pogoje v vsej EU; poziva države članice, naj poskrbijo, da bo bančna unija dostopna tudi tistim državam članicam, ki doslej še niso uvedle eura; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi morala usklajena in dobro premišljena unija kapitalskih trgov obsegati vseh 28 držav članic in spodbujati enake konkurenčne pogoje v vsej EU; poziva države članice, naj poskrbijo, da bo bančna unija dostopna tudi tistim državam članicam, ki doslej še niso uvedle eura;

Na poti k fiskalni uniji – celovit okvir za trdno in celovito proračunsko politiko

| 32. | opozarja, da je treba spoštovati Pakt za stabilnost in rast, in poudarja, kako pomembno je, da imajo vse države članice trdno gospodarstvo in stabilne javne finance, saj je to predpogoj za potrebne kratko- in dolgoročne naložbe javnega sektorja (4); |
| --- | --- |

32.

opozarja, da je treba spoštovati Pakt za stabilnost in rast, in poudarja, kako pomembno je, da imajo vse države članice trdno gospodarstvo in stabilne javne finance, saj je to predpogoj za potrebne kratko- in dolgoročne naložbe javnega sektorja (4);

| 33. | meni, da morajo države članice dokazati, da vodijo odgovorno gospodarsko politiko, preden dobijo dostop do evropskih instrumentov za gospodarsko stabilizacijo. Uporaba teh instrumentov mora iti z roko v roki s popolno izvedbo strukturnih reform, da se izboljšajo konvergenca, usklajevanje in vključevanje; izrecno opozarja, da podpora ne sme v nobenem primeru ustvariti stalnih tokov med državami, ki bi tekli v samo eni smeri. Sklad za stabilnost in drugi instrumenti, kakršen je program za podporo strukturnim reformam, ne smejo biti namenjeni nadomestitvi sedanje kohezijske politike; |
| --- | --- |

33.

meni, da morajo države članice dokazati, da vodijo odgovorno gospodarsko politiko, preden dobijo dostop do evropskih instrumentov za gospodarsko stabilizacijo. Uporaba teh instrumentov mora iti z roko v roki s popolno izvedbo strukturnih reform, da se izboljšajo konvergenca, usklajevanje in vključevanje; izrecno opozarja, da podpora ne sme v nobenem primeru ustvariti stalnih tokov med državami, ki bi tekli v samo eni smeri. Sklad za stabilnost in drugi instrumenti, kakršen je program za podporo strukturnim reformam, ne smejo biti namenjeni nadomestitvi sedanje kohezijske politike;

| 34. | se strinja z Evropsko komisijo, da bi lahko bila bližajoča se ocena šesterčka in dvojčka priložnost za izboljšanje preglednosti v EU in legitimnosti EU, kar je še posebej pomembno za lokalno in regionalno raven; zato poziva k vzpostavitvi „gospodarskega dialoga“ med OR in Komisijo po zgledu dialoga, ki poteka med Komisijo in Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

34.

se strinja z Evropsko komisijo, da bi lahko bila bližajoča se ocena šesterčka in dvojčka priložnost za izboljšanje preglednosti v EU in legitimnosti EU, kar je še posebej pomembno za lokalno in regionalno raven; zato poziva k vzpostavitvi „gospodarskega dialoga“ med OR in Komisijo po zgledu dialoga, ki poteka med Komisijo in Evropskim parlamentom;

| 35. | znova izraža prepričanje, da je fiskalna zmogljivost nujna, da se EMU zagotovi začasni mehanizem za blažitev šokov (5); |
| --- | --- |

35.

znova izraža prepričanje, da je fiskalna zmogljivost nujna, da se EMU zagotovi začasni mehanizem za blažitev šokov (5);

| 36. | pogoji za financiranje naložb v realno gospodarstvo so se zaradi vztrajne gospodarske krize temeljito spremenili, zato OR opozarja na velik pomen lokalnih in regionalnih oblasti za doseganje čim večje učinkovitosti in odkrivanje ovir za produktivne naložbe; |
| --- | --- |

36.

pogoji za financiranje naložb v realno gospodarstvo so se zaradi vztrajne gospodarske krize temeljito spremenili, zato OR opozarja na velik pomen lokalnih in regionalnih oblasti za doseganje čim večje učinkovitosti in odkrivanje ovir za produktivne naložbe;

| 37. | ponavlja svojo zahtevo po zlatem pravilu, v skladu s katerim so dolgoročne naložbe ločene od tekoče porabe, ter poziva k uvedbi okvira, skladnega z evropskimi merili, za odkrivanje naložb na socialnem področju in v infrastrukturo, ki so najpomembnejše za ohranjanje dolgoročne rasti; |
| --- | --- |

37.

ponavlja svojo zahtevo po zlatem pravilu, v skladu s katerim so dolgoročne naložbe ločene od tekoče porabe, ter poziva k uvedbi okvira, skladnega z evropskimi merili, za odkrivanje naložb na socialnem področju in v infrastrukturo, ki so najpomembnejše za ohranjanje dolgoročne rasti;

| 38. | opozarja, da je treba izboljšati kakovost javne porabe, med drugim z uporabo načel OECD za učinkovite javne naložbe na vseh ravneh vodenja in upravljanja; poziva k razpravi o tem, kako bi lahko fiskalna decentralizacija na različnih področjih javnega sektorja izboljšala kakovost javne porabe, saj pripomore k rasti prijazni konsolidaciji javnih financ, ne da bi ogrozili načelo solidarnosti med regijami posamezne države članice; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da je treba izboljšati kakovost javne porabe, med drugim z uporabo načel OECD za učinkovite javne naložbe na vseh ravneh vodenja in upravljanja; poziva k razpravi o tem, kako bi lahko fiskalna decentralizacija na različnih področjih javnega sektorja izboljšala kakovost javne porabe, saj pripomore k rasti prijazni konsolidaciji javnih financ, ne da bi ogrozili načelo solidarnosti med regijami posamezne države članice;

| 39. | ponovno poziva Evropsko komisijo, naj pripravi belo knjigo, v kateri bo na ravni EU opredeljena klasifikacija kakovosti javnih naložb pri izračunavanju javne porabe glede na njihove dolgoročne učinke, in v vsako letno poročilo o javnih financah v ekonomski in monetarni uniji (EMU) vključi poglavje o kakovosti javnih naložb, in sicer tudi na podnacionalni ravni (6); |
| --- | --- |

39.

ponovno poziva Evropsko komisijo, naj pripravi belo knjigo, v kateri bo na ravni EU opredeljena klasifikacija kakovosti javnih naložb pri izračunavanju javne porabe glede na njihove dolgoročne učinke, in v vsako letno poročilo o javnih financah v ekonomski in monetarni uniji (EMU) vključi poglavje o kakovosti javnih naložb, in sicer tudi na podnacionalni ravni (6);

Demokratična odgovornost, legitimnost in institucionalna krepitev

| 40. | meni, da bi poglobljeni in odpornejši ekonomski in monetarni uniji koristilo, če bi bile strukture manj zapletene, prevzemanje odgovornosti in pristojnosti razjasnjeni, preglednost pa večja, namesto da se k že veljavnim pravilom in predpisom uvajajo še dodatni, zato pozdravlja načrte Evropske komisije za poenostavitev, večjo preglednost in odločnejše prevzemanje odgovornosti; |
| --- | --- |

40.

meni, da bi poglobljeni in odpornejši ekonomski in monetarni uniji koristilo, če bi bile strukture manj zapletene, prevzemanje odgovornosti in pristojnosti razjasnjeni, preglednost pa večja, namesto da se k že veljavnim pravilom in predpisom uvajajo še dodatni, zato pozdravlja načrte Evropske komisije za poenostavitev, večjo preglednost in odločnejše prevzemanje odgovornosti;

| 41. | poziva k bolj realističnemu odnosu do praktičnega izvajanja upravnih sankcij proti državam, ki ne spoštujejo skupaj določenih pravil, in k razpravi o tem, kako bi lahko bili tržni mehanizmi alternativa ali dopolnitev; |
| --- | --- |

41.

poziva k bolj realističnemu odnosu do praktičnega izvajanja upravnih sankcij proti državam, ki ne spoštujejo skupaj določenih pravil, in k razpravi o tem, kako bi lahko bili tržni mehanizmi alternativa ali dopolnitev;

| 42. | poudarja, da se je treba posebej osredotočiti na to, da so v gospodarskem upravljanju jasno določene pristojnosti na vseh ravneh, tudi na lokalni in regionalni ravni, saj sta pogosto prav ti ravni odgovorni za izvajanje politike na različnih področjih, kot so zaposlovanje, zdravstvo in izobraževanje; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da se je treba posebej osredotočiti na to, da so v gospodarskem upravljanju jasno določene pristojnosti na vseh ravneh, tudi na lokalni in regionalni ravni, saj sta pogosto prav ti ravni odgovorni za izvajanje politike na različnih področjih, kot so zaposlovanje, zdravstvo in izobraževanje;

Sklepne ugotovitve

| 43. | poziva Evropsko komisijo, da vključi OR v pripravo bele knjige, ki bo obravnavala prehod iz faze 1 v fazo 2 reforme EMU; |
| --- | --- |

43.

poziva Evropsko komisijo, da vključi OR v pripravo bele knjige, ki bo obravnavala prehod iz faze 1 v fazo 2 reforme EMU;

| 44. | poudarja, kako pomembno je pri poglabljanju monetarne unije upoštevati tudi posledice odnosov z državami, ki niso v euroobmočju; poleg tega mora biti jasno razvidno, kateri predlogi veljajo za vse države članice in kateri samo za države euroobmočja; |
| --- | --- |

44.

poudarja, kako pomembno je pri poglabljanju monetarne unije upoštevati tudi posledice odnosov z državami, ki niso v euroobmočju; poleg tega mora biti jasno razvidno, kateri predlogi veljajo za vse države članice in kateri samo za države euroobmočja;

| 45. | opozarja, da je treba vse ukrepe za dokončanje EMU izvesti čim bolj pregledno, da se ne odvrne držav članic, ki še niso uvedle eura, in da se prepreči nastanek Evrope dveh hitrosti. |
| --- | --- |

45.

opozarja, da je treba vse ukrepe za dokončanje EMU izvesti čim bolj pregledno, da se ne odvrne držav članic, ki še niso uvedle eura, in da se prepreči nastanek Evrope dveh hitrosti.

V Bruslju, 7. aprila 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  Glej mnenje OR z dne 7. in 8. aprila 2016 – Izpopolnitev enotnega trga.

1

(2)  Mnenje OR z dne 3. decembra 2015 – Kakšna bo prihodnja teritorialna vizija do leta 2050?, CDR 4285/2015.

2

(3)  Resolucija Odbora regij z dne 4. julija 2013 Poglabljanje ekonomske in monetarne unije, CDR4129-2013_00_00_TRA_RES-RESOL-V-007.

3

(4)  Točka 8 resolucije OR o sporočilu Evropske komisije Letni pregled rasti za leto 2016 – Krepitev okrevanja gospodarstva in pospeševanje konvergence, COR_2015_06756_00_00_RES-RESOL-VI/008.

4

(5)  Glej resolucijo OR z dne 4. julija 2013 Poglabljanje ekonomske in monetarne unije, CDR4129-2013_00_00_TRA_RES-RESOL-V/007.

5

(6)  Mnenje OR Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast, poročevalka: Olga Zrihen (BE/PES), COR-2015-01185, točka 15.

6

---

| 1.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 240/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 240/6

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Skupna prizadevanja za rast in delovna mesta: vloga nacionalnih in regionalnih spodbujevalnih bank pri podpori naložbenega načrta za Evropo

(2016/C 240/02)

| Poročevalec: | Adam BANASZAK (PL/ECR), podpredsednik regionalne skupščine Kujavsko-Pomorjansko |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Skupna prizadevanja za rast in delovna mesta: vloga nacionalnih spodbujevalnih bank pri podpori naložbenega načrta za Evropo
  COM(2015) 361 final |

Poročevalec:

Adam BANASZAK (PL/ECR), podpredsednik regionalne skupščine Kujavsko-Pomorjansko

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Skupna prizadevanja za rast in delovna mesta: vloga nacionalnih spodbujevalnih bank pri podpori naložbenega načrta za Evropo

COM(2015) 361 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja ukrepe Evropske komisije za podporo spodbujevalnim bankam in za vzpostavitev naložbenih platform, ki so pomemben element naložbenega načrta za Evropo. Hkrati izraža kritiko, ker se Komisija v praksi osredotoča le na pomen nacionalne ravni in poziva zgolj k ustanavljanju novih nacionalnih spodbujevalnih bank, čeprav uradna opredelitev nacionalnih spodbujevalnih bank načeloma zajema tudi regionalne banke. Toda tudi spodbujevalne banke, ki delujejo na lokalni in regionalni ravni, si v okviru naložbenega načrta zaslužijo priznanje in pozornost; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja ukrepe Evropske komisije za podporo spodbujevalnim bankam in za vzpostavitev naložbenih platform, ki so pomemben element naložbenega načrta za Evropo. Hkrati izraža kritiko, ker se Komisija v praksi osredotoča le na pomen nacionalne ravni in poziva zgolj k ustanavljanju novih nacionalnih spodbujevalnih bank, čeprav uradna opredelitev nacionalnih spodbujevalnih bank načeloma zajema tudi regionalne banke. Toda tudi spodbujevalne banke, ki delujejo na lokalni in regionalni ravni, si v okviru naložbenega načrta zaslužijo priznanje in pozornost;

| 2. | opozarja na opredelitev spodbujevalnih bank ali institucij iz uredbe o Evropskem skladu za strateške naložbe, v skladu s katero so to pravni subjekti, „ki profesionalno opravljajo finančne dejavnosti in imajo pooblastilo države članice ali subjekta države članice, dano bodisi na državni, regionalni ali lokalni ravni, za opravljanje razvojnih ali spodbujevalnih dejavnosti“; |
| --- | --- |

2.

opozarja na opredelitev spodbujevalnih bank ali institucij iz uredbe o Evropskem skladu za strateške naložbe, v skladu s katero so to pravni subjekti, „ki profesionalno opravljajo finančne dejavnosti in imajo pooblastilo države članice ali subjekta države članice, dano bodisi na državni, regionalni ali lokalni ravni, za opravljanje razvojnih ali spodbujevalnih dejavnosti“;

| 3. | ugotavlja, da imajo različne oblike spodbujevalnih bank pomembno vlogo pri blažitvi posledic gospodarske in finančne krize, zlasti glede na zmanjšanje javnih naložb na lokalni in regionalni ravni, na katerega sta pred kratkim v skupnem poročilu opozorila Evropski odbor regij in OECD; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da imajo različne oblike spodbujevalnih bank pomembno vlogo pri blažitvi posledic gospodarske in finančne krize, zlasti glede na zmanjšanje javnih naložb na lokalni in regionalni ravni, na katerega sta pred kratkim v skupnem poročilu opozorila Evropski odbor regij in OECD;

| 4. | v zvezi s tem ugotavlja, da so v nekaterih državah za podporo naložb, ki so bistvenega pomena za lokalne in regionalne oblasti, odgovorne banke, ki poslujejo po vsej državi (npr. v Franciji in na Poljskem), katerih solastniki so včasih lokalne in regionalne oblasti (skandinavske države in Nizozemska), da pa poleg nacionalnih spodbujevalnih bank obstajajo tudi (npr. v Nemčiji) regionalne spodbujevalne banke, katerih (edini ali delni) lastnik je posamezna zvezna dežela in ki ponujajo podporo, prilagojeno tej deželi. Vse te banke imajo različne značilnosti, odvisne od zgodovinskih izkušenj in gospodarskih razmer v posamezni državi ali regiji; |
| --- | --- |

4.

v zvezi s tem ugotavlja, da so v nekaterih državah za podporo naložb, ki so bistvenega pomena za lokalne in regionalne oblasti, odgovorne banke, ki poslujejo po vsej državi (npr. v Franciji in na Poljskem), katerih solastniki so včasih lokalne in regionalne oblasti (skandinavske države in Nizozemska), da pa poleg nacionalnih spodbujevalnih bank obstajajo tudi (npr. v Nemčiji) regionalne spodbujevalne banke, katerih (edini ali delni) lastnik je posamezna zvezna dežela in ki ponujajo podporo, prilagojeno tej deželi. Vse te banke imajo različne značilnosti, odvisne od zgodovinskih izkušenj in gospodarskih razmer v posamezni državi ali regiji;

| 5. | ugotavlja, da spodbujevalne ustanove niso vedno banke – v nekaterih državah poslujejo v obliki agencij, družb ali naložbenih skladov, pogosto s tveganim kapitalom. Tudi ta vrsta nebančnih ustanov bi bila lahko pomembna za naložbeni načrt za Evropo; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da spodbujevalne ustanove niso vedno banke – v nekaterih državah poslujejo v obliki agencij, družb ali naložbenih skladov, pogosto s tveganim kapitalom. Tudi ta vrsta nebančnih ustanov bi bila lahko pomembna za naložbeni načrt za Evropo;

| 6. | opozarja, da finančni instrumenti še vedno niso na voljo v vseh državah članicah in regijah na lokalni in regionalni ravni ali pa razpoložljivih instrumentov in izkušenj ni mogoče optimalno izkoristiti, pa tudi zasebni sektor pogosto sodeluje le pri izvajanju naročil, zaradi česar so potrebe po podpori lokalnih spodbujevalnih finančnih ustanov še večje; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da finančni instrumenti še vedno niso na voljo v vseh državah članicah in regijah na lokalni in regionalni ravni ali pa razpoložljivih instrumentov in izkušenj ni mogoče optimalno izkoristiti, pa tudi zasebni sektor pogosto sodeluje le pri izvajanju naročil, zaradi česar so potrebe po podpori lokalnih spodbujevalnih finančnih ustanov še večje;

| 7. | poudarja, da se spodbujevalne banke lahko ustanavljajo na različne načine, saj so tudi že obstoječe nastale na različne načine: nekatere so bile že na začetku ustanovljene kot neodvisne ustanove, druge pa so se razvile iz oddelkov javnih bank; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da se spodbujevalne banke lahko ustanavljajo na različne načine, saj so tudi že obstoječe nastale na različne načine: nekatere so bile že na začetku ustanovljene kot neodvisne ustanove, druge pa so se razvile iz oddelkov javnih bank;

| 8. | ugotavlja, da je treba spodbujevalne banke ustanavljati in da morajo te poslovati kot instrumenti gospodarske, strukturne in socialne politike med drugim v odgovor na strukturno slabost oz. nedelovanje (tudi regionalnih) trgov; hkrati se Odbor zaveda, kako težko je opredeliti in oceniti, ali trg res ne deluje; v zvezi s tem se zavzema za dolgoročno široko opredelitev pojma nedelovanje trga; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je treba spodbujevalne banke ustanavljati in da morajo te poslovati kot instrumenti gospodarske, strukturne in socialne politike med drugim v odgovor na strukturno slabost oz. nedelovanje (tudi regionalnih) trgov; hkrati se Odbor zaveda, kako težko je opredeliti in oceniti, ali trg res ne deluje; v zvezi s tem se zavzema za dolgoročno široko opredelitev pojma nedelovanje trga;

| 9. | Evropsko komisijo opozarja, da morajo imeti lokalne in regionalne oblasti večji vpliv na izbor finančnih rešitev, ki so v skladu z interesi lokalne ravni. Neupoštevanje stališč teh oblasti pogosto vodi do spodbujanja naložb, ki niso v skladu z regionalnimi operativnimi programi in lokalnimi strategijami; |
| --- | --- |

9.

Evropsko komisijo opozarja, da morajo imeti lokalne in regionalne oblasti večji vpliv na izbor finančnih rešitev, ki so v skladu z interesi lokalne ravni. Neupoštevanje stališč teh oblasti pogosto vodi do spodbujanja naložb, ki niso v skladu z regionalnimi operativnimi programi in lokalnimi strategijami;

| 10. | ugotavlja, da so med stopnjami razvoja posameznih nacionalnih spodbujevalnih sistemov precejšnje razlike, tako da so v državah in regijah z manj razvito kulturo tovrstnega bančništva sistemski deficiti. Možna posledica je, da nacionalne spodbujevalne banke lokalnim oblastem in podjetjem ne morejo vedno ponuditi zadostne podpore, zato morajo še bolj decentralizirati svojo ponudbo; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da so med stopnjami razvoja posameznih nacionalnih spodbujevalnih sistemov precejšnje razlike, tako da so v državah in regijah z manj razvito kulturo tovrstnega bančništva sistemski deficiti. Možna posledica je, da nacionalne spodbujevalne banke lokalnim oblastem in podjetjem ne morejo vedno ponuditi zadostne podpore, zato morajo še bolj decentralizirati svojo ponudbo;

| 11. | izraža zaskrbljenost, da centralizirani modeli podpore za razvoj, ki temeljijo zgolj na eni nacionalni banki in njenih lokalnih, neavtonomnih podružnicah, ne ustrezajo vedno povsem potrebam lokalnih skupnosti, zlasti v slabo razvitih regijah in tam, kjer imajo lokalne in regionalne oblasti le zelo omejen vpliv na nacionalno spodbujevalno banko; |
| --- | --- |

11.

izraža zaskrbljenost, da centralizirani modeli podpore za razvoj, ki temeljijo zgolj na eni nacionalni banki in njenih lokalnih, neavtonomnih podružnicah, ne ustrezajo vedno povsem potrebam lokalnih skupnosti, zlasti v slabo razvitih regijah in tam, kjer imajo lokalne in regionalne oblasti le zelo omejen vpliv na nacionalno spodbujevalno banko;

| 12. | se strinja, da morajo lokalne in regionalne oblasti pri izbiri modela za razvoj spodbujevalnih bank upoštevati naslednje splošne cilje in učinkovitost na vseh ravneh ocenjevati samo na podlagi naslednjih meril: odprava nedelovanja trga, trajno povečanje števila delovnih mest, upoštevanje interesov lokalnih skupnosti in tako uresničevanje javnih ciljev gospodarskega razvoja; |
| --- | --- |

12.

se strinja, da morajo lokalne in regionalne oblasti pri izbiri modela za razvoj spodbujevalnih bank upoštevati naslednje splošne cilje in učinkovitost na vseh ravneh ocenjevati samo na podlagi naslednjih meril: odprava nedelovanja trga, trajno povečanje števila delovnih mest, upoštevanje interesov lokalnih skupnosti in tako uresničevanje javnih ciljev gospodarskega razvoja;

| 13. | izraža zaskrbljenost, da lahko zahteva Evropske komisije po predhodni oceni na novo ustanovljenih spodbujevalnih bank in novih finančnih produktov, ki jih ponujajo, precej upočasni njihovo delovanje in tudi oteži sam postopek ustanavljanja tovrstnih bank, tako na nacionalni kot na regionalni ravni. Poleg tega je treba v zvezi s to zahtevo opozoriti, da je v slabše razvitih regijah pogosto težko dokazati nedelovanje trga, saj so – v primerjavi z bolj razvitimi območji – slabe družbeno-gospodarske razmere cele regije lahko posledica nedelovanja trga; |
| --- | --- |

13.

izraža zaskrbljenost, da lahko zahteva Evropske komisije po predhodni oceni na novo ustanovljenih spodbujevalnih bank in novih finančnih produktov, ki jih ponujajo, precej upočasni njihovo delovanje in tudi oteži sam postopek ustanavljanja tovrstnih bank, tako na nacionalni kot na regionalni ravni. Poleg tega je treba v zvezi s to zahtevo opozoriti, da je v slabše razvitih regijah pogosto težko dokazati nedelovanje trga, saj so – v primerjavi z bolj razvitimi območji – slabe družbeno-gospodarske razmere cele regije lahko posledica nedelovanja trga;

| 14. | izraža upanje, da se bo sodelovanje med Odborom regij in Evropsko investicijsko banko poglobilo; zavzema se za vzpostavitev dopolnilne mreže javnih spodbujevalnih bank, ki bo spoštovala načelo subsidiarnosti, da se tako doseže gospodarska in družbena sinergija. Odbor si želi, da bi ta sistem postal medregionalni in mednarodni forum za izmenjavo izkušenj in znanja, hkrati pa se z njim lahko izognemo nevarnosti pretirane centralizacije procesov; |
| --- | --- |

14.

izraža upanje, da se bo sodelovanje med Odborom regij in Evropsko investicijsko banko poglobilo; zavzema se za vzpostavitev dopolnilne mreže javnih spodbujevalnih bank, ki bo spoštovala načelo subsidiarnosti, da se tako doseže gospodarska in družbena sinergija. Odbor si želi, da bi ta sistem postal medregionalni in mednarodni forum za izmenjavo izkušenj in znanja, hkrati pa se z njim lahko izognemo nevarnosti pretirane centralizacije procesov;

Predlogi

| 15. | poziva k veliko večji vlogi lokalnih oblasti pri ustanavljanju in delovanju spodbujevalnih bank ter pri oceni njihovega učinka, in sicer v regijah, ki še nimajo lastnega nabora instrumentov za podporo. To se lahko doseže bodisi tako, da lokalne in regionalne oblasti dobijo večji vpliv na strateško usmeritev in upravljanje nacionalnih spodbujevalnih bank, bodisi tako, da se ponudba nacionalnih bank dopolni z ustanovitvijo regionalnih (lokalnih) spodbujevalnih bank, ki bi tesno sodelovale z nacionalnimi; |
| --- | --- |

15.

poziva k veliko večji vlogi lokalnih oblasti pri ustanavljanju in delovanju spodbujevalnih bank ter pri oceni njihovega učinka, in sicer v regijah, ki še nimajo lastnega nabora instrumentov za podporo. To se lahko doseže bodisi tako, da lokalne in regionalne oblasti dobijo večji vpliv na strateško usmeritev in upravljanje nacionalnih spodbujevalnih bank, bodisi tako, da se ponudba nacionalnih bank dopolni z ustanovitvijo regionalnih (lokalnih) spodbujevalnih bank, ki bi tesno sodelovale z nacionalnimi;

| 16. | opozarja, da morajo biti za izbor konkretne poti za razvoj spodbujevalnih bank v regiji – torej za odgovor na vprašanje, ali zadostuje model ene prevladujoče nacionalne spodbujevalne banke ali bi bil boljši decentraliziran model z večjo vlogo lokalnih ali regionalnih finančnih ustanov oz. spodbujevalnih bank – še naprej pristojne lokalne ali regionalne oblasti, ki bi se morale posvetovati z nacionalnimi, ali pa bi morale biti pristojne slednje, odvisno od pravnega sistema v državi članici; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da morajo biti za izbor konkretne poti za razvoj spodbujevalnih bank v regiji – torej za odgovor na vprašanje, ali zadostuje model ene prevladujoče nacionalne spodbujevalne banke ali bi bil boljši decentraliziran model z večjo vlogo lokalnih ali regionalnih finančnih ustanov oz. spodbujevalnih bank – še naprej pristojne lokalne ali regionalne oblasti, ki bi se morale posvetovati z nacionalnimi, ali pa bi morale biti pristojne slednje, odvisno od pravnega sistema v državi članici;

| 17. | meni, da je treba pred odločitvijo o ustanovitvi nove institucije temeljito analizirati, ali je ustanavljanje novih institucionalnih struktur smotrno, da se prepreči nepotrebno razraščanje birokracije in tratenje sredstev; |
| --- | --- |

17.

meni, da je treba pred odločitvijo o ustanovitvi nove institucije temeljito analizirati, ali je ustanavljanje novih institucionalnih struktur smotrno, da se prepreči nepotrebno razraščanje birokracije in tratenje sredstev;

| 18. | ugotavlja, da morata Evropska komisija in Evropska investicijska banka, če želita oblikovati sistemski okvir za podporo ustanavljanja regionalnih spodbujevalnih bank, upoštevati posebnosti posameznih držav in regij ter najboljše prakse in preverjene spodbujevalne strukture na tem področju, pa tudi izkušnje bank, ustanovljenih pred kratkim. Poleg tega je smiselno, da se v slabše razvitih regijah uporabijo najboljše institucionalne rešitve ob upoštevanju lokalnih posebnosti; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da morata Evropska komisija in Evropska investicijska banka, če želita oblikovati sistemski okvir za podporo ustanavljanja regionalnih spodbujevalnih bank, upoštevati posebnosti posameznih držav in regij ter najboljše prakse in preverjene spodbujevalne strukture na tem področju, pa tudi izkušnje bank, ustanovljenih pred kratkim. Poleg tega je smiselno, da se v slabše razvitih regijah uporabijo najboljše institucionalne rešitve ob upoštevanju lokalnih posebnosti;

| 19. | opozarja, da mora biti naknadna ocena učinkovitosti že obstoječih in novih regionalnih spodbujevalnih bank dolgoročna, tj. zajemati mora obdobje 10–15 let, saj tudi financiranje naložbenih projektov praviloma traja več let; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da mora biti naknadna ocena učinkovitosti že obstoječih in novih regionalnih spodbujevalnih bank dolgoročna, tj. zajemati mora obdobje 10–15 let, saj tudi financiranje naložbenih projektov praviloma traja več let;

| 20. | ugotavlja, da je treba vzpostaviti okvir za sodelovanje med novoustanovljenim evropskim dolgoročnim investicijskim skladom (EDIS) in regionalnimi spodbujevalnimi bankami ter drugimi lokalnimi finančnimi ustanovami; vsi se morajo pri pridobivanju sredstev za dolgoročno financiranje naložb na lokalni in regionalni ravni dopolnjevati in ne medsebojno tekmovati; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da je treba vzpostaviti okvir za sodelovanje med novoustanovljenim evropskim dolgoročnim investicijskim skladom (EDIS) in regionalnimi spodbujevalnimi bankami ter drugimi lokalnimi finančnimi ustanovami; vsi se morajo pri pridobivanju sredstev za dolgoročno financiranje naložb na lokalni in regionalni ravni dopolnjevati in ne medsebojno tekmovati;

| 21. | se strinja z zamislijo o ustanovitvi naložbenih platform kot orodij za izvedbo naložbenega načrta za Evropo, vendar poudarja, da je pri tem zelo pomembno, da se prispevki za naložbene platforme, ki prihajajo iz javnih, nacionalnih, lokalnih ali regionalnih sredstev, ne vključijo v izračune v okviru Pakta za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

21.

se strinja z zamislijo o ustanovitvi naložbenih platform kot orodij za izvedbo naložbenega načrta za Evropo, vendar poudarja, da je pri tem zelo pomembno, da se prispevki za naložbene platforme, ki prihajajo iz javnih, nacionalnih, lokalnih ali regionalnih sredstev, ne vključijo v izračune v okviru Pakta za stabilnost in rast;

| 22. | poudarja, da morata Evropska komisija in Evropska investicijska banka pojasniti vlogo regionalnih spodbujevalnih bank in drugih finančnih ustanov v sistemu naložbenih platform kot orodju, s katerim naj bi uresničili naložbeni načrt za Evropo. Regionalne spodbujevalne banke bi morale sodelovati z Evropskim skladom za strateške naložbe na temelju sektorsko, predvsem pa geografsko usmerjenih naložbenih platform; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da morata Evropska komisija in Evropska investicijska banka pojasniti vlogo regionalnih spodbujevalnih bank in drugih finančnih ustanov v sistemu naložbenih platform kot orodju, s katerim naj bi uresničili naložbeni načrt za Evropo. Regionalne spodbujevalne banke bi morale sodelovati z Evropskim skladom za strateške naložbe na temelju sektorsko, predvsem pa geografsko usmerjenih naložbenih platform;

| 23. | ugotavlja, da bi bilo treba natančneje in bolj poglobljeno opredeliti načela sodelovanja regionalnih ali lokalnih spodbujevalnih bank ter drugih finančnih ustanov z Evropskim svetovalnim vozliščem za naložbe (EIAH), ki bi moralo predvsem podpirati lokalne oblasti in lokalne spodbujevalne banke pri pripravi projektov, zagotavljati svetovalne storitve na področju finančnega inženiringa ter pomagati pri prenosu znanja. Poleg tega bi morala obstajati možnost, da EIAH sklepa partnerske sporazume ne le z nacionalnimi bankami, temveč tudi regionalnimi. |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da bi bilo treba natančneje in bolj poglobljeno opredeliti načela sodelovanja regionalnih ali lokalnih spodbujevalnih bank ter drugih finančnih ustanov z Evropskim svetovalnim vozliščem za naložbe (EIAH), ki bi moralo predvsem podpirati lokalne oblasti in lokalne spodbujevalne banke pri pripravi projektov, zagotavljati svetovalne storitve na področju finančnega inženiringa ter pomagati pri prenosu znanja. Poleg tega bi morala obstajati možnost, da EIAH sklepa partnerske sporazume ne le z nacionalnimi bankami, temveč tudi regionalnimi.

V Bruslju, 7. aprila 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

| 1.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 240/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 240/9

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Konkretni koraki za izvajanje agende EU za mesta

(2016/C 240/03)

| Poročevalka: | Hella DUNGER-LÖPER (DE/PES), državna sekretarka, predstavnica dežele Berlin pri nemški zvezni vladi in za evropske zadeve |
| --- | --- |

Poročevalka:

Hella DUNGER-LÖPER (DE/PES), državna sekretarka, predstavnica dežele Berlin pri nemški zvezni vladi in za evropske zadeve

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Uvod

| 1. | Agenda za mesta je evropski projekt izjemnega pomena: gre za razvoj nove delovne metode, ki naj bi z operativnim okvirom in učinkovitimi instrumenti medsebojno uskladila vse politike, ki se nanašajo na mesta in njihova okoliška funkcionalna območja. Ker skoraj dve tretjini vseh sektorskih politik EU vpliva na evropska mestna območja, bi bilo treba mesta tesneje vključiti v njihovo oblikovanje in izvajanje. Cilj je izboljšati kakovost življenja v mestih in razviti novo „mestno“ upravljanje, ki s praktičnim in konkretnim pristopom, usklajenim med različnimi ravnmi, ter ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti oblikuje in uresničuje cilje. Ta nova mestna paradigma odpira nove možnosti: ljudje lahko na lokalni ravni izkusijo evropsko dodano vrednost za reševanje socialnih in demografskih izzivov in v tesni povezavi z agendo za boljše pravno urejanje Evropske komisije se lahko z vzajemnim povezovanjem nacionalnih, regionalnih in lokalnih strategij izboljša kakovost evropskih politik in s tem močno preseže dosedanje sodelovanje. OR poudarja, da mora biti agenda za mesta del bolj celostne teritorialne vizije, ki bi obravnavala tako mestna kot podeželska območja (1).
  Lahko tudi pomembno prispeva k uresničevanju ciljev iz člena 3 Pogodbe o EU, zlasti gospodarske, socialne in teritorialne kohezije, ter ciljev strategije Evropa 2020 (2).
  V okviru pristopa od spodaj navzgor in upravljanja na več ravneh so za uspeh tega procesa odločilna tri glavna merila:






  — | preglednost |
| --- | --- | --- |

1.

Agenda za mesta je evropski projekt izjemnega pomena: gre za razvoj nove delovne metode, ki naj bi z operativnim okvirom in učinkovitimi instrumenti medsebojno uskladila vse politike, ki se nanašajo na mesta in njihova okoliška funkcionalna območja. Ker skoraj dve tretjini vseh sektorskih politik EU vpliva na evropska mestna območja, bi bilo treba mesta tesneje vključiti v njihovo oblikovanje in izvajanje. Cilj je izboljšati kakovost življenja v mestih in razviti novo „mestno“ upravljanje, ki s praktičnim in konkretnim pristopom, usklajenim med različnimi ravnmi, ter ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti oblikuje in uresničuje cilje. Ta nova mestna paradigma odpira nove možnosti: ljudje lahko na lokalni ravni izkusijo evropsko dodano vrednost za reševanje socialnih in demografskih izzivov in v tesni povezavi z agendo za boljše pravno urejanje Evropske komisije se lahko z vzajemnim povezovanjem nacionalnih, regionalnih in lokalnih strategij izboljša kakovost evropskih politik in s tem močno preseže dosedanje sodelovanje. OR poudarja, da mora biti agenda za mesta del bolj celostne teritorialne vizije, ki bi obravnavala tako mestna kot podeželska območja (1).

Lahko tudi pomembno prispeva k uresničevanju ciljev iz člena 3 Pogodbe o EU, zlasti gospodarske, socialne in teritorialne kohezije, ter ciljev strategije Evropa 2020 (2).

V okviru pristopa od spodaj navzgor in upravljanja na več ravneh so za uspeh tega procesa odločilna tri glavna merila:

—

preglednost

| — | udeležba in |
| --- | --- |

—

udeležba in

| — | zavezujoča narava. |
| --- | --- |

—

zavezujoča narava.

| 2. | OR opozarja na prizadevanja, ki potekajo od leta 1989, in mestne pilotne projekte za večje upoštevanje mest in njihovo tesnejše vključevanje v oblikovanje politike na evropski ravni ter za pripravo agende za mesta na ravni EU:






  — | v zvezi s tem zlasti poudarja prispevek mnenja OR Na poti k celostni agendi urbanih območij v EU
   (3) iz leta 2014, |
| --- | --- | --- |

2.

OR opozarja na prizadevanja, ki potekajo od leta 1989, in mestne pilotne projekte za večje upoštevanje mest in njihovo tesnejše vključevanje v oblikovanje politike na evropski ravni ter za pripravo agende za mesta na ravni EU:

—

v zvezi s tem zlasti poudarja prispevek mnenja OR Na poti k celostni agendi urbanih območij v EU
   (3) iz leta 2014,

| — | poudarja vlogo Evropskega parlamenta pri izpostavljanju vprašanj, pomembnih za mesta, umestitvi mest v splošno uredbo o strukturnih in investicijskih skladih ter zaradi pomembnih spodbud za izoblikovanje agende za mesta, ki jih je dala njegova Resolucija z dne 9. septembra 2015 o mestni razsežnosti politik EU, |
| --- | --- |

—

poudarja vlogo Evropskega parlamenta pri izpostavljanju vprašanj, pomembnih za mesta, umestitvi mest v splošno uredbo o strukturnih in investicijskih skladih ter zaradi pomembnih spodbud za izoblikovanje agende za mesta, ki jih je dala njegova Resolucija z dne 9. septembra 2015 o mestni razsežnosti politik EU,

| — | izraža priznanje Evropski komisiji, ki je z rednimi dogodki krepila ozaveščanje o vlogi mest in ga še poglobila s posvetovanjem o agendi za mesta, ki je potekalo od 18. julija do 26. septembra 2014, |
| --- | --- |

—

izraža priznanje Evropski komisiji, ki je z rednimi dogodki krepila ozaveščanje o vlogi mest in ga še poglobila s posvetovanjem o agendi za mesta, ki je potekalo od 18. julija do 26. septembra 2014,

| — | opozarja na izjavo iz Rige, sprejeto v času latvijskega predsedovanja Svetu, v kateri je Svet ponovno potrdil priznavanje mestne razsežnosti, |
| --- | --- |

—

opozarja na izjavo iz Rige, sprejeto v času latvijskega predsedovanja Svetu, v kateri je Svet ponovno potrdil priznavanje mestne razsežnosti,

| — | zlasti priznava močno spodbudo nizozemskega predsedstva Sveta, ki je agendo za mesta opredelilo kot eno od osrednjih tem predsedovanja, zlasti s pripravo Amsterdamskega pakta, s katerim naj bi izvajanje te agende postalo zavezujoče, in s tem postavilo temelje, tako da bodo izjavam o nameri sedaj sledila tudi dejanja in se končno lahko lotimo izvajanja agende za mesta v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

zlasti priznava močno spodbudo nizozemskega predsedstva Sveta, ki je agendo za mesta opredelilo kot eno od osrednjih tem predsedovanja, zlasti s pripravo Amsterdamskega pakta, s katerim naj bi izvajanje te agende postalo zavezujoče, in s tem postavilo temelje, tako da bodo izjavam o nameri sedaj sledila tudi dejanja in se končno lahko lotimo izvajanja agende za mesta v Evropski uniji,

| — | poudarja pomen krepitve vloge lokalnih in regionalnih oblasti pri oblikovanju in učinkovitem izvajanju evropskih politik, zakonodaje in programov podpore. |
| --- | --- |

—

poudarja pomen krepitve vloge lokalnih in regionalnih oblasti pri oblikovanju in učinkovitem izvajanju evropskih politik, zakonodaje in programov podpore.

Glavni obrisi agende za mesta

| 3. | Pomen mest: Trend koncentracije prebivalstva v mestih, ki ga je mogoče zaznati po vsem svetu, je prisoten tudi v Evropi – Evropa je celina, kjer trenutno približno 70 % prebivalstva živi v mestih ali urbanih aglomeracijah. Ta so gonilo gospodarskega razvoja – v njih se ustvari več kot 75 % BDP – socialnega vključevanja in trajnostnega razvoja. Za mesta pa je značilen tudi soobstoj socialnih nasprotij, kot so revščina in bogastvo, potencial za zaposlovanje in dolgotrajna brezposelnost, povpraševanje po delovni sili in njeno pomanjkanje, velike razlike na področju izobraževanja in posebni okoljski problemi. Poleg tega kot „spodbujevalci vključevanja“ pomembno prispevajo k obvladovanju aktualnih tokov beguncev in migracij znotraj EU. Brez upoštevanja mestne razsežnosti ne bi bila dolgoročno vzdržna nobena politika Evropske unije. |
| --- | --- |

3.

Pomen mest: Trend koncentracije prebivalstva v mestih, ki ga je mogoče zaznati po vsem svetu, je prisoten tudi v Evropi – Evropa je celina, kjer trenutno približno 70 % prebivalstva živi v mestih ali urbanih aglomeracijah. Ta so gonilo gospodarskega razvoja – v njih se ustvari več kot 75 % BDP – socialnega vključevanja in trajnostnega razvoja. Za mesta pa je značilen tudi soobstoj socialnih nasprotij, kot so revščina in bogastvo, potencial za zaposlovanje in dolgotrajna brezposelnost, povpraševanje po delovni sili in njeno pomanjkanje, velike razlike na področju izobraževanja in posebni okoljski problemi. Poleg tega kot „spodbujevalci vključevanja“ pomembno prispevajo k obvladovanju aktualnih tokov beguncev in migracij znotraj EU. Brez upoštevanja mestne razsežnosti ne bi bila dolgoročno vzdržna nobena politika Evropske unije.

| 4. | Celostni in večdisciplinarni pristopi: Že v Leipziški listini leta 2007 je bilo poudarjeno, da so v mestih lahko uspešni le celostni pristopi in da je upravljanje na več ravneh ključ za reševanje večplastnih problemov. Premagovanje ozko naravnane miselnosti, ki je značilna za javni sektor, torej medsektorsko reševanje problemov, sodelovanje, ki presega klasične hierarhije, upravljanje na več ravneh in vključevanje različnih deležnikov, ob upoštevanju razlik med lokalnimi in regionalnimi ozemlji, so uspešni pristopi. Tako so v listini začrtane možnosti, ki močno ustrezajo predstavam Evropske komisije o boljšem pravnem urejanju, boljšem financiranju in boljšem usklajevanju. Vendar pa celostni pristopi zahtevajo obsežno usklajevanje in sodelovanje na vseh ravneh in med vsemi ravnmi, tj. lokalno, regionalno, nacionalno in evropsko. |
| --- | --- |

4.

Celostni in večdisciplinarni pristopi: Že v Leipziški listini leta 2007 je bilo poudarjeno, da so v mestih lahko uspešni le celostni pristopi in da je upravljanje na več ravneh ključ za reševanje večplastnih problemov. Premagovanje ozko naravnane miselnosti, ki je značilna za javni sektor, torej medsektorsko reševanje problemov, sodelovanje, ki presega klasične hierarhije, upravljanje na več ravneh in vključevanje različnih deležnikov, ob upoštevanju razlik med lokalnimi in regionalnimi ozemlji, so uspešni pristopi. Tako so v listini začrtane možnosti, ki močno ustrezajo predstavam Evropske komisije o boljšem pravnem urejanju, boljšem financiranju in boljšem usklajevanju. Vendar pa celostni pristopi zahtevajo obsežno usklajevanje in sodelovanje na vseh ravneh in med vsemi ravnmi, tj. lokalno, regionalno, nacionalno in evropsko.

| 5. | Mesta in podeželje kot dopolnjujoča se funkcionalna območja: V razpravi o agendi za mesta se vedno znova izraža bojazen, da se bo zaradi večje usmeritve v vprašanja, ki so pomembna za mesta, zmanjšala podpora za podeželska območja. Vendar OR poudarja pomen povezav med mestnimi in podeželskimi območji ter priznava vlogo podeželskih območij, ki ravno tako prispevajo k spodbujanju rasti in zaposlovanja. Ukrepi Unije ne smejo spodbujati konkurenčnega odnosa med tema dvema razsežnostma, ki sta prepleteni geografsko in upravno, pa tudi glede politike, ki se nanaša na funkcije in teme. Poudariti je treba torej komplementarnost obeh razsežnosti in s tem preizkusiti in omogočiti tudi nove oblike upravljanja med njima, zlasti s povečanim dostopom do storitev in razvojem digitalnih tehnologij. Le če sta obe razsežnosti močni, se lahko doseže krovni cilj: okoljsko, ekonomsko in socialno močna Evropa ter večja teritorialna kohezija. Evropska mestna politika zajema vsa mesta in njihova okoliška funkcionalna območja: ne le glavna in velika mesta, ampak tudi srednje velika in majhna, ki so osrednjega pomena za svoje zaledje. |
| --- | --- |

5.

Mesta in podeželje kot dopolnjujoča se funkcionalna območja: V razpravi o agendi za mesta se vedno znova izraža bojazen, da se bo zaradi večje usmeritve v vprašanja, ki so pomembna za mesta, zmanjšala podpora za podeželska območja. Vendar OR poudarja pomen povezav med mestnimi in podeželskimi območji ter priznava vlogo podeželskih območij, ki ravno tako prispevajo k spodbujanju rasti in zaposlovanja. Ukrepi Unije ne smejo spodbujati konkurenčnega odnosa med tema dvema razsežnostma, ki sta prepleteni geografsko in upravno, pa tudi glede politike, ki se nanaša na funkcije in teme. Poudariti je treba torej komplementarnost obeh razsežnosti in s tem preizkusiti in omogočiti tudi nove oblike upravljanja med njima, zlasti s povečanim dostopom do storitev in razvojem digitalnih tehnologij. Le če sta obe razsežnosti močni, se lahko doseže krovni cilj: okoljsko, ekonomsko in socialno močna Evropa ter večja teritorialna kohezija. Evropska mestna politika zajema vsa mesta in njihova okoliška funkcionalna območja: ne le glavna in velika mesta, ampak tudi srednje velika in majhna, ki so osrednjega pomena za svoje zaledje.

| 6. | Agenda EU za mesta bi morala tudi usmerjati pogajalska stališča EU v pričakovanju konference Habitat III, ki naj bi potekala od 17. do 20. oktobra 2016 v Quitu. Poleg tega bi morala EU v skladu s svojim ciljem, da postane močnejša svetovna akterka, ter potrebo po povečanju usklajenosti svojih zunanjih in notranjih politik okrepiti in spodbuditi mednarodno sodelovanje in izmenjavo med mestnimi oblastmi. |
| --- | --- |

6.

Agenda EU za mesta bi morala tudi usmerjati pogajalska stališča EU v pričakovanju konference Habitat III, ki naj bi potekala od 17. do 20. oktobra 2016 v Quitu. Poleg tega bi morala EU v skladu s svojim ciljem, da postane močnejša svetovna akterka, ter potrebo po povečanju usklajenosti svojih zunanjih in notranjih politik okrepiti in spodbuditi mednarodno sodelovanje in izmenjavo med mestnimi oblastmi.

| 7. | Za uspešno izvajanje agende za mesta je potreben tudi celostni pristop k mestnemu in regionalnemu upravljanju, ki upošteva institucionalni in upravni kontekst; |
| --- | --- |

7.

Za uspešno izvajanje agende za mesta je potreben tudi celostni pristop k mestnemu in regionalnemu upravljanju, ki upošteva institucionalni in upravni kontekst;

| 8. | V evropski agendi za mesta, ki spoštuje načelo subsidiarnosti in načelo udeležbe lokalnih in regionalnih oblasti od spodaj navzgor, je zato nujno treba upoštevati dejavnike, kot so vključenost voljenih lokalnih in regionalnih organov ter njihovih nacionalnih in evropskih predstavniških združenj v proces odločanja ter njihova odgovorna vloga pri opredelitvi operativnih programov ter izvajanju in ocenjevanju kohezijske politike, ob spoštovanju njihove institucionalne vloge. |
| --- | --- |

8.

V evropski agendi za mesta, ki spoštuje načelo subsidiarnosti in načelo udeležbe lokalnih in regionalnih oblasti od spodaj navzgor, je zato nujno treba upoštevati dejavnike, kot so vključenost voljenih lokalnih in regionalnih organov ter njihovih nacionalnih in evropskih predstavniških združenj v proces odločanja ter njihova odgovorna vloga pri opredelitvi operativnih programov ter izvajanju in ocenjevanju kohezijske politike, ob spoštovanju njihove institucionalne vloge.

Postopek za izvedbo konkretnih korakov za agendo za mesta: Amsterdamski pakt

| 9. | Evropska komisija je skupaj z nizozemskim predsedstvom Sveta ob sodelovanju s številnimi deležniki začela pripravljati Amsterdamski pakt. Cilj pakta je v okviru dvanajstih tematskih partnerstev v treh letih razviti in izvajati akcijske načrte za celostne politike, ki obravnavajo glavne probleme mest.
  Ta naj bi postala ključni izvedbeni instrument agende EU za mesta. Združila bodo več sektorskih politik, ki vplivajo na mestna območja EU. Prav tako je za uspeh partnerstev in sveta agende EU za mesta (EU Urban Agenda Board), ki bo spremljal proces, ključno, da tesno sodelujejo z mestnimi, lokalnimi in regionalnimi oblastmi, državami članicami, evropskimi institucijami (vključno z OR) in ustreznimi lokalnimi deležniki.
  OR zagovarja usmerjenost v manjše število pomembnih področij politike, kar bi omogočilo doseganje vidnih rezultatov in ponazorilo dodano vrednost agende EU za mesta, vendar pa dvanajst opredeljenih glavnih tem ne predstavlja zaključenega seznama. Partnerstva bi morali oblikovali tudi za druge teme, pri katerih so potrebni celostni politični pristopi, kot na primer upoštevanje kulturne razsežnosti in razsežnosti turizma pri razvoju mest, novih vključujočih oblik participacije, inovacij in pametnih mest. Vsesplošna ocena prednostnih tem bo mogoča šele, ko bodo oblikovana partnerstva, ker bo šele takrat jasno, ali in kako so umeščene osrednje teme za Evropsko unijo, kot je brezposelnost mladih. OR pozdravlja dejstvo, da se je delo v okviru štirih pilotnih partnerstev (kakovost zraka, gradnja stanovanj, revščina v mestih ter vključevanje migrantov in beguncev) že začelo. Za nadaljnje delovanje partnerstev je odločilnega pomena, da se od začetka predvidi močan zavezujoči karakter, na primer v obliki polletnega poročanja Komisiji, Parlamentu, Svetu in OR. Poleg tega OR poudarja, da bi lahko tematska partnerstva prispevala k oblikovanju prihodnje in pregledu veljavne zakonodaje EU. V zvezi s financiranjem sodelovanja v tematskih partnerstvih, ki naj bi štela približno 15 partnerjev, in glede na to, da je Nizozemska že zagotovila 50 000 EUR za podporo vsakemu partnerstvu, OR poziva Komisijo, naj prouči možnost financiranja tehnične pomoči za podporo lokalnih oblasti, ki želijo sodelovati v partnerstvih. |
| --- | --- |

9.

Evropska komisija je skupaj z nizozemskim predsedstvom Sveta ob sodelovanju s številnimi deležniki začela pripravljati Amsterdamski pakt. Cilj pakta je v okviru dvanajstih tematskih partnerstev v treh letih razviti in izvajati akcijske načrte za celostne politike, ki obravnavajo glavne probleme mest.

Ta naj bi postala ključni izvedbeni instrument agende EU za mesta. Združila bodo več sektorskih politik, ki vplivajo na mestna območja EU. Prav tako je za uspeh partnerstev in sveta agende EU za mesta (EU Urban Agenda Board), ki bo spremljal proces, ključno, da tesno sodelujejo z mestnimi, lokalnimi in regionalnimi oblastmi, državami članicami, evropskimi institucijami (vključno z OR) in ustreznimi lokalnimi deležniki.

OR zagovarja usmerjenost v manjše število pomembnih področij politike, kar bi omogočilo doseganje vidnih rezultatov in ponazorilo dodano vrednost agende EU za mesta, vendar pa dvanajst opredeljenih glavnih tem ne predstavlja zaključenega seznama. Partnerstva bi morali oblikovali tudi za druge teme, pri katerih so potrebni celostni politični pristopi, kot na primer upoštevanje kulturne razsežnosti in razsežnosti turizma pri razvoju mest, novih vključujočih oblik participacije, inovacij in pametnih mest. Vsesplošna ocena prednostnih tem bo mogoča šele, ko bodo oblikovana partnerstva, ker bo šele takrat jasno, ali in kako so umeščene osrednje teme za Evropsko unijo, kot je brezposelnost mladih. OR pozdravlja dejstvo, da se je delo v okviru štirih pilotnih partnerstev (kakovost zraka, gradnja stanovanj, revščina v mestih ter vključevanje migrantov in beguncev) že začelo. Za nadaljnje delovanje partnerstev je odločilnega pomena, da se od začetka predvidi močan zavezujoči karakter, na primer v obliki polletnega poročanja Komisiji, Parlamentu, Svetu in OR. Poleg tega OR poudarja, da bi lahko tematska partnerstva prispevala k oblikovanju prihodnje in pregledu veljavne zakonodaje EU. V zvezi s financiranjem sodelovanja v tematskih partnerstvih, ki naj bi štela približno 15 partnerjev, in glede na to, da je Nizozemska že zagotovila 50 000 EUR za podporo vsakemu partnerstvu, OR poziva Komisijo, naj prouči možnost financiranja tehnične pomoči za podporo lokalnih oblasti, ki želijo sodelovati v partnerstvih.

| 10. | Razvoj in financiranje akcijskih načrtov za mesta, ki bodo nastali v okviru tematskih partnerstev Amsterdamskega pakta in drugih evropskih programov, kot je URBACT, bi bila v naslednjem programskem obdobju lahko tema operativnih programov. |
| --- | --- |

10.

Razvoj in financiranje akcijskih načrtov za mesta, ki bodo nastali v okviru tematskih partnerstev Amsterdamskega pakta in drugih evropskih programov, kot je URBACT, bi bila v naslednjem programskem obdobju lahko tema operativnih programov.

| 11. | Poleg tega je pomembno, da Evropska komisija pri usklajevanju prevzame močno vlogo in odgovornost. Sem sodi imenovanje prvega podpredsednika za koordinatorja agende EU za mesta, ki bi s svojo funkcijo zagotavljal tudi tesno povezavo z agendo za boljše pravno urejanje. Poleg tega bi to usklajevanje odpravilo razdrobljeno obravnavo mest, ki izhaja iz ločenih strokovnih obravnav v posameznih generalnih direktoratih. Pametna mesta in v primeru podeželskih območij pametne regije potem ne bi bili le tehnološko pametna mesta in regije, ampak tudi socialno pametni. Prav tako je treba v okviru agende EU za mesta oblikovati celostno politiko, ki bo poenostavila strategiji za pametna mesta in pametno specializacijo (RIS3). Holistični pristop je nujen ravno zaradi izziva, ki ga predstavljata begunski val in posledična potreba po integraciji. Še en pomemben element je vključitev agende za mesta v letni delovni program, ki ga predloži Evropska komisija. Tudi ta element prispeva k preglednosti in zavezujoči naravi procesa. |
| --- | --- |

11.

Poleg tega je pomembno, da Evropska komisija pri usklajevanju prevzame močno vlogo in odgovornost. Sem sodi imenovanje prvega podpredsednika za koordinatorja agende EU za mesta, ki bi s svojo funkcijo zagotavljal tudi tesno povezavo z agendo za boljše pravno urejanje. Poleg tega bi to usklajevanje odpravilo razdrobljeno obravnavo mest, ki izhaja iz ločenih strokovnih obravnav v posameznih generalnih direktoratih. Pametna mesta in v primeru podeželskih območij pametne regije potem ne bi bili le tehnološko pametna mesta in regije, ampak tudi socialno pametni. Prav tako je treba v okviru agende EU za mesta oblikovati celostno politiko, ki bo poenostavila strategiji za pametna mesta in pametno specializacijo (RIS3). Holistični pristop je nujen ravno zaradi izziva, ki ga predstavljata begunski val in posledična potreba po integraciji. Še en pomemben element je vključitev agende za mesta v letni delovni program, ki ga predloži Evropska komisija. Tudi ta element prispeva k preglednosti in zavezujoči naravi procesa.

| 12. | OR poudarja, da je potreben nadaljnji napredek, da bi lokalne in regionalne oblasti, vključno z mestnimi in regionalnimi mrežami ter drugimi deležniki, bolje vključili v pripravo in ocenjevanje politike EU, ki vpliva in/ali je osredotočena na organe, pristojne za mestna območja. |
| --- | --- |

12.

OR poudarja, da je potreben nadaljnji napredek, da bi lokalne in regionalne oblasti, vključno z mestnimi in regionalnimi mrežami ter drugimi deležniki, bolje vključili v pripravo in ocenjevanje politike EU, ki vpliva in/ali je osredotočena na organe, pristojne za mestna območja.

| 13. | Razširitev ocene učinka z vključitvijo mestne razsežnosti: Pilotni projekt na pobudo OR in Evropske komisije o oceni teritorialnega učinka na primeru energijske učinkovitosti zgradb je pokazal, da so na voljo ustrezni instrumenti za razširitev ocene učinka, tako da se v preverjanje doda teritorialna razsežnost. Nenazadnje je pilotni projekt pokazal velik interes, pripravljenost in sposobnost mest in regij, da aktivno sodelujejo pri ustreznih ukrepih in priskrbijo potrebne prispevke. |
| --- | --- |

13.

Razširitev ocene učinka z vključitvijo mestne razsežnosti: Pilotni projekt na pobudo OR in Evropske komisije o oceni teritorialnega učinka na primeru energijske učinkovitosti zgradb je pokazal, da so na voljo ustrezni instrumenti za razširitev ocene učinka, tako da se v preverjanje doda teritorialna razsežnost. Nenazadnje je pilotni projekt pokazal velik interes, pripravljenost in sposobnost mest in regij, da aktivno sodelujejo pri ustreznih ukrepih in priskrbijo potrebne prispevke.

| 14. | Zagotoviti je treba izmenjavo znanja in sodelovanje med mesti s čim večjim zmanjšanjem upravnih bremen, da bi spodbudili izmenjavo strokovnega znanja/dobrih praks med mesti in lokalnimi oblastmi. O zbiranju podatkov o vprašanjih razvoja mest bi morali razmišljati le izjemoma in ga omejiti na to, kar je nujno potrebno. |
| --- | --- |

14.

Zagotoviti je treba izmenjavo znanja in sodelovanje med mesti s čim večjim zmanjšanjem upravnih bremen, da bi spodbudili izmenjavo strokovnega znanja/dobrih praks med mesti in lokalnimi oblastmi. O zbiranju podatkov o vprašanjih razvoja mest bi morali razmišljati le izjemoma in ga omejiti na to, kar je nujno potrebno.

| 15. | OR še naprej poziva k sistematičnemu pregledu možnosti za izboljšanje financiranja za mesta in njihova funkcionalna območja. Razmislili bi lahko o naslednjih možnostih:






  — | okrepljena izmenjava znanja o usklajevanju obstoječih instrumentov in virov financiranja na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni za mesta ter o dostopu do njih, |
| --- | --- | --- |

15.

OR še naprej poziva k sistematičnemu pregledu možnosti za izboljšanje financiranja za mesta in njihova funkcionalna območja. Razmislili bi lahko o naslednjih možnostih:

—

okrepljena izmenjava znanja o usklajevanju obstoječih instrumentov in virov financiranja na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni za mesta ter o dostopu do njih,

| — | spodbujanje zlasti držav članic k večji uporabi obstoječih instrumentov za mestno razsežnost kohezijske politike, npr. celostnih teritorialnih naložb. Ti bi morali imeti značaj strategij trajnostnega razvoja mest, ki predvidevajo ukrepe za reševanje problemov na celotnem funkcionalnem območju mesta in sodelovanje vseh partnerjev na tem območju. V fazi priprave na programsko obdobje po letu 2020 bi lahko tudi v širšem okviru in izven okvira strukturnih skladov razmislili o možnostih za pripravo posebnega programa financiranja EU za celosten razvoj mest, ki bi pripomogel tudi k boljši povezavi med različnimi programi EU, |
| --- | --- |

—

spodbujanje zlasti držav članic k večji uporabi obstoječih instrumentov za mestno razsežnost kohezijske politike, npr. celostnih teritorialnih naložb. Ti bi morali imeti značaj strategij trajnostnega razvoja mest, ki predvidevajo ukrepe za reševanje problemov na celotnem funkcionalnem območju mesta in sodelovanje vseh partnerjev na tem območju. V fazi priprave na programsko obdobje po letu 2020 bi lahko tudi v širšem okviru in izven okvira strukturnih skladov razmislili o možnostih za pripravo posebnega programa financiranja EU za celosten razvoj mest, ki bi pripomogel tudi k boljši povezavi med različnimi programi EU,

| — | vključitev mestnih oblasti v zasnovo, izvajanje in preizkušanje eksperimentalnih pristopov, kot so inovativni ukrepi na mestnih območjih, |
| --- | --- |

—

vključitev mestnih oblasti v zasnovo, izvajanje in preizkušanje eksperimentalnih pristopov, kot so inovativni ukrepi na mestnih območjih,

| — | krepitev evropske dodane vrednosti, ki jo ima velika prepoznavnost financiranja EU v mestih in na mestnih območjih, z usmerjenostjo v najboljše prakse in politiko financiranja za mesta in okoliška funkcionalna območja na podlagi celostnega pristopa, med drugim v povezavi z upravljanjem in uporabo evropskih sredstev, |
| --- | --- |

—

krepitev evropske dodane vrednosti, ki jo ima velika prepoznavnost financiranja EU v mestih in na mestnih območjih, z usmerjenostjo v najboljše prakse in politiko financiranja za mesta in okoliška funkcionalna območja na podlagi celostnega pristopa, med drugim v povezavi z upravljanjem in uporabo evropskih sredstev,

| — | ohranjanje fleksibilnosti financiranja mest in mestnih območij, da bi se ta lahko odzivala na nepričakovane prihodnje izzive in potrebe, |
| --- | --- |

—

ohranjanje fleksibilnosti financiranja mest in mestnih območij, da bi se ta lahko odzivala na nepričakovane prihodnje izzive in potrebe,

| — | uporaba svetovalnega vozlišča za naložbe pri Evropski investicijski banki, da bi finančne instrumente EIB sistematično uporabljali tudi za mesta, |
| --- | --- |

—

uporaba svetovalnega vozlišča za naložbe pri Evropski investicijski banki, da bi finančne instrumente EIB sistematično uporabljali tudi za mesta,

| — | boljša povezava med financiranjem EU in zasebnim kapitalom, prizadevanje za sredstva in uporaba finančnih instrumentov za mestna območja. Financiranje mestnih projektov bi moralo biti inovativno in vključevati možnost za eksperimentiranje. Zasebni kapital bi bilo treba sprejeti kot sofinanciranje, |
| --- | --- |

—

boljša povezava med financiranjem EU in zasebnim kapitalom, prizadevanje za sredstva in uporaba finančnih instrumentov za mestna območja. Financiranje mestnih projektov bi moralo biti inovativno in vključevati možnost za eksperimentiranje. Zasebni kapital bi bilo treba sprejeti kot sofinanciranje,

| — | zbiranje prispevkov oziroma informacij mest z namenom poenostavitve evropskih strukturnih in investicijskih skladov, |
| --- | --- |

—

zbiranje prispevkov oziroma informacij mest z namenom poenostavitve evropskih strukturnih in investicijskih skladov,

| — | čimprejšnja vključitev mest v pregled evropskih strukturnih in investicijskih skladov, |
| --- | --- |

—

čimprejšnja vključitev mest v pregled evropskih strukturnih in investicijskih skladov,

| — | merila za ocenjevanje ukrepov na mestnih območjih bi bilo treba pregledati in prenoviti v smislu kakovosti in učinkovitosti posameznih ukrepov in projektov, pa tudi z vidika učinkovitosti meril uspešnosti za merjenje in ocenjevanje dejanskega učinka teh politik na kakovost ozemeljskega preoblikovanja, |
| --- | --- |

—

merila za ocenjevanje ukrepov na mestnih območjih bi bilo treba pregledati in prenoviti v smislu kakovosti in učinkovitosti posameznih ukrepov in projektov, pa tudi z vidika učinkovitosti meril uspešnosti za merjenje in ocenjevanje dejanskega učinka teh politik na kakovost ozemeljskega preoblikovanja,

| — | nadaljnji razvoj mehkih spodbud, kot je nagrada za zeleno prestolnico Evrope. |
| --- | --- |

—

nadaljnji razvoj mehkih spodbud, kot je nagrada za zeleno prestolnico Evrope.

| 16. | OR zaradi vse večjega pomena evropskega semestra kot instrumenta usklajevanja gospodarske politike poziva, naj se v njegovem okviru ustrezno upoštevajo tudi mestni in podeželski vidiki. To bi lahko dosegli s pravočasno vključitvijo lokalnih in regionalnih oblasti v letno pripravo nacionalnih programov reform v državah članicah. Pri tem bi lahko imeli pomembno vlogo predstavniki Evropske komisije za evropski semester v posameznih državah članicah. |
| --- | --- |

16.

OR zaradi vse večjega pomena evropskega semestra kot instrumenta usklajevanja gospodarske politike poziva, naj se v njegovem okviru ustrezno upoštevajo tudi mestni in podeželski vidiki. To bi lahko dosegli s pravočasno vključitvijo lokalnih in regionalnih oblasti v letno pripravo nacionalnih programov reform v državah članicah. Pri tem bi lahko imeli pomembno vlogo predstavniki Evropske komisije za evropski semester v posameznih državah članicah.

| 17. | OR poudarja tudi dinamiko in sposobnost mestnih mrež, da prispevajo k doseganju ciljev politike Evropske unije. V zvezi s konvencijo županov, ki združuje več kot 6 000 predstavnikov lokalnih in regionalnih oblasti, ki so se zavezali, da bodo pri zmanjšanju emisij ogljikovega dioksida presegli podnebne cilje strategije Evropa 2020, OR poziva Evropsko komisijo, naj razširi vlogo konvencije županov, da bo ta svoje dejavnosti nadaljevala tudi po letu 2020 in postala sredstvo za konkretne prispevke mest in regij k boju proti podnebnim spremembam v širšem okviru EU (4). |
| --- | --- |

17.

OR poudarja tudi dinamiko in sposobnost mestnih mrež, da prispevajo k doseganju ciljev politike Evropske unije. V zvezi s konvencijo županov, ki združuje več kot 6 000 predstavnikov lokalnih in regionalnih oblasti, ki so se zavezali, da bodo pri zmanjšanju emisij ogljikovega dioksida presegli podnebne cilje strategije Evropa 2020, OR poziva Evropsko komisijo, naj razširi vlogo konvencije županov, da bo ta svoje dejavnosti nadaljevala tudi po letu 2020 in postala sredstvo za konkretne prispevke mest in regij k boju proti podnebnim spremembam v širšem okviru EU (4).

| 18. | Amsterdamski pakt naj bi prispeval k zavezujočemu soglasju o izvajanju agende za mesta. Osem partnerstev, ki se še ne izvajajo, je treba nemudoma zagnati. Kmalu zatem bi bilo treba predvideti pregled tematskega seznama in oceniti, ali partnerstva v najpomembnejših elementih odražajo realnost v mestih. OR pozdravlja predlog nizozemskega predsedstva Sveta v osnutku Amsterdamskega pakta, da se medsektorska vprašanja, med drugim upravljanje mest, upravljanje prek upravnih meja, vključno s sodelovanjem med mesti in podeželjem ter čezmejnim sodelovanjem, in zagotavljanje javnih storitev splošnega pomena, vključijo v vsa tematska partnerstva. Pri zadnjem vidiku je treba zagotoviti, da agenda EU za mesta v skladu s členom 14 PDEU in Protokolom 26 spoštuje lokalno in regionalno samoupravo ter s tem povezane diskrecijske pravice v smislu primarne zakonodaje EU in zlasti tematsko vključuje lokalne storitve splošnega pomena. |
| --- | --- |

18.

Amsterdamski pakt naj bi prispeval k zavezujočemu soglasju o izvajanju agende za mesta. Osem partnerstev, ki se še ne izvajajo, je treba nemudoma zagnati. Kmalu zatem bi bilo treba predvideti pregled tematskega seznama in oceniti, ali partnerstva v najpomembnejših elementih odražajo realnost v mestih. OR pozdravlja predlog nizozemskega predsedstva Sveta v osnutku Amsterdamskega pakta, da se medsektorska vprašanja, med drugim upravljanje mest, upravljanje prek upravnih meja, vključno s sodelovanjem med mesti in podeželjem ter čezmejnim sodelovanjem, in zagotavljanje javnih storitev splošnega pomena, vključijo v vsa tematska partnerstva. Pri zadnjem vidiku je treba zagotoviti, da agenda EU za mesta v skladu s členom 14 PDEU in Protokolom 26 spoštuje lokalno in regionalno samoupravo ter s tem povezane diskrecijske pravice v smislu primarne zakonodaje EU in zlasti tematsko vključuje lokalne storitve splošnega pomena.

| 19. | Poleg organov in obveznosti poročanja, predvidenih v Amsterdamskem paktu, bi bilo treba redno poročati Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, Svetu in OR, da se zagotovi pregleden in široko dostopen postopek, v katerem lahko proces spremljajo ne le njegovi neposredni udeleženci, ampak tudi širša zainteresirana javnost (5). |
| --- | --- |

19.

Poleg organov in obveznosti poročanja, predvidenih v Amsterdamskem paktu, bi bilo treba redno poročati Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, Svetu in OR, da se zagotovi pregleden in široko dostopen postopek, v katerem lahko proces spremljajo ne le njegovi neposredni udeleženci, ampak tudi širša zainteresirana javnost (5).

| 20. | Da se zagotovi močna zavezujoča narava za prihodnja predsedstva Svetu, bi morali Amsterdamski pakt po sprejetju 30. maja 2016 na neformalnem zasedanju ministrov, pristojnih za mestni razvoj, vključiti v sklepe Sveta za splošne zadeve, ki bo junija 2016. To bi morali povezati s pozivom prihodnjim predsedstvom Sveta, da agendo za mesta vključijo v svoj delovni program.
  V času slovaškega predsedovanja Sveta naj bi bila do konca leta 2016 pripravljena prva poročila o izvajanju partnerstev. |
| --- | --- |

20.

Da se zagotovi močna zavezujoča narava za prihodnja predsedstva Svetu, bi morali Amsterdamski pakt po sprejetju 30. maja 2016 na neformalnem zasedanju ministrov, pristojnih za mestni razvoj, vključiti v sklepe Sveta za splošne zadeve, ki bo junija 2016. To bi morali povezati s pozivom prihodnjim predsedstvom Sveta, da agendo za mesta vključijo v svoj delovni program.

V času slovaškega predsedovanja Sveta naj bi bila do konca leta 2016 pripravljena prva poročila o izvajanju partnerstev.

| 21. | Da se zagotovi zaveza za nadaljnji razvoj politike in trajnost v okviru agende za mesta, bi bilo treba pripraviti belo knjigo, v kateri bi ocenili in sistematizirali rezultate partnerstev ter opisali elemente boljšega upravljanja in jih naredili prenosljive: s tem bi po eni strani zagotovili zaveze, po drugi pa tudi povečali preglednost. Belo knjigo bi morali pripraviti prej, ne šele po zaključku triletnega delovanja partnerstev; že leta 2017 bi morali po prvi vmesni oceni zbrati in sistematizirati izkušnje ter jih upoštevati v pripravi prihodnjega programskega obdobja strukturnih in investicijskih skladov po letu 2021 in v strategiji EU po letu 2020. |
| --- | --- |

21.

Da se zagotovi zaveza za nadaljnji razvoj politike in trajnost v okviru agende za mesta, bi bilo treba pripraviti belo knjigo, v kateri bi ocenili in sistematizirali rezultate partnerstev ter opisali elemente boljšega upravljanja in jih naredili prenosljive: s tem bi po eni strani zagotovili zaveze, po drugi pa tudi povečali preglednost. Belo knjigo bi morali pripraviti prej, ne šele po zaključku triletnega delovanja partnerstev; že leta 2017 bi morali po prvi vmesni oceni zbrati in sistematizirati izkušnje ter jih upoštevati v pripravi prihodnjega programskega obdobja strukturnih in investicijskih skladov po letu 2021 in v strategiji EU po letu 2020.

V Bruslju, 7. aprila 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  Mnenje OR Kakšna bo prihodnja teritorialna vizija do leta 2050?, CDR 4285/2015.

1

Kakšna bo prihodnja teritorialna vizija do leta 2050?

(2)  Študija Potencial rasti celostne agende EU za mesta, končno poročilo, 8. januar 2016.

2

Potencial rasti celostne agende EU za mesta

(3)  UL C 271, 19.8.2014, str. 11.

3

(4)  
  Glej mnenje OR z naslovom Prihodnost konvencije županov, 4. december 2015
  (UL C 51, 10.2.2016, str. 43).

4

Glej mnenje OR z naslovom Prihodnost konvencije županov, 4. december 2015

(5)  Poročevalka je pri pripravi mnenja na podlagi nereprezentativnega vzorca izvedla anketo o agendi za mesta EU in o pripravi Amsterdamskega pakta; nekatere informacije iz ankete bi bilo treba upoštevati pri nadaljnjem delu. Med drugim gre za naslednje vidike:

5

zdi se, da se procesa agende za mesta zavedajo le velika mesta, če sploh, in da jo ta tudi edina lahko izvajajo;

ugotovljeno je bilo, da sta udeležba in preglednost premajhni. Skoraj povsod so sicer dobro poznani komunikacijski kanali, pogrešata pa se neposreden dostop in pomoč pri konkretnih temah ali vprašanjih;

odmik od posvetovanja k sodelovanju;

dvanajst tem partnerstev nikakor ni enako dobro poznanih in se ne štejejo za obsežne – priporočljiv je pregled, vsebinsko podprtje, nadaljnji razvoj in/ali prilagoditev.

---

| 1.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 240/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 240/15

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Okoljska zakonodaja EU: izboljšanje poročanja in skladnosti s predpisi

(2016/C 240/04)

| Poročevalec: | Andres JAADLA (EE/ALDE), član sveta mestne občine Rakvere |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Dopis podpredsednika Evropske komisije z dne 2. septembra 2015 |

Poročevalec:

Andres JAADLA (EE/ALDE), član sveta mestne občine Rakvere

Referenčni dokument:

Dopis podpredsednika Evropske komisije z dne 2. septembra 2015

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

A.   Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja zaprosilo Evropske komisije za predhodno mnenje o vprašanjih boljšega poročanja na okoljskem področju in zagotavljanja skladnosti z okoljsko zakonodajo EU. Obe vprašanji je Evropska komisija poudarila v agendi o boljšem pravnem urejanju (1); |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zaprosilo Evropske komisije za predhodno mnenje o vprašanjih boljšega poročanja na okoljskem področju in zagotavljanja skladnosti z okoljsko zakonodajo EU. Obe vprašanji je Evropska komisija poudarila v agendi o boljšem pravnem urejanju (1);

| 2. | želi s predhodnim mnenjem prispevati k pobudi Evropske komisije REFIT o preverjanju ustreznosti racionalizacije obveznosti spremljanja in poročanja v okviru okoljske politike ter nadgraditi prejšnja priporočila OR o izboljšanju izvajanja okoljske zakonodaje EU (2); |
| --- | --- |

2.

želi s predhodnim mnenjem prispevati k pobudi Evropske komisije REFIT o preverjanju ustreznosti racionalizacije obveznosti spremljanja in poročanja v okviru okoljske politike ter nadgraditi prejšnja priporočila OR o izboljšanju izvajanja okoljske zakonodaje EU (2);

| 3. | poudarja, da imajo ključno odgovornost za uspešno izvajanje in izvrševanje zakonodaje EU nacionalne oblasti, zelo pogosto na regionalni in lokalni ravni, kar je priznal že Evropski parlament (3); |
| --- | --- |

3.

poudarja, da imajo ključno odgovornost za uspešno izvajanje in izvrševanje zakonodaje EU nacionalne oblasti, zelo pogosto na regionalni in lokalni ravni, kar je priznal že Evropski parlament (3);

| 4. | poudarja, da je visoka stopnja varstva okolja eden od temeljnih ciljev Evropske unije, in znova izraža zaskrbljenost zaradi ravni izvajanja okoljske zakonodaje; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je visoka stopnja varstva okolja eden od temeljnih ciljev Evropske unije, in znova izraža zaskrbljenost zaradi ravni izvajanja okoljske zakonodaje;

| 5. | poudarja številne prednosti skrbnega izvajanja okoljske zakonodaje EU, tako za okolje, gospodarstvo – z ustvarjanjem bolj poštenih konkurenčnih pogojev in pravne varnosti za podjetja in spodbujanjem inovacij – kot tudi, in predvsem, za izboljšanje življenjskih pogojev ljudi in njihovega zdravja; v tem okviru poudarja, da so stroški pomanjkljivega ali napačnega izvajanja okoljske zakonodaje EU ocenjeni na okoli 50 milijard EUR letno; |
| --- | --- |

5.

poudarja številne prednosti skrbnega izvajanja okoljske zakonodaje EU, tako za okolje, gospodarstvo – z ustvarjanjem bolj poštenih konkurenčnih pogojev in pravne varnosti za podjetja in spodbujanjem inovacij – kot tudi, in predvsem, za izboljšanje življenjskih pogojev ljudi in njihovega zdravja; v tem okviru poudarja, da so stroški pomanjkljivega ali napačnega izvajanja okoljske zakonodaje EU ocenjeni na okoli 50 milijard EUR letno;

| 6. | se zaveda skrbi, ki jo je izrazil Evropski parlament, da velik delež nepotrebnih upravnih stroškov, povezanih z izvajanjem okoljske zakonodaje EU, nastane zaradi neustreznih ali neučinkovitih javnih in zasebnih upravnih praks v različnih državah članicah in v njihovih regionalnih ali lokalnih organih (4); pri tem je pomembno, da se lokalnim in regionalnim organom v nacionalni zakonodaji dodelijo jasne pristojnosti za izpolnjevanje njihovih obveznosti in zagotovi podpora pri njihovem izvajanju; |
| --- | --- |

6.

se zaveda skrbi, ki jo je izrazil Evropski parlament, da velik delež nepotrebnih upravnih stroškov, povezanih z izvajanjem okoljske zakonodaje EU, nastane zaradi neustreznih ali neučinkovitih javnih in zasebnih upravnih praks v različnih državah članicah in v njihovih regionalnih ali lokalnih organih (4); pri tem je pomembno, da se lokalnim in regionalnim organom v nacionalni zakonodaji dodelijo jasne pristojnosti za izpolnjevanje njihovih obveznosti in zagotovi podpora pri njihovem izvajanju;

| 7. | spodbuja k izboljšanju stanja v skladu z novo agendo Evropske komisije o boljšem pravnem urejanju in poziva države članice ter lokalne in regionalne oblasti, naj okoljsko zakonodajo EU izvajajo čimbolj jasno, preprosto in uporabniku prijazno, hkrati pa zagotovijo, da bo učinkovita; |
| --- | --- |

7.

spodbuja k izboljšanju stanja v skladu z novo agendo Evropske komisije o boljšem pravnem urejanju in poziva države članice ter lokalne in regionalne oblasti, naj okoljsko zakonodajo EU izvajajo čimbolj jasno, preprosto in uporabniku prijazno, hkrati pa zagotovijo, da bo učinkovita;

| 8. | vendar ugotavlja, da je osnovni razlog njene neučinkovitosti dejstvo, da je zakonodaja EU včasih pripravljena brez prave, skrbne in usmerjene predhodne ocene pooblastil, stroškov izvajanja in vprašanj zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti ter različnih okoljskih razmer v državah članicah; |
| --- | --- |

8.

vendar ugotavlja, da je osnovni razlog njene neučinkovitosti dejstvo, da je zakonodaja EU včasih pripravljena brez prave, skrbne in usmerjene predhodne ocene pooblastil, stroškov izvajanja in vprašanj zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti ter različnih okoljskih razmer v državah članicah;

B.   Izboljšanje spremljanja in poročanja na okoljskem področju

| 9. | poudarja, da so zbiranje informacij (spremljanje), prenos informacij (poročanje) ter objavljanje in razširjanje podatkov bistveni za celoten politični cikel priprave, izvajanja in ocenjevanja okoljske zakonodaje; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da so zbiranje informacij (spremljanje), prenos informacij (poročanje) ter objavljanje in razširjanje podatkov bistveni za celoten politični cikel priprave, izvajanja in ocenjevanja okoljske zakonodaje;

| 10. | ponavlja svojo zaskrbljenost, da prizadevanja za spremljanje in poročanje po Evropi niso enaka, saj so pridobljene informacije pogosto nepopolne, neskladne ali zastarele; priznava, da bi bilo z boljšimi in dostopnejšimi informacijami na nacionalni, regionalni in lokalni ravni mogoče prej zaznati večje okoljske težave in tako omogočiti učinkovito uporabo sistemov zgodnjega opozarjanja, predvidenih v različnih direktivah, kar bi dolgoročno zmanjšalo stroške; |
| --- | --- |

10.

ponavlja svojo zaskrbljenost, da prizadevanja za spremljanje in poročanje po Evropi niso enaka, saj so pridobljene informacije pogosto nepopolne, neskladne ali zastarele; priznava, da bi bilo z boljšimi in dostopnejšimi informacijami na nacionalni, regionalni in lokalni ravni mogoče prej zaznati večje okoljske težave in tako omogočiti učinkovito uporabo sistemov zgodnjega opozarjanja, predvidenih v različnih direktivah, kar bi dolgoročno zmanjšalo stroške;

| 11. | poudarja bistveno vlogo regionalnih in lokalnih oblasti pri zbiranju znanja in pri uporabi spremljanja in poročanja za obveščanje prebivalstva in s tem spodbujanje ozaveščanja državljanov v sodelovanju z agencijami za varstvo okolja; |
| --- | --- |

11.

poudarja bistveno vlogo regionalnih in lokalnih oblasti pri zbiranju znanja in pri uporabi spremljanja in poročanja za obveščanje prebivalstva in s tem spodbujanje ozaveščanja državljanov v sodelovanju z agencijami za varstvo okolja;

| 12. | poudarja, da sta potrebna ustrezna porazdelitev pristojnosti in virov ter jasen pretok informacij med občinami, regijami in državno ravnjo v okviru obveznosti držav članic glede spremljanja in poročanja na okoljskem področju. Tako bi zagotovili, da so poročila in kazalniki o stanju okolja dosledni, učinkoviti in zanesljivi; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da sta potrebna ustrezna porazdelitev pristojnosti in virov ter jasen pretok informacij med občinami, regijami in državno ravnjo v okviru obveznosti držav članic glede spremljanja in poročanja na okoljskem področju. Tako bi zagotovili, da so poročila in kazalniki o stanju okolja dosledni, učinkoviti in zanesljivi;

| 13. | spodbuja lokalne in regionalne oblasti, naj uvedejo obveznost za izvajalce načrtov/projektov, da lokalnim in regionalnim oblastem posredujejo okoljske podatke, ki so jih zbrali v okviru presoj vplivov na okolje in pridobivanja dovoljenj oziroma licenc, ki se zahtevajo po okoljski zakonodaji EU; |
| --- | --- |

13.

spodbuja lokalne in regionalne oblasti, naj uvedejo obveznost za izvajalce načrtov/projektov, da lokalnim in regionalnim oblastem posredujejo okoljske podatke, ki so jih zbrali v okviru presoj vplivov na okolje in pridobivanja dovoljenj oziroma licenc, ki se zahtevajo po okoljski zakonodaji EU;

| 14. | poudarja, kako pomembno je, da lokalne in regionalne oblasti tesno sodelujejo ter v zbiranje okoljskih podatkov vključijo prostovoljce, nevladne organizacije in državljane, ki izvajajo znanstvene raziskave (angl. citizen’s science), zlasti na področju biotske raznovrstnosti, in jih pri tem podpirajo; |
| --- | --- |

14.

poudarja, kako pomembno je, da lokalne in regionalne oblasti tesno sodelujejo ter v zbiranje okoljskih podatkov vključijo prostovoljce, nevladne organizacije in državljane, ki izvajajo znanstvene raziskave (angl. citizen’s science), zlasti na področju biotske raznovrstnosti, in jih pri tem podpirajo;

Ukrepi Evropske komisije/EU za izboljšanje spremljanja in poročanja na okoljskem področju

| 15. | izraža zadovoljstvo, da se je Evropska komisija lotila preverjanja ustreznosti racionalizacije obveznosti spremljanja in poročanja v okviru okoljske politike. OR jo poziva, naj to preverjanje uskladi s pregledom obveznosti spremljanja in poročanja na drugih področjih politik EU, na primer pri kmetijstvu, energiji in finančnih storitvah; |
| --- | --- |

15.

izraža zadovoljstvo, da se je Evropska komisija lotila preverjanja ustreznosti racionalizacije obveznosti spremljanja in poročanja v okviru okoljske politike. OR jo poziva, naj to preverjanje uskladi s pregledom obveznosti spremljanja in poročanja na drugih področjih politik EU, na primer pri kmetijstvu, energiji in finančnih storitvah;

| 16. | podpira Evropsko komisijo pri nameri, da na področju okolja razvije sodobnejše, uspešnejše in učinkovitejše spremljanje in poročanje v okviru zakonodaje EU. OR meni, da so pri tem bistveni naslednji cilji (5):






  — | omogočiti je treba oceno lokalnih, regionalnih in nacionalnih oblasti ter Evropske komisije, pa tudi samooceno reguliranih sektorjev glede izpolnjevanja obveznosti po zakonodaji EU, |
| --- | --- | --- |

16.

podpira Evropsko komisijo pri nameri, da na področju okolja razvije sodobnejše, uspešnejše in učinkovitejše spremljanje in poročanje v okviru zakonodaje EU. OR meni, da so pri tem bistveni naslednji cilji (5):

—

omogočiti je treba oceno lokalnih, regionalnih in nacionalnih oblasti ter Evropske komisije, pa tudi samooceno reguliranih sektorjev glede izpolnjevanja obveznosti po zakonodaji EU,

| — | upravno breme je treba poenostaviti in zmanjšati, tudi s povečanjem možnosti enkratnega poročanja za direktive EU, ki se dopolnjujejo, kar zmanjša pritisk na vse ravni javnih oblasti in zasebni sektor, ki sodelujejo pri poročanju, |
| --- | --- |

—

upravno breme je treba poenostaviti in zmanjšati, tudi s povečanjem možnosti enkratnega poročanja za direktive EU, ki se dopolnjujejo, kar zmanjša pritisk na vse ravni javnih oblasti in zasebni sektor, ki sodelujejo pri poročanju,

| — | pred posredovanjem okoljskih podatkov držav članic Evropski komisiji je treba državljane in zainteresirane strani, med drugim socialne partnerje in zastopnike gospodarstva, bolje in jasneje obveščati, s tem pa povečati njihovo vlogo, |
| --- | --- |

—

pred posredovanjem okoljskih podatkov držav članic Evropski komisiji je treba državljane in zainteresirane strani, med drugim socialne partnerje in zastopnike gospodarstva, bolje in jasneje obveščati, s tem pa povečati njihovo vlogo,

| — | treba je prispevati k boljšemu odločanju in utemeljevanju političnega vrednotenja; |
| --- | --- |

—

treba je prispevati k boljšemu odločanju in utemeljevanju političnega vrednotenja;

| 17. | se strinja z naslednjimi načeli, ki bi morala veljati za obveznosti spremljanja in poročanja na ravni EU: izčrpnost in zadostnost, skladnost in doslednost, primerljivost, uravnotežena s subsidiarnostjo, sorazmernost, dostopnost, pravočasnost in kontinuiteta (6); |
| --- | --- |

17.

se strinja z naslednjimi načeli, ki bi morala veljati za obveznosti spremljanja in poročanja na ravni EU: izčrpnost in zadostnost, skladnost in doslednost, primerljivost, uravnotežena s subsidiarnostjo, sorazmernost, dostopnost, pravočasnost in kontinuiteta (6);

| 18. | vztraja, da Evropska komisija, države članice ter lokalne in regionalne oblasti v svojih prizadevanjih za racionalizacijo spremljanja in poročanja ter zmanjševanje upravnega bremena ne smejo:






  — | omejiti posredovanja okoljskih informacij lokalnim in regionalnim odločevalcem, javnosti in civilni družbi, |
| --- | --- | --- |

18.

vztraja, da Evropska komisija, države članice ter lokalne in regionalne oblasti v svojih prizadevanjih za racionalizacijo spremljanja in poročanja ter zmanjševanje upravnega bremena ne smejo:

—

omejiti posredovanja okoljskih informacij lokalnim in regionalnim odločevalcem, javnosti in civilni družbi,

| — | zmanjšati sporočanja podatkov, ki jih Evropska komisija potrebuje za izvrševanje okoljske zakonodaje EU, |
| --- | --- |

—

zmanjšati sporočanja podatkov, ki jih Evropska komisija potrebuje za izvrševanje okoljske zakonodaje EU,

| — | ustvariti nepotrebnih novih obveznosti poročanja EU, temveč, kadar je to mogoče, raje prednostno uporabiti in medsebojno povezati obstoječe zbirke podatkov za poročanje, ki bi jih lahko izkoristili za izpolnjevanje zahtev EU za poročanje; |
| --- | --- |

—

ustvariti nepotrebnih novih obveznosti poročanja EU, temveč, kadar je to mogoče, raje prednostno uporabiti in medsebojno povezati obstoječe zbirke podatkov za poročanje, ki bi jih lahko izkoristili za izpolnjevanje zahtev EU za poročanje;

| 19. | poudarja potrebo po izčrpnem popisu obveznosti poročanja v pravnem redu EU na okoljskem področju, preverjanju potrebnosti teh obveznosti in oceni upravnih stroškov spremljanja in poročanja, ki jih imajo lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

19.

poudarja potrebo po izčrpnem popisu obveznosti poročanja v pravnem redu EU na okoljskem področju, preverjanju potrebnosti teh obveznosti in oceni upravnih stroškov spremljanja in poročanja, ki jih imajo lokalne in regionalne oblasti;

| 20. | poziva Evropsko komisijo, naj preveri ustreznost zahtev glede spremljanja in poročanja, da bi se v zadostni meri upoštevali različni vidiki cikla DPSIR (angl. drivers, pressure, state, impact, response – gonilne sile, pritiski, stanje, vplivi, odziv); |
| --- | --- |

20.

poziva Evropsko komisijo, naj preveri ustreznost zahtev glede spremljanja in poročanja, da bi se v zadostni meri upoštevali različni vidiki cikla DPSIR (angl. drivers, pressure, state, impact, response – gonilne sile, pritiski, stanje, vplivi, odziv);

| 21. | spodbuja Evropsko komisijo, naj preuči možnost povečanja učinkovitosti in odpravi nepotrebna upravna bremena pri spremljanju in poročanju, zlasti z avtomatizacijo orodij za poročanje in z iskanjem sinergij med obveznostmi poročanja v skladu z različnimi direktivami; |
| --- | --- |

21.

spodbuja Evropsko komisijo, naj preuči možnost povečanja učinkovitosti in odpravi nepotrebna upravna bremena pri spremljanju in poročanju, zlasti z avtomatizacijo orodij za poročanje in z iskanjem sinergij med obveznostmi poročanja v skladu z različnimi direktivami;

| 22. | se zaveda obstoječih dobrih praks pri zahtevah glede spremljanja in poročanja na okoljskem področju, kot sta Evropski informacijski sistem za vode (WISE) in vključitev poročanja o izpustih emisij velikih kurilnih naprav v zrak v Evropski register izpustov in prenosov onesnaževal; |
| --- | --- |

22.

se zaveda obstoječih dobrih praks pri zahtevah glede spremljanja in poročanja na okoljskem področju, kot sta Evropski informacijski sistem za vode (WISE) in vključitev poročanja o izpustih emisij velikih kurilnih naprav v zrak v Evropski register izpustov in prenosov onesnaževal;

| 23. | je prepričan, da bi morala Evropska komisija za izboljšanje spremljanja in poročanja na okoljskem področju in vizualizacijo njunega namena za nove direktive pripraviti „preglednice izvajanja“, kot je že naredila v nekaterih novejših direktivah (7); |
| --- | --- |

23.

je prepričan, da bi morala Evropska komisija za izboljšanje spremljanja in poročanja na okoljskem področju in vizualizacijo njunega namena za nove direktive pripraviti „preglednice izvajanja“, kot je že naredila v nekaterih novejših direktivah (7);

| 24. | vztraja, da bi morala Evropska komisija pri razmišljanju o razveljavitvi direktive o standardiziranju poročil v prihodnje na ravni EU za spremljanje in poročanje spet razviti horizontalni pristop; |
| --- | --- |

24.

vztraja, da bi morala Evropska komisija pri razmišljanju o razveljavitvi direktive o standardiziranju poročil v prihodnje na ravni EU za spremljanje in poročanje spet razviti horizontalni pristop;

| 25. | priznava pomembno vlogo Evropske agencije za okolje (EEA) pri nudenju trdne baze znanja, na katero se opirata okoljska politika in izvajanje, ter težo njenih prizadevanj na področju spremljanja in poročanja; |
| --- | --- |

25.

priznava pomembno vlogo Evropske agencije za okolje (EEA) pri nudenju trdne baze znanja, na katero se opirata okoljska politika in izvajanje, ter težo njenih prizadevanj na področju spremljanja in poročanja;

| 26. | ponavlja podporo razvoju strukturiranih okvirov za izvajanje in informacije (SIIF), ki jih Evropska komisija predlaga za vse pomembne okoljske predpise EU (8); |
| --- | --- |

26.

ponavlja podporo razvoju strukturiranih okvirov za izvajanje in informacije (SIIF), ki jih Evropska komisija predlaga za vse pomembne okoljske predpise EU (8);

| 27. | ponavlja poziv, naj Evropska komisija zagotovi, da države članice ter njihove lokalne in regionalne oblasti ustrezno izvajajo obstoječe minimalne zahteve direktive o dostopu do informacij glede okolja v skladu z Aarhuško konvencijo (9); |
| --- | --- |

27.

ponavlja poziv, naj Evropska komisija zagotovi, da države članice ter njihove lokalne in regionalne oblasti ustrezno izvajajo obstoječe minimalne zahteve direktive o dostopu do informacij glede okolja v skladu z Aarhuško konvencijo (9);

Izboljšanje spremljanja in poročanja na okoljskem področju z digitalnimi sredstvi

| 28. | ugotavlja velik potencial e-rešitev in e-uprave za pomoč lokalnim in regionalnim oblastem pri racionalizaciji spremljanja in poročanja na okoljskem področju, zlasti glede zmanjšanja upravnih bremen lokalnih in regionalnih oblasti ter podjetij, zajemanja strukturiranih podatkov in sistematiziranih rezultatov spremljanja in poročanja, lajšanja analize tveganja in izboljšanja kakovosti spremljanja in poročanja: npr. z ustreznimi smernicami in spletnimi oblikami, pa tudi boljšega obveščanja in udeležbe javnosti; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja velik potencial e-rešitev in e-uprave za pomoč lokalnim in regionalnim oblastem pri racionalizaciji spremljanja in poročanja na okoljskem področju, zlasti glede zmanjšanja upravnih bremen lokalnih in regionalnih oblasti ter podjetij, zajemanja strukturiranih podatkov in sistematiziranih rezultatov spremljanja in poročanja, lajšanja analize tveganja in izboljšanja kakovosti spremljanja in poročanja: npr. z ustreznimi smernicami in spletnimi oblikami, pa tudi boljšega obveščanja in udeležbe javnosti;

| 29. | poziva Evropsko komisijo in Evropsko agencijo za okolje (EEA), da s pilotnimi projekti ugotovita, kako bi lahko z IKT in e-upravo zmanjšali zahteve glede spremljanja in poročanja za lokalne in regionalne oblasti brez posledic za učinek zakonodaje; |
| --- | --- |

29.

poziva Evropsko komisijo in Evropsko agencijo za okolje (EEA), da s pilotnimi projekti ugotovita, kako bi lahko z IKT in e-upravo zmanjšali zahteve glede spremljanja in poročanja za lokalne in regionalne oblasti brez posledic za učinek zakonodaje;

| 30. | poziva Evropsko komisijo, naj v okviru preverjanja ustreznosti oceni, kje bi lahko izvajalci ter lokalne in regionalne oblasti isto orodje za e-poročanje uporabljali za različne predpise okoljske zakonodaje EU; |
| --- | --- |

30.

poziva Evropsko komisijo, naj v okviru preverjanja ustreznosti oceni, kje bi lahko izvajalci ter lokalne in regionalne oblasti isto orodje za e-poročanje uporabljali za različne predpise okoljske zakonodaje EU;

| 31. | ponavlja poziv Evropski komisiji, Evropski agenciji za okolje in državam članicam, naj za povečanje učinkovitosti spremljanja razširijo možnosti izkoriščanja tehnologije za opazovanje Zemlje, kot je GMES (10); |
| --- | --- |

31.

ponavlja poziv Evropski komisiji, Evropski agenciji za okolje in državam članicam, naj za povečanje učinkovitosti spremljanja razširijo možnosti izkoriščanja tehnologije za opazovanje Zemlje, kot je GMES (10);

| 32. | poudarja, da je treba spodbujati naložbe v spletne informacijske sisteme in orodja, tudi uporabniku prijazne spletne portale in strani; poziva, naj uporabniki sistemov, kot so lokalne in regionalne oblasti ter operaterji, sodelujejo pri njihovem razvoju; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je treba spodbujati naložbe v spletne informacijske sisteme in orodja, tudi uporabniku prijazne spletne portale in strani; poziva, naj uporabniki sistemov, kot so lokalne in regionalne oblasti ter operaterji, sodelujejo pri njihovem razvoju;

| 33. | se zavzema za celostno medsektorsko in čezmejno interoperabilnost e-storitev EU in držav članic na področju okolja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni (11); |
| --- | --- |

33.

se zavzema za celostno medsektorsko in čezmejno interoperabilnost e-storitev EU in držav članic na področju okolja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni (11);

| 34. | poudarja, kako pomembno vlogo imajo javne informacije o okolju (prostoru) za podjetja, ki se ukvarjajo z digitalnimi dejavnostmi, vključno z MSP in zagonskimi podjetji; spodbuja lokalne in regionalne oblasti, naj izkoristijo ves potencial ponovne uporabe informacij javnega sektorja, pri njihovi uporabi pa podprejo digitalne podjetniške sposobnosti, da se državljane, podjetja in civilno družbo spodbudi k razvoju novih storitev, večji konkurenčnosti in ustvarjanju novih delovnih mest; |
| --- | --- |

34.

poudarja, kako pomembno vlogo imajo javne informacije o okolju (prostoru) za podjetja, ki se ukvarjajo z digitalnimi dejavnostmi, vključno z MSP in zagonskimi podjetji; spodbuja lokalne in regionalne oblasti, naj izkoristijo ves potencial ponovne uporabe informacij javnega sektorja, pri njihovi uporabi pa podprejo digitalne podjetniške sposobnosti, da se državljane, podjetja in civilno družbo spodbudi k razvoju novih storitev, večji konkurenčnosti in ustvarjanju novih delovnih mest;

| 35. | poziva Evropsko komisijo, naj v načrtovanem akcijskem načrtu za e-upravo za obdobje 2016–2020 in v prihodnjih razpisih za zbiranje predlogov v okviru programa LIFE, instrumenta za povezovanje Evrope ter programa Obzorje 2020 še naprej spodbuja izmenjavo najboljših praks in tehnologij med državami članicami, regionalnimi in lokalnimi oblastmi ter promovira digitalno spremljanje in poročanje na okoljskem področju, skupaj z zagotavljanjem okoljskih informacij, ter raziskave in inovacije na tem področju; |
| --- | --- |

35.

poziva Evropsko komisijo, naj v načrtovanem akcijskem načrtu za e-upravo za obdobje 2016–2020 in v prihodnjih razpisih za zbiranje predlogov v okviru programa LIFE, instrumenta za povezovanje Evrope ter programa Obzorje 2020 še naprej spodbuja izmenjavo najboljših praks in tehnologij med državami članicami, regionalnimi in lokalnimi oblastmi ter promovira digitalno spremljanje in poročanje na okoljskem področju, skupaj z zagotavljanjem okoljskih informacij, ter raziskave in inovacije na tem področju;

| 36. | priporoča lokalnim in regionalnim oblastem, naj z uporabo tehnične pomoči v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov spodbujajo razvoj digitalnega spremljanja in poročanja na okoljskem področju in strukturiranih okvirov za izvajanje in informacije (SIIF) ter povečajo upravne zmogljivosti; |
| --- | --- |

36.

priporoča lokalnim in regionalnim oblastem, naj z uporabo tehnične pomoči v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov spodbujajo razvoj digitalnega spremljanja in poročanja na okoljskem področju in strukturiranih okvirov za izvajanje in informacije (SIIF) ter povečajo upravne zmogljivosti;

Ovrednotenje INSPIRE v okviru programa REFIT

| 37. | meni, da je potreben pregled stanja na podlagi izkušenj, pridobljenih z izvajanjem Direktive 2007/2/ES o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE), da se ugotovi, katere strokovne in tehnične zahteve direktive so smiselne in izvedljive z vidika stroškov in koristi. Zato z zanimanjem pričakuje oceno direktive INSPIRE v okviru programa REFIT, ki bo omogočila širjenje okoljskih prostorskih informacij med organizacijami javnega sektorja in olajšala dostop javnosti do prostorskih informacij po Evropi; |
| --- | --- |

37.

meni, da je potreben pregled stanja na podlagi izkušenj, pridobljenih z izvajanjem Direktive 2007/2/ES o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE), da se ugotovi, katere strokovne in tehnične zahteve direktive so smiselne in izvedljive z vidika stroškov in koristi. Zato z zanimanjem pričakuje oceno direktive INSPIRE v okviru programa REFIT, ki bo omogočila širjenje okoljskih prostorskih informacij med organizacijami javnega sektorja in olajšala dostop javnosti do prostorskih informacij po Evropi;

| 38. | podpira nadaljnji razvoj infrastrukture INSPIRE kot orodja e-uprave, ki bo omogočilo osrednji skupni format in proces zbiranja okoljskih prostorskih informacij za racionalizacijo spremljanja in poročanja na okoljskem področju ter prizadevanja za učinkovitejše zagotavljanje skladnosti in izvrševanja zakonodaje EU, in sicer z uporabo načel odprtih vladnih podatkov in digitalnih rešitev v okviru pametnih mest pri objavljanju in razširjanju podatkov; |
| --- | --- |

38.

podpira nadaljnji razvoj infrastrukture INSPIRE kot orodja e-uprave, ki bo omogočilo osrednji skupni format in proces zbiranja okoljskih prostorskih informacij za racionalizacijo spremljanja in poročanja na okoljskem področju ter prizadevanja za učinkovitejše zagotavljanje skladnosti in izvrševanja zakonodaje EU, in sicer z uporabo načel odprtih vladnih podatkov in digitalnih rešitev v okviru pametnih mest pri objavljanju in razširjanju podatkov;

| 39. | poziva Evropsko komisijo, naj preuči možne posledice, če zahteve INSPIRE glede formata postanejo obvezne na drugih področjih; |
| --- | --- |

39.

poziva Evropsko komisijo, naj preuči možne posledice, če zahteve INSPIRE glede formata postanejo obvezne na drugih področjih;

| 40. | je prepričan, da lahko INSPIRE močno koristi lokalnim in regionalnim oblastem, in poziva države članice, da s podporo Evropske komisije povečajo sodelovanje svojih lokalnih in regionalnih oblasti v procesu INSPIRE ter okrepijo zmogljivosti lokalnih in regionalnih uprav za izvajanje INSPIRE (12); |
| --- | --- |

40.

je prepričan, da lahko INSPIRE močno koristi lokalnim in regionalnim oblastem, in poziva države članice, da s podporo Evropske komisije povečajo sodelovanje svojih lokalnih in regionalnih oblasti v procesu INSPIRE ter okrepijo zmogljivosti lokalnih in regionalnih uprav za izvajanje INSPIRE (12);

| 41. | se zavzema za večjo koordinacijsko vlogo Evropske agencije za okolje in Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije pri zagotavljanju doslednosti in združljivosti zbiranja in primerjanja različnih podatkov na ravni EU, kakor to že velja za razna druga orodja, kot so INSPIRE; GMES; GEOSS in EyeonEarth; |
| --- | --- |

41.

se zavzema za večjo koordinacijsko vlogo Evropske agencije za okolje in Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije pri zagotavljanju doslednosti in združljivosti zbiranja in primerjanja različnih podatkov na ravni EU, kakor to že velja za razna druga orodja, kot so INSPIRE; GMES; GEOSS in EyeonEarth;

C.   Izboljšanje zagotavljanja skladnosti z okoljsko zakonodajo EU

| 42. | opaža poudarek, ki ga Evropska komisija v agendi o boljšem pravnem urejanju daje pobudi „Make it Work“ nekaterih držav članic (13), ki svetuje glede določb o zagotavljanju skladnosti z okoljsko zakonodajo EU; |
| --- | --- |

42.

opaža poudarek, ki ga Evropska komisija v agendi o boljšem pravnem urejanju daje pobudi „Make it Work“ nekaterih držav članic (13), ki svetuje glede določb o zagotavljanju skladnosti z okoljsko zakonodajo EU;

| 43. | obžaluje nekoherentnost in nedoslednost zahtev glede zagotavljanja skladnosti v različnih delih okoljske zakonodaje EU, saj so se z leti ločeno razvile različne stopnje podrobnosti določb in drugačne opredelitve. Zato imajo lahko lokalne in regionalne oblasti pri izvajanju dejavnosti zagotavljanja skladnosti težave s tolmačenjem teh določb in njihovo integracijo; |
| --- | --- |

43.

obžaluje nekoherentnost in nedoslednost zahtev glede zagotavljanja skladnosti v različnih delih okoljske zakonodaje EU, saj so se z leti ločeno razvile različne stopnje podrobnosti določb in drugačne opredelitve. Zato imajo lahko lokalne in regionalne oblasti pri izvajanju dejavnosti zagotavljanja skladnosti težave s tolmačenjem teh določb in njihovo integracijo;

| 44. | podpira naslednja načela zagotavljanja skladnosti v okoljski zakonodaji EU: imenovanje, pristojnosti in strokovnost pristojnih organov; zagotavljanje skladnosti, ki temelji na informacijah; ustrezna mešanica dejavnosti zagotavljanja skladnosti; izvajanje načrtovanja, ovrednotenja in revizije dejavnosti za zagotavljanje skladnosti; komuniciranje z javnostjo in nadaljnje dejavnosti; učinkovito usklajevanje med različnimi oblastmi; |
| --- | --- |

44.

podpira naslednja načela zagotavljanja skladnosti v okoljski zakonodaji EU: imenovanje, pristojnosti in strokovnost pristojnih organov; zagotavljanje skladnosti, ki temelji na informacijah; ustrezna mešanica dejavnosti zagotavljanja skladnosti; izvajanje načrtovanja, ovrednotenja in revizije dejavnosti za zagotavljanje skladnosti; komuniciranje z javnostjo in nadaljnje dejavnosti; učinkovito usklajevanje med različnimi oblastmi;

| 45. | poziva nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, naj pri zagotavljanju skladnosti poleg naštetih načel uporabijo tudi pristop, ki temelji na analizi tveganja, EU pa bi morala pripraviti priporočila za izvajanje, ki bi upoštevala posebne značilnosti in interese lokalne in regionalne ravni; |
| --- | --- |

45.

poziva nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, naj pri zagotavljanju skladnosti poleg naštetih načel uporabijo tudi pristop, ki temelji na analizi tveganja, EU pa bi morala pripraviti priporočila za izvajanje, ki bi upoštevala posebne značilnosti in interese lokalne in regionalne ravni;

| 46. | meni, da je analiza tveganja pomembna priložnost za pristojne lokalne in regionalne oblasti, da s prednostnim razvrščanjem uporabe omejenih inšpekcijskih virov zmanjšajo nepotrebno upravno obremenitev, hkrati pa ohranijo visoke okoljevarstvene standarde; |
| --- | --- |

46.

meni, da je analiza tveganja pomembna priložnost za pristojne lokalne in regionalne oblasti, da s prednostnim razvrščanjem uporabe omejenih inšpekcijskih virov zmanjšajo nepotrebno upravno obremenitev, hkrati pa ohranijo visoke okoljevarstvene standarde;

| 47. | je prepričan, da bi morala okoljska zakonodaja EU nameniti pozornost predvsem tveganjem neskladnosti in posledicam, ki jih lahko to ima za okolje in zdravje; |
| --- | --- |

47.

je prepričan, da bi morala okoljska zakonodaja EU nameniti pozornost predvsem tveganjem neskladnosti in posledicam, ki jih lahko to ima za okolje in zdravje;

| 48. | poziva Evropsko komisijo, naj v bližnji prihodnosti predstavi pobudo o zagotavljanju skladnosti, ki vključuje promocijo, spremljanje in izvrševanje skladnosti, se osredotoča na pristop, ki temelji na analizi tveganja, in uresničuje 7. okoljski akcijski program; |
| --- | --- |

48.

poziva Evropsko komisijo, naj v bližnji prihodnosti predstavi pobudo o zagotavljanju skladnosti, ki vključuje promocijo, spremljanje in izvrševanje skladnosti, se osredotoča na pristop, ki temelji na analizi tveganja, in uresničuje 7. okoljski akcijski program;

| 49. | podpira možnost horizontalne direktive EU, ki bi na podlagi prej naštetih načel vsebovala določbe o zagotavljanju skladnosti za ves pravni red EU na okoljskem področju, hkrati pa izpolnila poziv OR, naj Evropska komisija predstavi splošen zavezujoč okvir EU za okoljske inšpekcijske preglede in nadzor (14); |
| --- | --- |

49.

podpira možnost horizontalne direktive EU, ki bi na podlagi prej naštetih načel vsebovala določbe o zagotavljanju skladnosti za ves pravni red EU na okoljskem področju, hkrati pa izpolnila poziv OR, naj Evropska komisija predstavi splošen zavezujoč okvir EU za okoljske inšpekcijske preglede in nadzor (14);

| 50. | meni, da so pristojni lokalni in regionalni organi na ključnem položaju zlasti za dejavnosti promoviranja skladnosti, ki vključujejo sodelovanje s subjekti, za katere veljajo konkretni predpisi, in obveščanje državljanov o neskladnostih in rezultatih pomembnih opravljenih inšpekcij; |
| --- | --- |

50.

meni, da so pristojni lokalni in regionalni organi na ključnem položaju zlasti za dejavnosti promoviranja skladnosti, ki vključujejo sodelovanje s subjekti, za katere veljajo konkretni predpisi, in obveščanje državljanov o neskladnostih in rezultatih pomembnih opravljenih inšpekcij;

| 51. | poziva države članice, regionalne in lokalne oblasti, naj zato poskrbijo za izvrševanje in sprejmejo sorazmerne in odvračilne sankcije pri kršitvah okoljske zakonodaje EU ter izvajajo Direktivo 2008/99/ES o kazenskopravnem varstvu okolja; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice, regionalne in lokalne oblasti, naj zato poskrbijo za izvrševanje in sprejmejo sorazmerne in odvračilne sankcije pri kršitvah okoljske zakonodaje EU ter izvajajo Direktivo 2008/99/ES o kazenskopravnem varstvu okolja;

| 52. | poziva, naj Evropska komisija in države članice kot dopolnilni ukrep nadaljujejo krepitev vloge mreže za izvajanje in uveljavljanje okoljske zakonodaje EU (IMPEL), ki naj vključuje predvsem ustrezno dolgoročno finančno podporo za mrežo IMPEL, večjo sistematično uporabo mreže za medsebojne inšpekcijske preglede in skupne preglede (15) na vseh ključnih področjih okoljske zakonodaje, večje sodelovanje z drugimi evropskimi mrežami, ki se ukvarjajo z zagotavljanjem skladnosti, in nadaljnji razvoj nacionalnih mrež IMPEL, v katerih strokovnjaki iz regionalnih in lokalnih oblasti izmenjujejo najboljše prakse; |
| --- | --- |

52.

poziva, naj Evropska komisija in države članice kot dopolnilni ukrep nadaljujejo krepitev vloge mreže za izvajanje in uveljavljanje okoljske zakonodaje EU (IMPEL), ki naj vključuje predvsem ustrezno dolgoročno finančno podporo za mrežo IMPEL, večjo sistematično uporabo mreže za medsebojne inšpekcijske preglede in skupne preglede (15) na vseh ključnih področjih okoljske zakonodaje, večje sodelovanje z drugimi evropskimi mrežami, ki se ukvarjajo z zagotavljanjem skladnosti, in nadaljnji razvoj nacionalnih mrež IMPEL, v katerih strokovnjaki iz regionalnih in lokalnih oblasti izmenjujejo najboljše prakse;

| 53. | podpira poziv Evropskega parlamenta (16) Evropski komisiji za promocijo krepitve zmogljivosti mrež sodnikov in tožilcev, specialistov tudi za okoljski kriminal; |
| --- | --- |

53.

podpira poziv Evropskega parlamenta (16) Evropski komisiji za promocijo krepitve zmogljivosti mrež sodnikov in tožilcev, specialistov tudi za okoljski kriminal;

| 54. | prosi Evropsko komisijo, naj v morebitni novi pobudi za zagotavljanje skladnosti upošteva prejšnje pozive OR za oživitev postopka sprejemanja direktive o dostopu do sodnega varstva v okoljskih zadevah, kar podpira tudi Evropski parlament, in za splošna merila nacionalnih sistemov obravnave pritožb (17); |
| --- | --- |

54.

prosi Evropsko komisijo, naj v morebitni novi pobudi za zagotavljanje skladnosti upošteva prejšnje pozive OR za oživitev postopka sprejemanja direktive o dostopu do sodnega varstva v okoljskih zadevah, kar podpira tudi Evropski parlament, in za splošna merila nacionalnih sistemov obravnave pritožb (17);

| 55. | želi spomniti, da imajo strukturni skladi EU poseben tematski cilj, namenjen krepitvi zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti, ki bi mu bilo treba dodeliti zadostna sredstva EU; |
| --- | --- |

55.

želi spomniti, da imajo strukturni skladi EU poseben tematski cilj, namenjen krepitvi zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti, ki bi mu bilo treba dodeliti zadostna sredstva EU;

D.   Nadaljnji ukrepi za boljše izvajanje okoljske zakonodaje EU

Ukrepi Evropske komisije in EU

| 56. | Z namenom nadaljnjega izvajanja 7. okoljskega akcijskega programa EU in njegovega prednostnega cilja 4 o izboljšanju izvajanja ter kot nadaljevanje priporočil iz prejšnjih mnenj OR o izboljšanju izvajanja okoljske zakonodaje EU OR poziva Evropsko komisijo in EU, naj (18):






  (a) | sprejmeta učinkovite politike glede virov, ki bodo raven ambicij in časovne okvire zakonodaje EU glede virov ali proizvodov še bolj uskladile z zakonodajo EU o okoljskih standardih kakovosti ali ciljih in ki bodo lahko bolje pomagale pristojnim lokalnim in regionalnim oblastem pri upoštevanju mejnih vrednosti EU, ugotavljanju čezmejnih vprašanj, ki presegajo njihovo neposredno odgovornost, ter razširitvi možnosti za povračilo stroškov v okoljski zakonodaji EU za pristojne lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- | --- |

56.

Z namenom nadaljnjega izvajanja 7. okoljskega akcijskega programa EU in njegovega prednostnega cilja 4 o izboljšanju izvajanja ter kot nadaljevanje priporočil iz prejšnjih mnenj OR o izboljšanju izvajanja okoljske zakonodaje EU OR poziva Evropsko komisijo in EU, naj (18):

(a)

sprejmeta učinkovite politike glede virov, ki bodo raven ambicij in časovne okvire zakonodaje EU glede virov ali proizvodov še bolj uskladile z zakonodajo EU o okoljskih standardih kakovosti ali ciljih in ki bodo lahko bolje pomagale pristojnim lokalnim in regionalnim oblastem pri upoštevanju mejnih vrednosti EU, ugotavljanju čezmejnih vprašanj, ki presegajo njihovo neposredno odgovornost, ter razširitvi možnosti za povračilo stroškov v okoljski zakonodaji EU za pristojne lokalne in regionalne oblasti;

| (b) | še naprej spodbujata, finančno podpirata in – kjer je ustrezno – razširita in utrdita obstoječe in zelo raznolike (če se ne prekrivajo) pobude EU v podporo inovacij in najboljših praks v mestih ter spodbujata mesta, naj pokažejo svoje vodstvene sposobnosti, zlasti z nadaljnjim razvojem nagrade za zeleno prestolnico Evrope in nove nagrade evropski zeleni list za manjša mesta; |
| --- | --- |

(b)

še naprej spodbujata, finančno podpirata in – kjer je ustrezno – razširita in utrdita obstoječe in zelo raznolike (če se ne prekrivajo) pobude EU v podporo inovacij in najboljših praks v mestih ter spodbujata mesta, naj pokažejo svoje vodstvene sposobnosti, zlasti z nadaljnjim razvojem nagrade za zeleno prestolnico Evrope in nove nagrade evropski zeleni list za manjša mesta;

| (c) | zagotovita, da analiza teritorialnega učinka in učinka na konkurenčnost na regionalni in lokalni ravni postane obvezen del ocen učinka pri pripravi ali reviziji okoljske zakonodaje EU, ter še naprej spodbujata sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti ter lokalnih poslovnih skupnosti v razširjenih javnih posvetovanjih Evropske komisije v uvodnih zakonodajnih fazah in pri izvajanju zakonodaje; |
| --- | --- |

(c)

zagotovita, da analiza teritorialnega učinka in učinka na konkurenčnost na regionalni in lokalni ravni postane obvezen del ocen učinka pri pripravi ali reviziji okoljske zakonodaje EU, ter še naprej spodbujata sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti ter lokalnih poslovnih skupnosti v razširjenih javnih posvetovanjih Evropske komisije v uvodnih zakonodajnih fazah in pri izvajanju zakonodaje;

| (d) | v okviru tekočih dejavnosti preverjanja ustreznosti predpisov izvedeta ocene teritorialnega učinka obstoječega pravnega reda EU na okoljskem področju in zavezujočih ciljev ter ocene njihovega učinka na konkurenčnost; |
| --- | --- |

(d)

v okviru tekočih dejavnosti preverjanja ustreznosti predpisov izvedeta ocene teritorialnega učinka obstoječega pravnega reda EU na okoljskem področju in zavezujočih ciljev ter ocene njihovega učinka na konkurenčnost;

| 57. | poziva Evropsko komisijo, naj vzpostavi lastno strokovno skupino za svetovanje o izboljšanju kakovosti in koherence okoljske zakonodaje EU in njenega izvajanja, ki jo bodo sestavljali predstavniki držav članic, lokalnih in regionalnih oblasti in ključnih zainteresiranih strani, ali pa to nalogo vključi v mandat obstoječih strokovnih skupin Evropske komisije s podobno sestavo; OR je pripravljen prispevati k delu te skupine; |
| --- | --- |

57.

poziva Evropsko komisijo, naj vzpostavi lastno strokovno skupino za svetovanje o izboljšanju kakovosti in koherence okoljske zakonodaje EU in njenega izvajanja, ki jo bodo sestavljali predstavniki držav članic, lokalnih in regionalnih oblasti in ključnih zainteresiranih strani, ali pa to nalogo vključi v mandat obstoječih strokovnih skupin Evropske komisije s podobno sestavo; OR je pripravljen prispevati k delu te skupine;

Ukrepi držav članic ter regionalnih in lokalnih oblasti

| 58. | OR poziva, naj:






  (a) | se države članice že v fazi priprave, pa tudi v fazah prenosa in izvajanja politike tesneje povežejo z upravami za izvajanje, na primer v okviru ekip za horizontalna vladna vprašanja, sestavljenih iz upravnih strokovnjakov z vseh ravni upravljanja v posamezni državi članici; |
| --- | --- | --- |

58.

OR poziva, naj:

(a)

se države članice že v fazi priprave, pa tudi v fazah prenosa in izvajanja politike tesneje povežejo z upravami za izvajanje, na primer v okviru ekip za horizontalna vladna vprašanja, sestavljenih iz upravnih strokovnjakov z vseh ravni upravljanja v posamezni državi članici;

| (b) | lokalne in regionalne oblasti določijo lokalne oziroma regionalne okoljske cilje in strategije ali vključijo okoljske cilje v že obstoječe (integrirane) strategije trajnosti, podprte s politično voljo; |
| --- | --- |

(b)

lokalne in regionalne oblasti določijo lokalne oziroma regionalne okoljske cilje in strategije ali vključijo okoljske cilje v že obstoječe (integrirane) strategije trajnosti, podprte s politično voljo;

| (c) | države članice s podporo Evropske komisije sprejmejo nadaljnje korake za večjo integracijo delov okoljske zakonodaje EU z uvajanjem celostnih okoljevarstvenih dovoljenj; |
| --- | --- |

(c)

države članice s podporo Evropske komisije sprejmejo nadaljnje korake za večjo integracijo delov okoljske zakonodaje EU z uvajanjem celostnih okoljevarstvenih dovoljenj;

| (d) | nacionalna in regionalna ministrstva in agencije za okolje s sodelovanjem predstavnikov lokalnih in regionalnih oblasti pripravijo pisna navodila, vključno s kontrolnimi seznami za postopke; |
| --- | --- |

(d)

nacionalna in regionalna ministrstva in agencije za okolje s sodelovanjem predstavnikov lokalnih in regionalnih oblasti pripravijo pisna navodila, vključno s kontrolnimi seznami za postopke;

| (e) | države članice pravočasno, natančno in učinkovito prenesejo okoljsko zakonodajo EU; |
| --- | --- |

(e)

države članice pravočasno, natančno in učinkovito prenesejo okoljsko zakonodajo EU;

| (f) | države članice, regionalne in lokalne oblasti postopno odpravijo okolju škodljive subvencije in vse pogosteje uporabljajo tržne instrumente in okolju prijazne fiskalne reforme; |
| --- | --- |

(f)

države članice, regionalne in lokalne oblasti postopno odpravijo okolju škodljive subvencije in vse pogosteje uporabljajo tržne instrumente in okolju prijazne fiskalne reforme;

Okrepitev sodelovanja OR z Evropsko komisijo, Evropskim parlamentom in Svetom za izboljšanje izvajanja okoljske zakonodaje EU in njenega nadzora

| 59. | pozdravlja nov poudarek, ki ga sozakonodajalca dajeta boljšemu izvajanju okoljske zakonodaje EU in njenemu nadzoru (19); |
| --- | --- |

59.

pozdravlja nov poudarek, ki ga sozakonodajalca dajeta boljšemu izvajanju okoljske zakonodaje EU in njenemu nadzoru (19);

| 60. | poziva Evropski parlament in Svet, naj skupaj z OR preučita, kako bi lahko OR izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti s svojo svetovalno vlogo prenesel v njune posamezne dejavnosti nadzora; |
| --- | --- |

60.

poziva Evropski parlament in Svet, naj skupaj z OR preučita, kako bi lahko OR izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti s svojo svetovalno vlogo prenesel v njune posamezne dejavnosti nadzora;

| 61. | poudarja izkušnje, ki jih je dobil s skupno tehnično platformo Evropske komisije in OR za sodelovanje na okoljskem področju, ki je forum za spodbujanje dialoga o lokalnih in regionalnih težavah in rešitvah pri izvajanju okoljske zakonodaje EU; |
| --- | --- |

61.

poudarja izkušnje, ki jih je dobil s skupno tehnično platformo Evropske komisije in OR za sodelovanje na okoljskem področju, ki je forum za spodbujanje dialoga o lokalnih in regionalnih težavah in rešitvah pri izvajanju okoljske zakonodaje EU;

| 62. | opozarja, da sta Svet in Evropski parlament to platformo priznala in ji dala trdno dolgoročno podlago v 7. okoljskem akcijskem programu, ki potrjuje, da bo platforma „olajšala dialog in izmenjavo informacij, da se bo izboljšalo izvajanje zakonodaje na lokalni ravni“; |
| --- | --- |

62.

opozarja, da sta Svet in Evropski parlament to platformo priznala in ji dala trdno dolgoročno podlago v 7. okoljskem akcijskem programu, ki potrjuje, da bo platforma „olajšala dialog in izmenjavo informacij, da se bo izboljšalo izvajanje zakonodaje na lokalni ravni“;

| 63. | zato želi prispevati k nadaljnjemu razvoju tehnične platforme in Evropski komisiji predlaga, naj skupaj z Evropskim parlamentom in Svetom ugotovi, v kolikšni meri bi lahko seje tehnične platforme povezali z razpravami v Evropskem parlamentu in Svetu o boljšem izvajanju in nadzoru na področju okolja; |
| --- | --- |

63.

zato želi prispevati k nadaljnjemu razvoju tehnične platforme in Evropski komisiji predlaga, naj skupaj z Evropskim parlamentom in Svetom ugotovi, v kolikšni meri bi lahko seje tehnične platforme povezali z razpravami v Evropskem parlamentu in Svetu o boljšem izvajanju in nadzoru na področju okolja;

| 64. | ceni, da je Evropska komisija na področju okoljske politike EU v zadnjih letih proaktivno iskala zgodnji prispevek OR pri pripravi politik, saj je prosila za predhodna mnenja, kot to določa sporazum o sodelovanju, ki sta ga podpisali inštituciji (20). OR predlaga, da se skupaj preuči možnost rednejše soorganizacije enega sestanka tehnične platforme za vsako predhodno mnenje; |
| --- | --- |

64.

ceni, da je Evropska komisija na področju okoljske politike EU v zadnjih letih proaktivno iskala zgodnji prispevek OR pri pripravi politik, saj je prosila za predhodna mnenja, kot to določa sporazum o sodelovanju, ki sta ga podpisali inštituciji (20). OR predlaga, da se skupaj preuči možnost rednejše soorganizacije enega sestanka tehnične platforme za vsako predhodno mnenje;

| 65. | poziva Evropsko komisijo, naj Odbor regij tesno vključi v prihodnje pobude, katerih namen je izboljšanje izvajanja in upravljanja na področju okolja, kot je pobuda za pregled izvajanja na področju okolja (21). |
| --- | --- |

65.

poziva Evropsko komisijo, naj Odbor regij tesno vključi v prihodnje pobude, katerih namen je izboljšanje izvajanja in upravljanja na področju okolja, kot je pobuda za pregled izvajanja na področju okolja (21).

V Bruslju, 7. aprila 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2015) 215 final.

1

(2)  CDR593-2013_00_00_TRA_AC, CDR 1119-2012, CdR 164/2010 fin.

2

(3)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 (2012/2104(INI)).

3

(4)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 (2012/2104(INI)).

4

(5)  Projekt MiW – Make it Work 10/2015: dokument za razpravo za skupno komisijo in delavnico Make it Work o spremljanju in poročanju, 19. in 20. november 2015, Bruselj, http://www.ieep.eu/assets/1857/Discussion_paper_for_Workshop_on_Reporting_13-10-15.pdf, javno posvetovanje Evropske komisije o racionalizaciji obveznosti spremljanja in poročanja pri okoljski politiki, http://ec.europa.eu/environment/consultations/reporting_en.htm.

5

(6)  Projekt MiW – Make it Work 10/2015.

6

(7)  Pregled obstoječih preglednic: http://ec.europa.eu/environment/legal/reporting/products_en.htm.

7

(8)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC.

8

(9)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC.

9

(10)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 163/2011 fin.

10

(11)  Glej tudi COR-2014-05514-00-00-AC, COR-2015-02646.

11

(12)  Poročilo EEA, Tehnično poročilo št. 17/2014, poročilo o javnem posvetovanju o infrastrukturi INSPIRE: http://inspire.ec.europa.eu/reports/consultations/INSPIRE_Public_Consultation_Report_final.pdf.

12

(13)  http://www.ieep.eu/work-areas/environmental-governance/better-regulation/make-it-work/.

13

(14)  CDR593-2013_00_00_TRA_AC, CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin.

14

(15)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin.

15

(16)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 (2012/2104(INI)).

16

(17)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin; Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2013 (2012/2104(INI)).

17

(18)  COR-2015-04129, CDR593-2013_00_00_TRA_AC, CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin.

18

(19)  Izjava predsednika odbora ENVI Giovannija La Vie 3. marca 2015 na seji komisije ENVE OR; generalni sekretariat Sveta, 9. oktober 2015: Okolju prijaznejši evropski semester: okolju škodljive subvencije in izvajanje okoljske zakonodaje – izmenjava stališč. Informativni dokument predsedstva http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12790-2015-REV-1/en/pdf.

19

(20)  CdR 164/2010.

20

(21)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_env_088_environmental_implementation_review_en.pdf.

21

---

| 1.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 240/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 240/24

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Nov dogovor za odjemalce energije

(2016/C 240/05)

| Poročevalec: | Michel LEBRUN (BE/EPP), član občinskega sveta, Viroinval |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Nov dogovor za odjemalce energije
  COM(2015) 339 final |

Poročevalec:

Michel LEBRUN (BE/EPP), član občinskega sveta, Viroinval

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Nov dogovor za odjemalce energije

COM(2015) 339 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | meni, da mora energetski prehod prinesti celovite koristi končnim uporabnikom, tj. gospodinjstvom, podjetjem in industriji. Pri tem mora biti cilj politik na področju upravljanja z energijo, da odjemalci nadzorujejo svojo porabo energije, da bi lahko z uporabo novih tehnologij znižali svoj račun za energijo in prispevali k prizadevanjem EU za uresničitev ambicioznih podnebnih ciljev, dogovorjenih na konferenci COP 21 v Parizu. Te politike bi jim morale omogočati ne le dejavno udeležbo na trgu, temveč tudi učinkovite in ustrezne mehanizme varstva potrošnikov, ki bodo morda potrebni za boj proti energetski revščini; |
| --- | --- |

1.

meni, da mora energetski prehod prinesti celovite koristi končnim uporabnikom, tj. gospodinjstvom, podjetjem in industriji. Pri tem mora biti cilj politik na področju upravljanja z energijo, da odjemalci nadzorujejo svojo porabo energije, da bi lahko z uporabo novih tehnologij znižali svoj račun za energijo in prispevali k prizadevanjem EU za uresničitev ambicioznih podnebnih ciljev, dogovorjenih na konferenci COP 21 v Parizu. Te politike bi jim morale omogočati ne le dejavno udeležbo na trgu, temveč tudi učinkovite in ustrezne mehanizme varstva potrošnikov, ki bodo morda potrebni za boj proti energetski revščini;

| 2. | ugotavlja, da je bil s prostovoljnim in dinamičnim evropskim zakonodajnim okvirom že dosežen napredek na področju gospodarne rabe energije, zmanjšanja porabe ter razvoja in uporabe tehnologij in storitev za boljše upravljanje z energijo na lokalni ravni in pri končnih uporabnikih. V prihodnji zakonodaji bi bilo treba države članice ter lokalne in regionalne oblasti spodbuditi, naj si še naprej prizadevajo za izboljšanje energetske učinkovitosti, zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in razvoj zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, vključno z decentraliziranimi proizvodnimi zmogljivostmi; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je bil s prostovoljnim in dinamičnim evropskim zakonodajnim okvirom že dosežen napredek na področju gospodarne rabe energije, zmanjšanja porabe ter razvoja in uporabe tehnologij in storitev za boljše upravljanje z energijo na lokalni ravni in pri končnih uporabnikih. V prihodnji zakonodaji bi bilo treba države članice ter lokalne in regionalne oblasti spodbuditi, naj si še naprej prizadevajo za izboljšanje energetske učinkovitosti, zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in razvoj zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, vključno z decentraliziranimi proizvodnimi zmogljivostmi;

| 3. | ugotavlja, da obstajajo ali pa se še razvijajo številne in zelo raznolike storitve ter tehnične in tehnološke rešitve na področju upravljanja povpraševanja in odzivanja nanj, pa tudi upravljanja decentralizirane proizvodnje. Evropska unija si mora prizadevati predvsem za to, da se spodbudi in podpre razvoj teh orodij, ocenita njihov pomen in učinkovitost z energetskega, ekonomskega, socialnega in okoljskega vidika ter pripravi okvir za njihovo varno, enostavno in cenovno dostopno uporabo; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da obstajajo ali pa se še razvijajo številne in zelo raznolike storitve ter tehnične in tehnološke rešitve na področju upravljanja povpraševanja in odzivanja nanj, pa tudi upravljanja decentralizirane proizvodnje. Evropska unija si mora prizadevati predvsem za to, da se spodbudi in podpre razvoj teh orodij, ocenita njihov pomen in učinkovitost z energetskega, ekonomskega, socialnega in okoljskega vidika ter pripravi okvir za njihovo varno, enostavno in cenovno dostopno uporabo;

| 4. | želi s tem mnenjem prispevati k širši razpravi o strateškem okviru za energetsko unijo in pozdravlja številne od ključnih poudarkov v sporočilu o novem dogovoru za odjemalce energije (COM(2015) 339 final), ki utira pot energetski uniji, pri kateri je v središču državljan in ki lahko zaščiti najbolj ranljive odjemalce; poziva Evropsko komisijo, naj v določenem času sporočilo nadgradi s sprejetjem in uresničitvijo specifičnih konkretnih pobud na področjih, predstavljenih v sporočilu, in pri tem ustrezno upošteva pomisleke ter izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

4.

želi s tem mnenjem prispevati k širši razpravi o strateškem okviru za energetsko unijo in pozdravlja številne od ključnih poudarkov v sporočilu o novem dogovoru za odjemalce energije (COM(2015) 339 final), ki utira pot energetski uniji, pri kateri je v središču državljan in ki lahko zaščiti najbolj ranljive odjemalce; poziva Evropsko komisijo, naj v določenem času sporočilo nadgradi s sprejetjem in uresničitvijo specifičnih konkretnih pobud na področjih, predstavljenih v sporočilu, in pri tem ustrezno upošteva pomisleke ter izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti;

| 5. | v tem okviru ponovno poziva, da se v celoti izvedejo ukrepi iz tretjega energetskega svežnja, direktive o energetski učinkovitosti in direktive o alternativnem reševanju sporov; |
| --- | --- |

5.

v tem okviru ponovno poziva, da se v celoti izvedejo ukrepi iz tretjega energetskega svežnja, direktive o energetski učinkovitosti in direktive o alternativnem reševanju sporov;

| 6. | priporoča, naj Evropska komisija podrobno preuči izzive, ovire in priložnosti, povezane z dejansko udeležbo odjemalcev energije na energetskih trgih, da bi se temeljito seznanila s stanjem in morebitnimi težavami, s katerimi se ti soočajo in glede katerih bi bili potrebni novi podporni ukrepi EU, držav članic ali lokalnih in regionalnih oblasti ali organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

6.

priporoča, naj Evropska komisija podrobno preuči izzive, ovire in priložnosti, povezane z dejansko udeležbo odjemalcev energije na energetskih trgih, da bi se temeljito seznanila s stanjem in morebitnimi težavami, s katerimi se ti soočajo in glede katerih bi bili potrebni novi podporni ukrepi EU, držav članic ali lokalnih in regionalnih oblasti ali organizacij civilne družbe;

| 7. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo pri izvajanju evropske zakonodaje na tem področju, vzpostavljanju in financiranju infrastrukture za distribucijo, merjenje in upravljanje povpraševanja po energiji, pri upravljanju decentralizirane proizvodnje in razširjanju dobrih praks, vzpostavljenih na lokalni in regionalni ravni, ter obveščanju odjemalcev energije in njihovem svetovanju. Zato poziva, da se ga vključi v vse faze priprave prihodnjih politik, ki jih bo Evropska unija sprejela na tem področju; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo pri izvajanju evropske zakonodaje na tem področju, vzpostavljanju in financiranju infrastrukture za distribucijo, merjenje in upravljanje povpraševanja po energiji, pri upravljanju decentralizirane proizvodnje in razširjanju dobrih praks, vzpostavljenih na lokalni in regionalni ravni, ter obveščanju odjemalcev energije in njihovem svetovanju. Zato poziva, da se ga vključi v vse faze priprave prihodnjih politik, ki jih bo Evropska unija sprejela na tem področju;

| 8. | v zvezi s tem znova poudarja, da mora vsa prihodnja zakonodaja o upravljanju povpraševanja po energiji in decentralizirane proizvodnje energije iz obnovljivih virov ter o varstvu potrošnikov in njihovih pravicah temeljiti na načelu subsidiarnosti. Evropska unija bi morala ustrezno upoštevati pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti, da bodo lahko v skladu s tem načelom primerno ukrepale; |
| --- | --- |

8.

v zvezi s tem znova poudarja, da mora vsa prihodnja zakonodaja o upravljanju povpraševanja po energiji in decentralizirane proizvodnje energije iz obnovljivih virov ter o varstvu potrošnikov in njihovih pravicah temeljiti na načelu subsidiarnosti. Evropska unija bi morala ustrezno upoštevati pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti, da bodo lahko v skladu s tem načelom primerno ukrepale;

| 9. | ponovno poudarja, da je pripravljen še naprej prispevati k pripravam in izvedbi foruma državljanov o energiji ter aktivno sodelovati pri oblikovanju politik Evropske unije in predložiti priporočila glede najnovejših in prihodnjih pobud ter njihovega socialnega in ekonomskega učinka na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

9.

ponovno poudarja, da je pripravljen še naprej prispevati k pripravam in izvedbi foruma državljanov o energiji ter aktivno sodelovati pri oblikovanju politik Evropske unije in predložiti priporočila glede najnovejših in prihodnjih pobud ter njihovega socialnega in ekonomskega učinka na lokalni in regionalni ravni;

| 10. | pozdravlja dejstvo, da Evropska komisija navaja konvencijo županov (1); spomniti želi, da so podpisniki konvencije, tj. lokalne in regionalne oblasti iz celotne EU, resnični model rabe trajnostne energije, in da pri odjemalcih prostovoljno spodbujajo najboljše prakse v zvezi z lastno proizvodnjo; poudarja, da je že več kot 180 članov OR podpisnikov konvencije županov in da je OR zavezan k promociji konvencije tako med svojimi člani kot pri njihovih stikih z lokalnimi in regionalnimi oblastmi v EU in zunaj nje. Poudarja pa, da konvencija županov ne zastopa vseh evropskih lokalnih in regionalnih oblasti. Prav tako ne bi smeli diskriminirati drugih pobud, ki mestom omogočajo uresničevanje ambicioznih ciljev (2); |
| --- | --- |

10.

pozdravlja dejstvo, da Evropska komisija navaja konvencijo županov (1); spomniti želi, da so podpisniki konvencije, tj. lokalne in regionalne oblasti iz celotne EU, resnični model rabe trajnostne energije, in da pri odjemalcih prostovoljno spodbujajo najboljše prakse v zvezi z lastno proizvodnjo; poudarja, da je že več kot 180 članov OR podpisnikov konvencije županov in da je OR zavezan k promociji konvencije tako med svojimi člani kot pri njihovih stikih z lokalnimi in regionalnimi oblastmi v EU in zunaj nje. Poudarja pa, da konvencija županov ne zastopa vseh evropskih lokalnih in regionalnih oblasti. Prav tako ne bi smeli diskriminirati drugih pobud, ki mestom omogočajo uresničevanje ambicioznih ciljev (2);

| 11. | poudarja, da bi morala Evropska komisija omeniti tudi pobudo pakt med otoki, ki je podobna in vzporedna konvenciji županov in jo je podpisalo več kot sto otokov. V okviru te pobude otoške oblasti opravljajo pomembno delo z vidika uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja v EU do leta 2020; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi morala Evropska komisija omeniti tudi pobudo pakt med otoki, ki je podobna in vzporedna konvenciji županov in jo je podpisalo več kot sto otokov. V okviru te pobude otoške oblasti opravljajo pomembno delo z vidika uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja v EU do leta 2020;

| 12. | znova poziva, da mora biti zastopan v najpomembnejših energetskih regulativnih organih na ravni Evropske unije (ACER) in na nacionalni ravni (nacionalni regulativni organi) (3); |
| --- | --- |

12.

znova poziva, da mora biti zastopan v najpomembnejših energetskih regulativnih organih na ravni Evropske unije (ACER) in na nacionalni ravni (nacionalni regulativni organi) (3);

| 13. | meni, da je treba pri določanju vseh novih ciljev na področju upravljanja povpraševanja po energiji in proizvodnje energije iz obnovljivih virov ter morebitnih s tem povezanih ekonomskih instrumentov upoštevati načelo sorazmernosti. Odbor poziva, naj Evropska komisija upošteva možne posledice novih ukrepov za vse lokalne in regionalne oblasti, njihove proračune ter njihove upravne in operativne zmogljivosti, pri čemer bi bilo treba v vseh fazah tega postopka uporabiti previdnostno načelo ob upoštevanju posebnih značilnosti posameznih območij in težav, s katerimi se spoprijemajo; poudarja, da bi bilo treba previdnostno načelo, ki je temeljni element okoljske zakonodaje EU, uporabljati tudi na področju energetske politike EU; |
| --- | --- |

13.

meni, da je treba pri določanju vseh novih ciljev na področju upravljanja povpraševanja po energiji in proizvodnje energije iz obnovljivih virov ter morebitnih s tem povezanih ekonomskih instrumentov upoštevati načelo sorazmernosti. Odbor poziva, naj Evropska komisija upošteva možne posledice novih ukrepov za vse lokalne in regionalne oblasti, njihove proračune ter njihove upravne in operativne zmogljivosti, pri čemer bi bilo treba v vseh fazah tega postopka uporabiti previdnostno načelo ob upoštevanju posebnih značilnosti posameznih območij in težav, s katerimi se spoprijemajo; poudarja, da bi bilo treba previdnostno načelo, ki je temeljni element okoljske zakonodaje EU, uporabljati tudi na področju energetske politike EU;

| 14. | v zvezi z energetsko infrastrukturo meni, da bi bilo treba za okrepitev vloge in odgovornosti odjemalcev spodbujati vzpostavitev pametnih omrežij in namestitev pametnih števcev (pod pogojem, da se upošteva ekonomski interes končnih odjemalcev), ki so cenovno dostopni, donosni in učinkoviti, ki lahko občutno omejijo goljufije, so preprosti za uporabo, varni ter prilagojeni potrebam in pričakovanjem odjemalcev glede informacij, nadzora porabe in zmanjšanja stroškov energije; |
| --- | --- |

14.

v zvezi z energetsko infrastrukturo meni, da bi bilo treba za okrepitev vloge in odgovornosti odjemalcev spodbujati vzpostavitev pametnih omrežij in namestitev pametnih števcev (pod pogojem, da se upošteva ekonomski interes končnih odjemalcev), ki so cenovno dostopni, donosni in učinkoviti, ki lahko občutno omejijo goljufije, so preprosti za uporabo, varni ter prilagojeni potrebam in pričakovanjem odjemalcev glede informacij, nadzora porabe in zmanjšanja stroškov energije;

| 15. | poudarja, da imajo upravljavci omrežja, zlasti upravljavci distribucijskih omrežij, pomembno vlogo pri razvoju pametnih omrežij na lokalni ravni, namestitvi in upravljanju pametnih števcev ter oblikovanju rešitev za nove potrebe po prožnosti (glede odvzema in dobave energije), ki so bistvene za dobro delovanje trga v prihodnje; se seznanja z namero Komisije, da bo pozorno spremljala izvajanje obstoječih standardov EU za pametno merjenje, pametna omrežja in upravljanje informacij, ter se strinja, da morajo imeti odjemalci in tretje strani, ki jih določijo odjemalci, „učinkovit“ in „nediskriminatoren“ dostop do podatkov; z zanimanjem pričakuje oblikovanje potrebnega pravnega okvira v povezavi s strategijo za enotni digitalni trg in pregledom splošne uredbe EU o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da imajo upravljavci omrežja, zlasti upravljavci distribucijskih omrežij, pomembno vlogo pri razvoju pametnih omrežij na lokalni ravni, namestitvi in upravljanju pametnih števcev ter oblikovanju rešitev za nove potrebe po prožnosti (glede odvzema in dobave energije), ki so bistvene za dobro delovanje trga v prihodnje; se seznanja z namero Komisije, da bo pozorno spremljala izvajanje obstoječih standardov EU za pametno merjenje, pametna omrežja in upravljanje informacij, ter se strinja, da morajo imeti odjemalci in tretje strani, ki jih določijo odjemalci, „učinkovit“ in „nediskriminatoren“ dostop do podatkov; z zanimanjem pričakuje oblikovanje potrebnega pravnega okvira v povezavi s strategijo za enotni digitalni trg in pregledom splošne uredbe EU o varstvu podatkov;

| 16. | poudarja, da uvajanje novih tehnologij v številnih regijah pomeni velike stroške zaradi zastarelosti ali celo neobstoja energetske infrastrukture; zato meni, da je na lokalni ali regionalni ravni nujno določiti metodo za porazdelitev stroškov med dobavitelji storitev, odjemalci ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, kakor tudi znesek razpoložljivih subvencij za financiranje naložb. Prehod mora potekati tako, da bodo na koncu odjemalci prejeli nižji račun. Odbor prav tako meni, da je treba potrošnike korektno obveščati in se tako odzvati na morebitne vidike, ki jim vzbujajo skrb, ter jim predstaviti prednosti tehnologij in obseg njihovega morebitnega prispevka, da bi zmanjšali nasprotovanje novostim; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da uvajanje novih tehnologij v številnih regijah pomeni velike stroške zaradi zastarelosti ali celo neobstoja energetske infrastrukture; zato meni, da je na lokalni ali regionalni ravni nujno določiti metodo za porazdelitev stroškov med dobavitelji storitev, odjemalci ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, kakor tudi znesek razpoložljivih subvencij za financiranje naložb. Prehod mora potekati tako, da bodo na koncu odjemalci prejeli nižji račun. Odbor prav tako meni, da je treba potrošnike korektno obveščati in se tako odzvati na morebitne vidike, ki jim vzbujajo skrb, ter jim predstaviti prednosti tehnologij in obseg njihovega morebitnega prispevka, da bi zmanjšali nasprotovanje novostim;

| 17. | pozdravlja, da Komisija namenja pozornost konkretnemu vprašanju energetske revščine, ki je za lokalne in regionalne oblasti še posebno velik izziv, saj ga je treba reševati tako v okviru socialne kot energetske politike; poziva Evropsko komisijo, naj ne le izboljša zbiranje podatkov, ampak si prizadeva tudi za široko skupno opredelitev energetske revščine in pripravo ustreznega akcijskega načrta, izhajajoč iz predpostavke, da je dostop do energije osnovna socialna pravica; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja, da Komisija namenja pozornost konkretnemu vprašanju energetske revščine, ki je za lokalne in regionalne oblasti še posebno velik izziv, saj ga je treba reševati tako v okviru socialne kot energetske politike; poziva Evropsko komisijo, naj ne le izboljša zbiranje podatkov, ampak si prizadeva tudi za široko skupno opredelitev energetske revščine in pripravo ustreznega akcijskega načrta, izhajajoč iz predpostavke, da je dostop do energije osnovna socialna pravica;

| 18. | opozarja na pomen financiranja iz Evropskega sklada za strateške naložbe pri uresničevanju evropskega načrta za oživitev gospodarstva in izvajanju ukrepov za večjo energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

18.

opozarja na pomen financiranja iz Evropskega sklada za strateške naložbe pri uresničevanju evropskega načrta za oživitev gospodarstva in izvajanju ukrepov za večjo energetsko učinkovitost;

| 19. | Evropsko unijo in države članice poziva, naj vzpostavijo zakonodajni okvir, ki bi koristil tako odjemalcem energije kot „proizvajalcem-odjemalcem“ in drugim dobaviteljem energije, ki dejavno sodelujejo na maloprodajnih energetskih trgih. Poleg tega je treba lokalnim in regionalnim oblastem, ki prispevajo k energetskemu prehodu na trajnostne in vključujoče maloprodajne energetske trge, zagotoviti zadostno in enostavno dostopno financiranje; |
| --- | --- |

19.

Evropsko unijo in države članice poziva, naj vzpostavijo zakonodajni okvir, ki bi koristil tako odjemalcem energije kot „proizvajalcem-odjemalcem“ in drugim dobaviteljem energije, ki dejavno sodelujejo na maloprodajnih energetskih trgih. Poleg tega je treba lokalnim in regionalnim oblastem, ki prispevajo k energetskemu prehodu na trajnostne in vključujoče maloprodajne energetske trge, zagotoviti zadostno in enostavno dostopno financiranje;

Izboljšanje dostopa odjemalcev do informacij

| 20. | poudarja, da je za dejansko okrepitev vloge odjemalcev nujno ozaveščanje državljanov glede gospodarne rabe energije, varstva okolja, zlasti boljše kakovosti zraka, in boja proti segrevanju ozračja, in sicer z ustreznimi ukrepi, kot je na primer namestitev pametnih števcev in zagotovitev dostopa do podatkov s števcev za odjemalce. To morajo dopolnjevati jasne in celovite informacije o možnostih, ki so odjemalcem na voljo, za dobavo in upravljanje trajnostne energije po dostopnih cenah; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je za dejansko okrepitev vloge odjemalcev nujno ozaveščanje državljanov glede gospodarne rabe energije, varstva okolja, zlasti boljše kakovosti zraka, in boja proti segrevanju ozračja, in sicer z ustreznimi ukrepi, kot je na primer namestitev pametnih števcev in zagotovitev dostopa do podatkov s števcev za odjemalce. To morajo dopolnjevati jasne in celovite informacije o možnostih, ki so odjemalcem na voljo, za dobavo in upravljanje trajnostne energije po dostopnih cenah;

| 21. | poudarja, da je treba odjemalcem zagotoviti dostop do preprostih, jasnih, celovitih, ustreznih, varnih, zanesljivih, brezplačnih in neodvisnih informacij na področju energije, tako v zvezi s ponudbami za dobavo, pogodbami, pravicami in obveznostmi odjemalcev, kot tudi v zvezi s proizvodi in storitvami, vključno z evropskimi in državnimi subvencijami, ki bi lahko pripomogli k zmanjšanju porabe in znižanju računa ter k nabavi ali zagonu njihovih lastnih naprav za proizvodnjo energije; to vključuje potrebo po informacijah v ustrezni obliki, posebej namenjenih najbolj ranljivim odjemalcem, vključno s tistimi, ki niso vešči ali nimajo dostopa do elektronskih komunikacij; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba odjemalcem zagotoviti dostop do preprostih, jasnih, celovitih, ustreznih, varnih, zanesljivih, brezplačnih in neodvisnih informacij na področju energije, tako v zvezi s ponudbami za dobavo, pogodbami, pravicami in obveznostmi odjemalcev, kot tudi v zvezi s proizvodi in storitvami, vključno z evropskimi in državnimi subvencijami, ki bi lahko pripomogli k zmanjšanju porabe in znižanju računa ter k nabavi ali zagonu njihovih lastnih naprav za proizvodnjo energije; to vključuje potrebo po informacijah v ustrezni obliki, posebej namenjenih najbolj ranljivim odjemalcem, vključno s tistimi, ki niso vešči ali nimajo dostopa do elektronskih komunikacij;

| 22. | poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti tiste, ki so najbliže državljanom, zato lahko odjemalcem nudijo nujno potrebno pomoč in svetovanje ter ustvarijo okolje, naklonjeno pobudam na lokalni ravni; vendar izpostavlja potrebo po dodatnih sredstvih, da bodo lahko lokalne in regionalne oblasti v celoti izkoristile svoj potencial na tem področju in razvile inovativne rešitve; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti tiste, ki so najbliže državljanom, zato lahko odjemalcem nudijo nujno potrebno pomoč in svetovanje ter ustvarijo okolje, naklonjeno pobudam na lokalni ravni; vendar izpostavlja potrebo po dodatnih sredstvih, da bodo lahko lokalne in regionalne oblasti v celoti izkoristile svoj potencial na tem področju in razvile inovativne rešitve;

Prilagajanje odjema

| 23. | predlaga, da se sprejmejo nove zahteve in spodbude za upravljavce prenosnih in distribucijskih omrežij, da bi povečali prožnost energetskih omrežij s pomočjo inteligentnih sistemov, shranjevanja energije in pretvorbe med različnimi vrstami energije; |
| --- | --- |

23.

predlaga, da se sprejmejo nove zahteve in spodbude za upravljavce prenosnih in distribucijskih omrežij, da bi povečali prožnost energetskih omrežij s pomočjo inteligentnih sistemov, shranjevanja energije in pretvorbe med različnimi vrstami energije;

| 24. | ugotavlja, da je treba ustvariti enake konkurenčne pogoje za vse prihodnje akterje, ki proizvajajo in dobavljajo energijo in/ali zagotavljajo nove storitve, da bi na primer omogočili prožnost omrežja in vključevanje energije, ki jo proizvedejo „proizvajalci-odjemalci“ (vključno s povezovalci); |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da je treba ustvariti enake konkurenčne pogoje za vse prihodnje akterje, ki proizvajajo in dobavljajo energijo in/ali zagotavljajo nove storitve, da bi na primer omogočili prožnost omrežja in vključevanje energije, ki jo proizvedejo „proizvajalci-odjemalci“ (vključno s povezovalci);

| 25. | Evropsko komisijo opozarja, da mora energetska politika prispevati k zmanjšanju bremena energije v proračunu gospodinjstev in podjetij in s tem tudi njihovih končnih računov. V zvezi s tem izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da so odjemalci v nekaterih primerih zaradi prilagajanja odjema izpostavljeni spremembam na veleprodajnih in maloprodajnih trgih, kar lahko privede do pretiranih cen, ki jih odjemalci ne bodo mogli plačati. Zato je treba ponuditi cenovne modele z dolgoročno zajamčenimi fiksnimi cenami, da se odjemalce zaščiti pred nestabilnostjo cen. Odjemalce je treba seznaniti tudi z možnostmi uporabe in izkoriščanja spremenljivih cen na podlagi energetskih tarif v praksi; |
| --- | --- |

25.

Evropsko komisijo opozarja, da mora energetska politika prispevati k zmanjšanju bremena energije v proračunu gospodinjstev in podjetij in s tem tudi njihovih končnih računov. V zvezi s tem izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da so odjemalci v nekaterih primerih zaradi prilagajanja odjema izpostavljeni spremembam na veleprodajnih in maloprodajnih trgih, kar lahko privede do pretiranih cen, ki jih odjemalci ne bodo mogli plačati. Zato je treba ponuditi cenovne modele z dolgoročno zajamčenimi fiksnimi cenami, da se odjemalce zaščiti pred nestabilnostjo cen. Odjemalce je treba seznaniti tudi z možnostmi uporabe in izkoriščanja spremenljivih cen na podlagi energetskih tarif v praksi;

Lažja zamenjava dobaviteljev

| 26. | se strinja, da so v nekaterih primerih ti problemi znak nedelovanja energetskega trga in da je lahko pomanjkanje konkurence resna ovira za vzpostavitev odjemalcem prijaznejšega trga; kljub temu meni, da bi moralo biti mogoče predpise spreminjati samo ob ustreznem upoštevanju posebnih potreb različnih deležnikov, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter ranljivimi odjemalci; |
| --- | --- |

26.

se strinja, da so v nekaterih primerih ti problemi znak nedelovanja energetskega trga in da je lahko pomanjkanje konkurence resna ovira za vzpostavitev odjemalcem prijaznejšega trga; kljub temu meni, da bi moralo biti mogoče predpise spreminjati samo ob ustreznem upoštevanju posebnih potreb različnih deležnikov, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter ranljivimi odjemalci;

| 27. | izraža obžalovanje, da so postopki zamenjave dobaviteljev še vedno zapleteni, dolgotrajni in pretirano birokratski, ter posamezne regulativne organe poziva, naj si prizadevajo za izvedbo veljavne zakonodaje o pogojih zamenjave dobaviteljev; |
| --- | --- |

27.

izraža obžalovanje, da so postopki zamenjave dobaviteljev še vedno zapleteni, dolgotrajni in pretirano birokratski, ter posamezne regulativne organe poziva, naj si prizadevajo za izvedbo veljavne zakonodaje o pogojih zamenjave dobaviteljev;

| 28. | podpira zavezo Evropske komisije, da bo poskrbela, da bo vsak odjemalec imel dostop do vsaj enega „neodvisnega in preverjenega orodja za primerjavo“. Ta primerjalna orodja morajo biti jasna, celovita, zanesljiva, neodvisna, preprosta za uporabo in brezplačna. Omogočati bi morala primerjavo obstoječih pogodb s ponudbami na trgu. Dobavitelji sicer ponavadi svoje ponudbe diverzificirajo in storitve vključijo v pogodbe o dobavi energije, primerjalna orodja pa bi morala omogočiti primerjavo različnih „paketov“ ponudbe, obenem pa tudi primerjavo samega elementa „dobave“ v teh paketih; |
| --- | --- |

28.

podpira zavezo Evropske komisije, da bo poskrbela, da bo vsak odjemalec imel dostop do vsaj enega „neodvisnega in preverjenega orodja za primerjavo“. Ta primerjalna orodja morajo biti jasna, celovita, zanesljiva, neodvisna, preprosta za uporabo in brezplačna. Omogočati bi morala primerjavo obstoječih pogodb s ponudbami na trgu. Dobavitelji sicer ponavadi svoje ponudbe diverzificirajo in storitve vključijo v pogodbe o dobavi energije, primerjalna orodja pa bi morala omogočiti primerjavo različnih „paketov“ ponudbe, obenem pa tudi primerjavo samega elementa „dobave“ v teh paketih;

| 29. | predlaga, da bi pobudo za kampanje obveščanja o zamenjavi dobaviteljev dali energetski regulativni organi, lokalne in regionalne oblasti ter potrošniške organizacije. V teh kampanjah bi lahko odjemalce seznanjali z obstoječimi orodji za primerjavo; |
| --- | --- |

29.

predlaga, da bi pobudo za kampanje obveščanja o zamenjavi dobaviteljev dali energetski regulativni organi, lokalne in regionalne oblasti ter potrošniške organizacije. V teh kampanjah bi lahko odjemalce seznanjali z obstoječimi orodji za primerjavo;

| 30. | meni, da bi si morali Evropska komisija ter nacionalni in regionalni regulativni organi prizadevati za dobro delovanje postopkov zamenjave dobaviteljev, odjemalci, zlasti najbolj ranljivi, pa bi morali imeti dostop do prilagojenega svetovanja pri izbiri pogodbe o dobavi in do pomoči pri zamenjavi dobavitelja in/ali pogodbe; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi si morali Evropska komisija ter nacionalni in regionalni regulativni organi prizadevati za dobro delovanje postopkov zamenjave dobaviteljev, odjemalci, zlasti najbolj ranljivi, pa bi morali imeti dostop do prilagojenega svetovanja pri izbiri pogodbe o dobavi in do pomoči pri zamenjavi dobavitelja in/ali pogodbe;

| 31. | se zavzema za to, da bi Evropska unija sprejela ambiciozne predpise o skrajšanju časa, ki ga odjemalci porabijo za zamenjavo dobaviteljev, in avtomatizaciji tega postopka; |
| --- | --- |

31.

se zavzema za to, da bi Evropska unija sprejela ambiciozne predpise o skrajšanju časa, ki ga odjemalci porabijo za zamenjavo dobaviteljev, in avtomatizaciji tega postopka;

| 32. | želi, da bi bil na evropski ravni pripravljen boljši okvir za obravnavo vprašanj v zvezi s tržnimi praksami in neposrednim trženjem pri dobavi energije, da se omilijo cenovna nihanja in odpravijo zlorabe. Pri tem poziva, naj se nemudoma v celoti izvedeta direktiva o nepoštenih poslovnih praksah in direktiva o pravicah potrošnikov; |
| --- | --- |

32.

želi, da bi bil na evropski ravni pripravljen boljši okvir za obravnavo vprašanj v zvezi s tržnimi praksami in neposrednim trženjem pri dobavi energije, da se omilijo cenovna nihanja in odpravijo zlorabe. Pri tem poziva, naj se nemudoma v celoti izvedeta direktiva o nepoštenih poslovnih praksah in direktiva o pravicah potrošnikov;

| 33. | poziva, naj se pripravi okvir za kolektivno dobavo energije za javne institucije, gospodinjstva in podjetja ter naj se te dejavnosti spodbujajo. S tem bi se moralo izboljšati delovanje trga in vsem zagotoviti pravica do dostopa do energije, s čimer bi se učinkovito in trajno zmanjšal učinek stroškov energije v proračunu odjemalcev; |
| --- | --- |

33.

poziva, naj se pripravi okvir za kolektivno dobavo energije za javne institucije, gospodinjstva in podjetja ter naj se te dejavnosti spodbujajo. S tem bi se moralo izboljšati delovanje trga in vsem zagotoviti pravica do dostopa do energije, s čimer bi se učinkovito in trajno zmanjšal učinek stroškov energije v proračunu odjemalcev;

Večja jasnost in primerljivost računov

| 34. | poziva Evropsko unijo, naj preuči posamezne elemente računov za energijo, da se pripravi „tipični“ račun z vrsto standardnih, razumljivih, jasnih in primerljivih elementov na evropski ravni, ki bi odjemalcem omogočal, da optimizirajo rabo energije. Pri tem podpira pobudo Sveta evropskih energetskih regulatorjev (CEER), ki predlaga usklajene opredelitve različnih elementov, ki bi jih bilo treba vključiti v račune za energijo; |
| --- | --- |

34.

poziva Evropsko unijo, naj preuči posamezne elemente računov za energijo, da se pripravi „tipični“ račun z vrsto standardnih, razumljivih, jasnih in primerljivih elementov na evropski ravni, ki bi odjemalcem omogočal, da optimizirajo rabo energije. Pri tem podpira pobudo Sveta evropskih energetskih regulatorjev (CEER), ki predlaga usklajene opredelitve različnih elementov, ki bi jih bilo treba vključiti v račune za energijo;

| 35. | se zavzema za to, da se poleg standardizacije uvede obveznost, da končni račun vsebuje informacije v zvezi z brezplačnimi orodji in storitvami, ki so na voljo za primerjavo ponudb za dobavo, ter informacije in podporo za gospodinjstva in podjetja na področju varstva pravic potrošnikov; |
| --- | --- |

35.

se zavzema za to, da se poleg standardizacije uvede obveznost, da končni račun vsebuje informacije v zvezi z brezplačnimi orodji in storitvami, ki so na voljo za primerjavo ponudb za dobavo, ter informacije in podporo za gospodinjstva in podjetja na področju varstva pravic potrošnikov;

| 36. | države članice poziva, naj oblikujejo orodja in storitve, s pomočjo katerih bodo lahko gospodinjstva in podjetja lažje razumela račune in s katerimi bo mogoče te račune analizirati, ter po potrebi končnim uporabnikom zagotavljajo svetovanje in podporo v postopkih, ki bodo morda potrebni za odpravo ugotovljenih nepravilnosti ali usmerjanje odjemalcev k pogodbam o dobavi, ki so bolj prilagojene njihovim potrebam; |
| --- | --- |

36.

države članice poziva, naj oblikujejo orodja in storitve, s pomočjo katerih bodo lahko gospodinjstva in podjetja lažje razumela račune in s katerimi bo mogoče te račune analizirati, ter po potrebi končnim uporabnikom zagotavljajo svetovanje in podporo v postopkih, ki bodo morda potrebni za odpravo ugotovljenih nepravilnosti ali usmerjanje odjemalcev k pogodbam o dobavi, ki so bolj prilagojene njihovim potrebam;

| 37. | priporoča, naj se računi in vse informacije, ki jih dobavitelji posredujejo svojim končnim uporabnikom, brez razlik pošljejo v obliki po želji odjemalcev, tj. po pošti ali elektronsko; |
| --- | --- |

37.

priporoča, naj se računi in vse informacije, ki jih dobavitelji posredujejo svojim končnim uporabnikom, brez razlik pošljejo v obliki po želji odjemalcev, tj. po pošti ali elektronsko;

| 38. | poudarja, da bi lahko zlasti ranljivi odjemalci imeli težave pri ugotavljanju najugodnejših cen v zelo široki ponudbi in da se ti po pomoč pogosto obrnejo na najbližjo raven upravljanja. Zato Evropsko unijo poziva, naj lokalne in regionalne oblasti podpre pri vzpostavljanju shem pomoči na področju energije, v kolikor te naloge ne prevzamejo države članice; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da bi lahko zlasti ranljivi odjemalci imeli težave pri ugotavljanju najugodnejših cen v zelo široki ponudbi in da se ti po pomoč pogosto obrnejo na najbližjo raven upravljanja. Zato Evropsko unijo poziva, naj lokalne in regionalne oblasti podpre pri vzpostavljanju shem pomoči na področju energije, v kolikor te naloge ne prevzamejo države članice;

Boljše odčitavanje števcev

| 39. | meni, da bi morali odjemalci imeti enostaven dostop do informacij s svojih števcev v različnih oblikah (prek pametnih števcev, na spletu, prek natančnih podatkov na mesečnem računu za energijo, z individualnim spremljanjem itd.); |
| --- | --- |

39.

meni, da bi morali odjemalci imeti enostaven dostop do informacij s svojih števcev v različnih oblikah (prek pametnih števcev, na spletu, prek natančnih podatkov na mesečnem računu za energijo, z individualnim spremljanjem itd.);

| 40. | poudarja, da je treba odjemalce v razumljivi obliki seznaniti z upravljanjem odčitavanja števcev in uporabo njihovih podatkov o porabi, pri čemer je treba natančno navesti, katere informacije se zbirajo in hranijo, kako pogosto in koliko časa; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba odjemalce v razumljivi obliki seznaniti z upravljanjem odčitavanja števcev in uporabo njihovih podatkov o porabi, pri čemer je treba natančno navesti, katere informacije se zbirajo in hranijo, kako pogosto in koliko časa;

| 41. | poudarja, da je treba na evropski ravni sprejeti strog okvir na področju varnosti in varstva zasebnosti v zvezi s podatki s števcev; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je treba na evropski ravni sprejeti strog okvir na področju varnosti in varstva zasebnosti v zvezi s podatki s števcev;

Podpora in okvir za razvoj pametnih števcev ter za raziskave in inovacije

| 42. | znova poziva, da je treba pospešiti izvajanje pametnih sistemov na ravni omrežij kot tudi proizvajalca/odjemalca, optimizirati celoten sistem in uporabo pametnih števcev kot bistvenih elementov učinkovitega upravljanja povpraševanja ob dejavni udeležbi odjemalcev; |
| --- | --- |

42.

znova poziva, da je treba pospešiti izvajanje pametnih sistemov na ravni omrežij kot tudi proizvajalca/odjemalca, optimizirati celoten sistem in uporabo pametnih števcev kot bistvenih elementov učinkovitega upravljanja povpraševanja ob dejavni udeležbi odjemalcev;

| 43. | se zavzema za to, da se na evropski ravni sprejme strog okvir za uporabo pametnih števcev, vrsto njihove uporabe ter njihove funkcije, pri čemer je treba opozoriti, da je namen njihove uporabe poenostavitev in zmanjšanje porabe. V zvezi s tem poziva, naj se pred sprejetjem novih tehnoloških možnosti opravi celovita ocena njihovega morebitnega energetskega, ekonomskega, socialnega in okoljskega učinka, če bodo te možnosti uvedene kot standard; |
| --- | --- |

43.

se zavzema za to, da se na evropski ravni sprejme strog okvir za uporabo pametnih števcev, vrsto njihove uporabe ter njihove funkcije, pri čemer je treba opozoriti, da je namen njihove uporabe poenostavitev in zmanjšanje porabe. V zvezi s tem poziva, naj se pred sprejetjem novih tehnoloških možnosti opravi celovita ocena njihovega morebitnega energetskega, ekonomskega, socialnega in okoljskega učinka, če bodo te možnosti uvedene kot standard;

| 44. | Evropsko unijo in države članice poziva, naj prednost namenijo uporabnim raziskavam na področju upravljanja in zmanjšanja porabe, premika in upravljanja povpraševanja, vzpostavitve pametnih, varnih, zanesljivih in donosnih sistemov odčitavanja, distribucije in prenosa ter industrijskih in gospodinjskih sistemov shranjevanja; |
| --- | --- |

44.

Evropsko unijo in države članice poziva, naj prednost namenijo uporabnim raziskavam na področju upravljanja in zmanjšanja porabe, premika in upravljanja povpraševanja, vzpostavitve pametnih, varnih, zanesljivih in donosnih sistemov odčitavanja, distribucije in prenosa ter industrijskih in gospodinjskih sistemov shranjevanja;

| 45. | poudarja, da razvoj in delovanje mest močno vplivata na povpraševanje po energiji, saj na mesta odpade med 60 in 80 % svetovne porabe energije in približno enak delež emisij CO2. Zato imajo lahko Evropsko partnerstvo za inovacije na področju pametnih mest in skupnosti ter drugi inovativni poslovni modeli in modeli financiranja pomembno vlogo pri spodbujanju uporabe pametnih tehnologij na področju energije; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da razvoj in delovanje mest močno vplivata na povpraševanje po energiji, saj na mesta odpade med 60 in 80 % svetovne porabe energije in približno enak delež emisij CO2. Zato imajo lahko Evropsko partnerstvo za inovacije na področju pametnih mest in skupnosti ter drugi inovativni poslovni modeli in modeli financiranja pomembno vlogo pri spodbujanju uporabe pametnih tehnologij na področju energije;

Zagotavljanje možnosti udeležbe lokalnih in regionalnih oblasti ter državljanov na energetskih trgih

| 46. | obžaluje, da je v sporočilu vloga lokalnih in regionalnih oblasti priznana le v ozko zamejenem okviru, kot je povečanje sodelovanja odjemalcev, in konkretneje v zvezi s konvencijo županov, niso pa denimo lokalne in regionalne oblasti kot akterji omenjene v splošnih sklepih, v katerih je navedeno, da je treba ukrepati „na ravni držav članic [in prek skupnih pobud] za povezovanje industrije, potrošniških organizacij in nacionalnih regulativnih organov“; zato poziva Evropsko komisijo, naj pri prihodnjih ukrepih na tem področju splošneje upošteva lokalni in regionalni vidik, zlasti ker gre za proizvajalce in odjemalce; |
| --- | --- |

46.

obžaluje, da je v sporočilu vloga lokalnih in regionalnih oblasti priznana le v ozko zamejenem okviru, kot je povečanje sodelovanja odjemalcev, in konkretneje v zvezi s konvencijo županov, niso pa denimo lokalne in regionalne oblasti kot akterji omenjene v splošnih sklepih, v katerih je navedeno, da je treba ukrepati „na ravni držav članic [in prek skupnih pobud] za povezovanje industrije, potrošniških organizacij in nacionalnih regulativnih organov“; zato poziva Evropsko komisijo, naj pri prihodnjih ukrepih na tem področju splošneje upošteva lokalni in regionalni vidik, zlasti ker gre za proizvajalce in odjemalce;

| 47. | meni, da so pametni števci lahko pomembno orodje za reševanje vprašanja energetske revščine, vendar želi spomniti, da je treba zagotoviti, da tehnologija pametnega merjenja odjemalcem ne bo povzročila čezmernih stroškov ali prekomerno omejevala njihovo rabo energije; |
| --- | --- |

47.

meni, da so pametni števci lahko pomembno orodje za reševanje vprašanja energetske revščine, vendar želi spomniti, da je treba zagotoviti, da tehnologija pametnega merjenja odjemalcem ne bo povzročila čezmernih stroškov ali prekomerno omejevala njihovo rabo energije;

| 48. | Evropsko unijo in države članice poziva, naj poskrbijo, da se lokalnim in regionalnim oblastem ter lokalnim energetskim podjetjem zagotovijo zadostna in lahko dostopna sredstva za izvajanje politik in projektov na področju energetske učinkovitosti ter proizvodnje in uporabe energije iz obnovljivih virov, ki so na primer usmerjeni v energetsko svetovanje. Zavzema se za to, da bi Evropska unija ta element vključila v vse prihodnje programe financiranja na tem področju; |
| --- | --- |

48.

Evropsko unijo in države članice poziva, naj poskrbijo, da se lokalnim in regionalnim oblastem ter lokalnim energetskim podjetjem zagotovijo zadostna in lahko dostopna sredstva za izvajanje politik in projektov na področju energetske učinkovitosti ter proizvodnje in uporabe energije iz obnovljivih virov, ki so na primer usmerjeni v energetsko svetovanje. Zavzema se za to, da bi Evropska unija ta element vključila v vse prihodnje programe financiranja na tem področju;

| 49. | predlaga, da se vzpostavi jasen okvir, ki bo zagotavljal enostaven dostop do pametnih omrežij za energijo, ki jo proizvedejo odjemalci, olajšal in skrajšal dolgotrajne postopke izdajanja licenc/dovoljenj ter odpravil druge upravne in regulativne ovire za resnično konkurenco; |
| --- | --- |

49.

predlaga, da se vzpostavi jasen okvir, ki bo zagotavljal enostaven dostop do pametnih omrežij za energijo, ki jo proizvedejo odjemalci, olajšal in skrajšal dolgotrajne postopke izdajanja licenc/dovoljenj ter odpravil druge upravne in regulativne ovire za resnično konkurenco;

| 50. | Evropsko komisijo in države članice poziva, naj vzpostavijo ustrezen regulativen okvir za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za proizvajalce-odjemalce, ki so novi udeleženci na trgu, ter zagotovijo dovolj spodbud in potrebna jamstva za spodbujanje decentralizirane lastne porabe energije iz obnovljivih virov in pravičnega plačila proizvedene energije; |
| --- | --- |

50.

Evropsko komisijo in države članice poziva, naj vzpostavijo ustrezen regulativen okvir za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za proizvajalce-odjemalce, ki so novi udeleženci na trgu, ter zagotovijo dovolj spodbud in potrebna jamstva za spodbujanje decentralizirane lastne porabe energije iz obnovljivih virov in pravičnega plačila proizvedene energije;

| 51. | ugotavlja, da obstajajo številni primeri dobrih praks glede sodelovanja odjemalcev pri učinkovitem upravljanju porabe energije in decentralizirane proizvodnje energije iz obnovljivih virov in poudarja, da ima Evropski odbor regij pomembno vlogo pri izmenjavi dobrih praks; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja, da obstajajo številni primeri dobrih praks glede sodelovanja odjemalcev pri učinkovitem upravljanju porabe energije in decentralizirane proizvodnje energije iz obnovljivih virov in poudarja, da ima Evropski odbor regij pomembno vlogo pri izmenjavi dobrih praks;

| 52. | še posebej izpostavlja zelo velik potencial za individualno in kolektivno lastno proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na lokalni ravni in Evropsko unijo poziva, naj preuči regulativne in finančne ovire za razvoj teh pobud ter ovire, povezane s potrebo, da se obstoječa elektroenergetska omrežja prilagodijo mehanizmom lastne porabe, in sprejme ustrezne ukrepe za odpravo teh ovir. Pri tem poudarja, da je pojem odgovornosti pomemben za učinkovito vključevanje državljanov v energetski prehod, in poziva, da se posebna pozornost nameni odjemalcem, ki nimajo finančnih ali praktičnih sredstev za naložbe v tehnologije za lastno proizvodnjo; poleg tega poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko imajo lokalne in regionalne oblasti pri organizaciji in podpori lokalnih pobud za vzpostavitev sistemov proizvodnje, distribucije in rabe energije, ki temeljijo na kolektivnosti, sodelovanju in lastni proizvodnji; |
| --- | --- |

52.

še posebej izpostavlja zelo velik potencial za individualno in kolektivno lastno proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na lokalni ravni in Evropsko unijo poziva, naj preuči regulativne in finančne ovire za razvoj teh pobud ter ovire, povezane s potrebo, da se obstoječa elektroenergetska omrežja prilagodijo mehanizmom lastne porabe, in sprejme ustrezne ukrepe za odpravo teh ovir. Pri tem poudarja, da je pojem odgovornosti pomemben za učinkovito vključevanje državljanov v energetski prehod, in poziva, da se posebna pozornost nameni odjemalcem, ki nimajo finančnih ali praktičnih sredstev za naložbe v tehnologije za lastno proizvodnjo; poleg tega poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko imajo lokalne in regionalne oblasti pri organizaciji in podpori lokalnih pobud za vzpostavitev sistemov proizvodnje, distribucije in rabe energije, ki temeljijo na kolektivnosti, sodelovanju in lastni proizvodnji;

| 53. | pozdravlja pobudo za forum državljanov o energiji, pri čemer poudarja, da bi bilo zaželeno, da se vzpostavijo še druge redne strukture in mehanizmi, ki bi odjemalcem energije omogočali, da pravočasno podajo svoja stališča in tako vplivajo na odločitve v zvezi z energetskimi trgi. |
| --- | --- |

53.

pozdravlja pobudo za forum državljanov o energiji, pri čemer poudarja, da bi bilo zaželeno, da se vzpostavijo še druge redne strukture in mehanizmi, ki bi odjemalcem energije omogočali, da pravočasno podajo svoja stališča in tako vplivajo na odločitve v zvezi z energetskimi trgi.

V Bruslju, 7. aprila 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  Glej tudi ENVE-VI/005.

1

(2)  Glej točki 25 in 31 mnenja ENVE-VI/006.

2

(3)  Glej tudi ENVE-VI/003, točka 57.

3

---

| 1.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 240/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 240/31

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Zaščita beguncev v njihovi regiji izvora: nov vidik

(2016/C 240/06)

| Poročevalec: | Hans JANSSEN (NL/EPP), župan Oisterwijka |
| --- | --- |

Poročevalec:

Hans JANSSEN (NL/EPP), župan Oisterwijka

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošna priporočila

| 1. | ugotavlja, da je razsežnost sedanje begunske krize, ki je posledica državljanske vojne v Siriji, politične nestabilnosti v številnih severnoafriških državah ter konfliktov in brezpravja ponekod po svetu, brez primere, in vse kaže, da tej krizi še zdaleč ni videti konca; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je razsežnost sedanje begunske krize, ki je posledica državljanske vojne v Siriji, politične nestabilnosti v številnih severnoafriških državah ter konfliktov in brezpravja ponekod po svetu, brez primere, in vse kaže, da tej krizi še zdaleč ni videti konca;

| 2. | meni, da razsežnost in resnost problema zahtevata celovit pristop, ki zajema različne vidike: vzdržen sprejem beguncev, ki prihajajo v Evropo, ob spoštovanju njihovih pravic; preprečevanje nedokumentiranih migracij, med drugim z okrepljenim varovanjem meja z uvedbo strogih kazenskih sankcij proti trgovcem z ljudmi in vzpostavitvijo učinkovitega in varnega sistema vračanja posameznikov, ki ne izpolnjujejo meril za prosilce za azil; boljši sprejem v regijah izvora (gre tako za države izvora kot sosednje regije) in odpravljanje temeljnih razlogov za migracije kot posledice nasilja in brezpravja. EU že dalj časa uporablja ta kombiniran pristop, ki ga Odbor odobrava (1) in poudarja pomen dejanskega izvajanja sprejetih dogovorov ter izpolnjevanja danih zavez; |
| --- | --- |

2.

meni, da razsežnost in resnost problema zahtevata celovit pristop, ki zajema različne vidike: vzdržen sprejem beguncev, ki prihajajo v Evropo, ob spoštovanju njihovih pravic; preprečevanje nedokumentiranih migracij, med drugim z okrepljenim varovanjem meja z uvedbo strogih kazenskih sankcij proti trgovcem z ljudmi in vzpostavitvijo učinkovitega in varnega sistema vračanja posameznikov, ki ne izpolnjujejo meril za prosilce za azil; boljši sprejem v regijah izvora (gre tako za države izvora kot sosednje regije) in odpravljanje temeljnih razlogov za migracije kot posledice nasilja in brezpravja. EU že dalj časa uporablja ta kombiniran pristop, ki ga Odbor odobrava (1) in poudarja pomen dejanskega izvajanja sprejetih dogovorov ter izpolnjevanja danih zavez;

| 3. | obžaluje, da se v praksi največ pozornosti namenja omejitvi števila beguncev, ki prihajajo v Evropo, in njihovi porazdelitvi med države članice namesto varstvu njihovih pravic na vseh ravneh. Lokalne in regionalne oblasti se pri tem prvič soočajo s takšno odgovornostjo za sprejem in integracijo beguncev v Evropi. Odbor poleg tega meni, da bi morala Evropska komisija nenehno podrobno spremljati vse večje izzive in pripraviti predloge za podporo delu prizadetih lokalnih in regionalnih oblasti na tem področju; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da se v praksi največ pozornosti namenja omejitvi števila beguncev, ki prihajajo v Evropo, in njihovi porazdelitvi med države članice namesto varstvu njihovih pravic na vseh ravneh. Lokalne in regionalne oblasti se pri tem prvič soočajo s takšno odgovornostjo za sprejem in integracijo beguncev v Evropi. Odbor poleg tega meni, da bi morala Evropska komisija nenehno podrobno spremljati vse večje izzive in pripraviti predloge za podporo delu prizadetih lokalnih in regionalnih oblasti na tem področju;

| 4. | ugotavlja, da se je doslej precej manj pozornosti namenjalo sprejemu beguncev v regiji, kateri pripada njihova država, čeprav gre pri tem za bistveno višje številke, kot so tiste, s katerimi se soočamo v Evropi: UNHCR je registriral 2,1 milijona Sircev v Egiptu, Iraku, Jordaniji in Libanonu, turška vlada 1,9 milijona Sircev, v severni Afriki pa je bilo registriranih več kot 26 700 sirskih beguncev, torej skupaj 4 390 439 (2); |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da se je doslej precej manj pozornosti namenjalo sprejemu beguncev v regiji, kateri pripada njihova država, čeprav gre pri tem za bistveno višje številke, kot so tiste, s katerimi se soočamo v Evropi: UNHCR je registriral 2,1 milijona Sircev v Egiptu, Iraku, Jordaniji in Libanonu, turška vlada 1,9 milijona Sircev, v severni Afriki pa je bilo registriranih več kot 26 700 sirskih beguncev, torej skupaj 4 390 439 (2);

| 5. | pozdravlja prizadevanja Evropskega sveta za dosego dogovora s Turčijo, vendar izraža pomisleke, ali se bo s tem dogovorom dejansko zmanjšalo število oseb, ki na nedovoljen način prečkajo meje EU. Poziva k temu, da bi begunci prejemali neposredno finančno podporo in da bi imeli možnost, da zaprosijo za humanitarni vizum v begunskih taboriščih v tretjih državah. Del pomoči bi morala prejeti tudi UNHCR za izboljšanje življenjskih pogojev v begunskih taboriščih; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja prizadevanja Evropskega sveta za dosego dogovora s Turčijo, vendar izraža pomisleke, ali se bo s tem dogovorom dejansko zmanjšalo število oseb, ki na nedovoljen način prečkajo meje EU. Poziva k temu, da bi begunci prejemali neposredno finančno podporo in da bi imeli možnost, da zaprosijo za humanitarni vizum v begunskih taboriščih v tretjih državah. Del pomoči bi morala prejeti tudi UNHCR za izboljšanje življenjskih pogojev v begunskih taboriščih;

| 6. | ugotavlja, da so mnoge razseljene osebe primorane živeti v begunskih taboriščih, pogosto v sosednji državi. Ne glede na kakovost sprejema na mestu, kjer se trenutno nahajajo, vsi nimajo potrebnih sredstev za nadaljnje potovanje, na primer v Evropo. Mnogi si želijo vrnitve v domovino ali dostojnega življenja v begunskem taborišču. Slednje pomeni ustrezne osnovne pogoje (stanovanje, hrano, zdravstveno varstvo itd.), izobraževanje za otroke, delo, dohodek in sobivanje v miru v novem okolju; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da so mnoge razseljene osebe primorane živeti v begunskih taboriščih, pogosto v sosednji državi. Ne glede na kakovost sprejema na mestu, kjer se trenutno nahajajo, vsi nimajo potrebnih sredstev za nadaljnje potovanje, na primer v Evropo. Mnogi si želijo vrnitve v domovino ali dostojnega življenja v begunskem taborišču. Slednje pomeni ustrezne osnovne pogoje (stanovanje, hrano, zdravstveno varstvo itd.), izobraževanje za otroke, delo, dohodek in sobivanje v miru v novem okolju;

| 7. | je pripravil to mnenje na lastno pobudo, da bi prispeval k usmerjanju ukrepov EU za boljšo zaščito beguncev v regijah izvora, torej v državah prvega azila, ki so večinoma sosednje države tiste države, iz katere ljudje bežijo. Iz mnenja je razvidno, da lokalne in regionalne oblasti lahko pomembno prispevajo k uresničevanju ciljev EU v zvezi s tem in kateri instrumenti so za to potrebni. Poudarja, kako se ob spoštovanju temeljnih pravic in vrednot, ki so za EU osrednjega pomena, strategije in možnosti različnih ravni oblasti lahko med seboj dopolnjujejo za dosego boljše koordinacije in rezultatov. V zvezi s tem je treba ponoviti, da izboljšanje nastanitvenih pogojev v regiji ne spreminja ničesar v zvezi s priznavanjem pravice do mednarodne zaščite v EU (3); |
| --- | --- |

7.

je pripravil to mnenje na lastno pobudo, da bi prispeval k usmerjanju ukrepov EU za boljšo zaščito beguncev v regijah izvora, torej v državah prvega azila, ki so večinoma sosednje države tiste države, iz katere ljudje bežijo. Iz mnenja je razvidno, da lokalne in regionalne oblasti lahko pomembno prispevajo k uresničevanju ciljev EU v zvezi s tem in kateri instrumenti so za to potrebni. Poudarja, kako se ob spoštovanju temeljnih pravic in vrednot, ki so za EU osrednjega pomena, strategije in možnosti različnih ravni oblasti lahko med seboj dopolnjujejo za dosego boljše koordinacije in rezultatov. V zvezi s tem je treba ponoviti, da izboljšanje nastanitvenih pogojev v regiji ne spreminja ničesar v zvezi s priznavanjem pravice do mednarodne zaščite v EU (3);

Sprejem v regiji izvora: nelahka naloga

| 8. | ugotavlja nekatera dana dejstva v zvezi z nastanitvijo v regiji izvora v primeru krize:






  — | ta oblika nastanitve se skoraj vedno uporablja v primeru izjemno velikega števila beguncev. V Pakistanu se je leta 2015 še vedno zadrževalo 1,5 milijona Afganistancev (4), po genocidu leta 1994 je 1,9 milijona Ruandcev zbežalo v Demokratično republiko Kongo, Tanzanijo in Burundi (5), v Keniji in Etiopiji pa je od leta 1991 skoraj 500 000 oziroma približno 240 000 somalskih beguncev (6). Glede na te številke sedanja sirska kriza v tem smislu ni nobena izjema; |
| --- | --- | --- |

8.

ugotavlja nekatera dana dejstva v zvezi z nastanitvijo v regiji izvora v primeru krize:

—

ta oblika nastanitve se skoraj vedno uporablja v primeru izjemno velikega števila beguncev. V Pakistanu se je leta 2015 še vedno zadrževalo 1,5 milijona Afganistancev (4), po genocidu leta 1994 je 1,9 milijona Ruandcev zbežalo v Demokratično republiko Kongo, Tanzanijo in Burundi (5), v Keniji in Etiopiji pa je od leta 1991 skoraj 500 000 oziroma približno 240 000 somalskih beguncev (6). Glede na te številke sedanja sirska kriza v tem smislu ni nobena izjema;

| — | le del te velike množice je živel oziroma živi v begunskih taboriščih, velik del zdaj živi v državah gostiteljicah, pogosto v težkih ali izjemno težkih pogojih. Ocenjuje se, da na primer v Turčiji 90 % sirskih beguncev živi zunaj taborišč in imajo omejen dostop do osnovnih storitev; |
| --- | --- |

—

le del te velike množice je živel oziroma živi v begunskih taboriščih, velik del zdaj živi v državah gostiteljicah, pogosto v težkih ali izjemno težkih pogojih. Ocenjuje se, da na primer v Turčiji 90 % sirskih beguncev živi zunaj taborišč in imajo omejen dostop do osnovnih storitev;

| — | obdobje bivanja v sosednjih državah je pogosto precej daljše od prvotno predvidenega, pogosto gre za več kot 10 let in včasih več deset let; |
| --- | --- |

—

obdobje bivanja v sosednjih državah je pogosto precej daljše od prvotno predvidenega, pogosto gre za več kot 10 let in včasih več deset let;

| 9. | ugotavlja, da ne glede na to, ali gre za nastanitev v begunskih taboriščih ali drugje, v vseh primerih veliko število razseljenih oseb močno vpliva na skupnost gostiteljico: poveča se pritisk na osnovne storitve in pojavijo se težave v zvezi z zagotavljanjem oskrbe s pitno vodo, izobraževanja in zdravstvenega varstva, v zvezi z varstvom okolja (odpadki in odpadne vode), vključitve na trg dela itd.; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da ne glede na to, ali gre za nastanitev v begunskih taboriščih ali drugje, v vseh primerih veliko število razseljenih oseb močno vpliva na skupnost gostiteljico: poveča se pritisk na osnovne storitve in pojavijo se težave v zvezi z zagotavljanjem oskrbe s pitno vodo, izobraževanja in zdravstvenega varstva, v zvezi z varstvom okolja (odpadki in odpadne vode), vključitve na trg dela itd.;

| 10. | se zaveda, da to za skupnost gostiteljico pogosto pomeni višje cene živil, stanovanj, storitev itd. in hkrati konkurenco za delovna mesta in s tem nižje plače; |
| --- | --- |

10.

se zaveda, da to za skupnost gostiteljico pogosto pomeni višje cene živil, stanovanj, storitev itd. in hkrati konkurenco za delovna mesta in s tem nižje plače;

| 11. | se zaveda, da je za skupnost gostiteljico to dodaten pritisk k že obstoječim problemom in izzivom. Kombinacija vseh teh dejavnikov pogosto povzroči socialne napetosti med begunci in skupnostjo gostiteljico, med begunci (skupinami beguncev), ali pa na površje privrejo prikrite socialne napetosti v skupnosti gostiteljici; |
| --- | --- |

11.

se zaveda, da je za skupnost gostiteljico to dodaten pritisk k že obstoječim problemom in izzivom. Kombinacija vseh teh dejavnikov pogosto povzroči socialne napetosti med begunci in skupnostjo gostiteljico, med begunci (skupinami beguncev), ali pa na površje privrejo prikrite socialne napetosti v skupnosti gostiteljici;

| 12. | priznava, da pri tem obstaja nevarnost učinka snežne kepe: če trenja uidejo izpod nadzora, lahko tudi znotraj skupnosti gostiteljice pride do nasilja in begunskih tokov; |
| --- | --- |

12.

priznava, da pri tem obstaja nevarnost učinka snežne kepe: če trenja uidejo izpod nadzora, lahko tudi znotraj skupnosti gostiteljice pride do nasilja in begunskih tokov;

| 13. | ne nazadnje opozarja na provizoričnost zasilnih namestitvenih centrov, ki se vzpostavljajo. Lokacija begunskih taborišč ni vselej dobro premišljena; pogosto se o tem odloča v preveč omejenem časovnem okviru, ki ni del širše vizije teritorialnega razvoja in pogosto ne upošteva stališč lokalnih in regionalnih oblasti, ki pa jih najbolj prizadenejo zgoraj opisane posledice; |
| --- | --- |

13.

ne nazadnje opozarja na provizoričnost zasilnih namestitvenih centrov, ki se vzpostavljajo. Lokacija begunskih taborišč ni vselej dobro premišljena; pogosto se o tem odloča v preveč omejenem časovnem okviru, ki ni del širše vizije teritorialnega razvoja in pogosto ne upošteva stališč lokalnih in regionalnih oblasti, ki pa jih najbolj prizadenejo zgoraj opisane posledice;

Potrebe

| 14. | meni, da je glede na opisano realnost potrebna kombinacija kriznega upravljanja in dolgoročnega pristopa, usmerjenega v izpolnjevanje osnovnih življenjskih potreb, socialno kohezijo in usmerjen fizični, socialni in gospodarski razvoj, ki spoštuje človekove pravice, vključno z enako obravnavo moških in žensk, ter okolje; |
| --- | --- |

14.

meni, da je glede na opisano realnost potrebna kombinacija kriznega upravljanja in dolgoročnega pristopa, usmerjenega v izpolnjevanje osnovnih življenjskih potreb, socialno kohezijo in usmerjen fizični, socialni in gospodarski razvoj, ki spoštuje človekove pravice, vključno z enako obravnavo moških in žensk, ter okolje;

| 15. | priporoča, da se, kjer je to mogoče, odvisnost beguncev od pomoči, na primer zaradi tega, ker ne smejo opravljati plačanega dela, čim prej odpravi. Prizadevati bi si bilo treba tudi za spodbujanje samostojnosti beguncev in njihovo samostojno življenje, če je le mogoče, na primer z omogočanjem opravljanja plačanega dela. V zvezi s tem je dejstvo, da sirski begunci v Turčiji sedaj lahko prejmejo delovno dovoljenje, pozitiven premik. Prav tako so potrebni novi pristopi, na primer angažiranje poslovne skupnosti. Po mnenju strokovnjakov imajo majhna izplačila pomoči beguncem v gotovini veliko bolj pozitiven učinek na lokalno gospodarstvo kot pomoč v naravi. Zato Odbor poziva, da se te možnosti proučijo in ugotovitve izvajajo, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

15.

priporoča, da se, kjer je to mogoče, odvisnost beguncev od pomoči, na primer zaradi tega, ker ne smejo opravljati plačanega dela, čim prej odpravi. Prizadevati bi si bilo treba tudi za spodbujanje samostojnosti beguncev in njihovo samostojno življenje, če je le mogoče, na primer z omogočanjem opravljanja plačanega dela. V zvezi s tem je dejstvo, da sirski begunci v Turčiji sedaj lahko prejmejo delovno dovoljenje, pozitiven premik. Prav tako so potrebni novi pristopi, na primer angažiranje poslovne skupnosti. Po mnenju strokovnjakov imajo majhna izplačila pomoči beguncem v gotovini veliko bolj pozitiven učinek na lokalno gospodarstvo kot pomoč v naravi. Zato Odbor poziva, da se te možnosti proučijo in ugotovitve izvajajo, kjer je to mogoče;

| 16. | priporoča, da se odslej zagotovi, da ustanavljanje, razvoj in upravljanje sprejemnih centrov od vsega začetka temeljijo na upoštevanju mestnega in teritorialnega razvoja, in ne na vzpostavljanju začasnih namestitev, pri čemer je treba od vsega začetka upoštevati pozitivne in negativne učinke na skupnost gostiteljico. V okviru tega pristopa se bodo morale sprejemati bolj premišljene odločitve v zvezi z lokacijo in kasnejšimi možnostmi širitve taborišč, razpoložljivostjo obstoječih kapacitet in kapacitet, ki jih je treba na novo razviti, ekonomskimi učinki, prometom itd., pri čemer je posebna pozornost namenjena ranljivim skupinam, kot so ženske in otroci; |
| --- | --- |

16.

priporoča, da se odslej zagotovi, da ustanavljanje, razvoj in upravljanje sprejemnih centrov od vsega začetka temeljijo na upoštevanju mestnega in teritorialnega razvoja, in ne na vzpostavljanju začasnih namestitev, pri čemer je treba od vsega začetka upoštevati pozitivne in negativne učinke na skupnost gostiteljico. V okviru tega pristopa se bodo morale sprejemati bolj premišljene odločitve v zvezi z lokacijo in kasnejšimi možnostmi širitve taborišč, razpoložljivostjo obstoječih kapacitet in kapacitet, ki jih je treba na novo razviti, ekonomskimi učinki, prometom itd., pri čemer je posebna pozornost namenjena ranljivim skupinam, kot so ženske in otroci;

| 17. | poleg tega poudarja, da je tudi možnost dostopa do izobraževanja in plačanega dela, skupaj z drugimi ukrepi za posebne skupine, kot so ženske, otroci in mladi, pomembna iz dveh razlogov. Po eni strani prispeva k zmanjševanju nevarnosti radikalizacije, izolacije, getoizacije in dovzetnosti za kriminalne dejavnosti (kot so trgovina z ljudmi, prostitucija in trgovina z organi) ter novačenja v teroristične mreže; po drugi strani prispeva k družbeni, ekonomski in kulturni integraciji v družbeno tkivo države gostiteljice; |
| --- | --- |

17.

poleg tega poudarja, da je tudi možnost dostopa do izobraževanja in plačanega dela, skupaj z drugimi ukrepi za posebne skupine, kot so ženske, otroci in mladi, pomembna iz dveh razlogov. Po eni strani prispeva k zmanjševanju nevarnosti radikalizacije, izolacije, getoizacije in dovzetnosti za kriminalne dejavnosti (kot so trgovina z ljudmi, prostitucija in trgovina z organi) ter novačenja v teroristične mreže; po drugi strani prispeva k družbeni, ekonomski in kulturni integraciji v družbeno tkivo države gostiteljice;

| 18. | meni, da mora EU pomagati pri izvajanju zdravstvene oskrbe na področju duševnega zdravja za sirske begunce, zlasti otroke s posttravmatskimi stresnimi motnjami, ki ogrožajo njihovo zdravje in integracijo; |
| --- | --- |

18.

meni, da mora EU pomagati pri izvajanju zdravstvene oskrbe na področju duševnega zdravja za sirske begunce, zlasti otroke s posttravmatskimi stresnimi motnjami, ki ogrožajo njihovo zdravje in integracijo;

| 19. | meni, da mora pristop izhajati tudi iz tega, da bo prisotnost beguncev stalna ali vsekakor dolgoročna, tudi zunaj sprejemnih centrov, in je zato treba upoštevati tudi njihovo vključitev v skupnost gostiteljico. Del sredstev bi lahko na primer namenili možnosti za podporo družbeno koristnih del in za sodelovanje pri sprejemu novih prišlekov. To zahteva obsežno politično razpravo, v kateri je treba upoštevati poseben položaj regij gostiteljic in prizadetih skupin beguncev; |
| --- | --- |

19.

meni, da mora pristop izhajati tudi iz tega, da bo prisotnost beguncev stalna ali vsekakor dolgoročna, tudi zunaj sprejemnih centrov, in je zato treba upoštevati tudi njihovo vključitev v skupnost gostiteljico. Del sredstev bi lahko na primer namenili možnosti za podporo družbeno koristnih del in za sodelovanje pri sprejemu novih prišlekov. To zahteva obsežno politično razpravo, v kateri je treba upoštevati poseben položaj regij gostiteljic in prizadetih skupin beguncev;

| 20. | ugotavlja, da tovrsten pristop ne more biti usmerjen zgolj v begunce, ampak mora biti usmerjen tudi v preprečevanje in reševanje problemov skupnosti gostiteljice. Mednarodna skupnost mora biti bolj kot doslej pripravljena podpreti nacionalne ter lokalne in regionalne oblasti pri izpolnjevanju njihove naloge za vzpostavitev okolja, v katerem se izvaja integracija v regiji. Ta podpora mora biti tudi finančna, na primer za izboljšanje osnovnih storitev ter za lokalni in regionalni gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da tovrsten pristop ne more biti usmerjen zgolj v begunce, ampak mora biti usmerjen tudi v preprečevanje in reševanje problemov skupnosti gostiteljice. Mednarodna skupnost mora biti bolj kot doslej pripravljena podpreti nacionalne ter lokalne in regionalne oblasti pri izpolnjevanju njihove naloge za vzpostavitev okolja, v katerem se izvaja integracija v regiji. Ta podpora mora biti tudi finančna, na primer za izboljšanje osnovnih storitev ter za lokalni in regionalni gospodarski razvoj;

Vloga lokalnih oblasti

| 21. | ugotavlja, da se problemi beguncev in skupnosti v državah izvora in okoliški regiji kažejo v vaseh, mestih in regijah, kjer živijo, obiskujejo šolo, potrebujejo oskrbo, delajo ali iščejo delo, sobivajo s sosedi itd. Po takojšnji nujni pomoči se zato zlasti tudi od lokalnih in regionalnih oblasti pričakujejo ukrepi in rešitve (7); |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da se problemi beguncev in skupnosti v državah izvora in okoliški regiji kažejo v vaseh, mestih in regijah, kjer živijo, obiskujejo šolo, potrebujejo oskrbo, delajo ali iščejo delo, sobivajo s sosedi itd. Po takojšnji nujni pomoči se zato zlasti tudi od lokalnih in regionalnih oblasti pričakujejo ukrepi in rešitve (7);

| 22. | ugotavlja, da imajo lokalne in regionalne oblasti v državah izvora in okoliški regiji precejšnje težave z izpolnjevanjem pričakovanj. Pogosto so se že pred prihodom beguncev spopadale s slabo opredeljenimi pristojnostmi, nezadostnimi finančnimi sredstvi in pomanjkanjem strokovnega kadra. V centralističnem političnem sistemu poleg tega ne morejo hitro ukrepati, ker je mnoge odločitve in izdatke najprej treba odobriti na višji upravni ravni; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da imajo lokalne in regionalne oblasti v državah izvora in okoliški regiji precejšnje težave z izpolnjevanjem pričakovanj. Pogosto so se že pred prihodom beguncev spopadale s slabo opredeljenimi pristojnostmi, nezadostnimi finančnimi sredstvi in pomanjkanjem strokovnega kadra. V centralističnem političnem sistemu poleg tega ne morejo hitro ukrepati, ker je mnoge odločitve in izdatke najprej treba odobriti na višji upravni ravni;

| 23. | okrepiti je treba sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi na eni strani ter UNHCR in humanitarnimi nevladnimi organizacijami na drugi, da se zagotovi usklajeno delovanje; ob upoštevanju subsidiarnosti je treba priznati in podpreti javne, zasebne in neprofitne akterje iz tretjega sektorja in civilne družbe, ki so prvi na terenu pri sprejemanju migrantov in beguncev in njihovi oskrbi v regijah, s čimer bi zagotovili konstruktivno integracijo in večje upoštevanje razmer in problemov na lokalni ravni; |
| --- | --- |

23.

okrepiti je treba sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi na eni strani ter UNHCR in humanitarnimi nevladnimi organizacijami na drugi, da se zagotovi usklajeno delovanje; ob upoštevanju subsidiarnosti je treba priznati in podpreti javne, zasebne in neprofitne akterje iz tretjega sektorja in civilne družbe, ki so prvi na terenu pri sprejemanju migrantov in beguncev in njihovi oskrbi v regijah, s čimer bi zagotovili konstruktivno integracijo in večje upoštevanje razmer in problemov na lokalni ravni;

| 24. | priporoča, da se za to, da bodo lokalne in regionalne oblasti v državah izvora in okoliški regiji resnično lahko izpolnile odgovornost v zvezi z vzdrževanjem in izvajanjem osnovnih storitev ter dolgoročnimi vidiki trajnostnega socialno-ekonomskega razvoja svojih občin in regij, na več ravneh izvedejo izboljšave:






  — | institucionalno okolje: jasno opredeljene in ustrezne pristojnosti za lokalne in regionalne oblasti, manj odvisnosti od osrednje oblasti z možnostjo neposrednega sodelovanja z mednarodnimi organizacijami, državami ali regijami oziroma mesti, ki so pripravljena pomagati, večja vpletenost v pripravo in izvajanje mednarodne pomoči; |
| --- | --- | --- |

24.

priporoča, da se za to, da bodo lokalne in regionalne oblasti v državah izvora in okoliški regiji resnično lahko izpolnile odgovornost v zvezi z vzdrževanjem in izvajanjem osnovnih storitev ter dolgoročnimi vidiki trajnostnega socialno-ekonomskega razvoja svojih občin in regij, na več ravneh izvedejo izboljšave:

—

institucionalno okolje: jasno opredeljene in ustrezne pristojnosti za lokalne in regionalne oblasti, manj odvisnosti od osrednje oblasti z možnostjo neposrednega sodelovanja z mednarodnimi organizacijami, državami ali regijami oziroma mesti, ki so pripravljena pomagati, večja vpletenost v pripravo in izvajanje mednarodne pomoči;

| — | zadostna finančna sredstva za izpolnjevanje nalog, prek prenosa sredstev, lokalnih prihodkov in/ali neposrednega financiranja donatorjev; |
| --- | --- |

—

zadostna finančna sredstva za izpolnjevanje nalog, prek prenosa sredstev, lokalnih prihodkov in/ali neposrednega financiranja donatorjev;

| — | krepitev zmogljivosti na politični in upravni ravni z izobraževanjem in usposabljanjem, izpostavljenostjo, medsebojno izmenjavo in podporo pri učenju v praksi; |
| --- | --- |

—

krepitev zmogljivosti na politični in upravni ravni z izobraževanjem in usposabljanjem, izpostavljenostjo, medsebojno izmenjavo in podporo pri učenju v praksi;

Sredstva in ukrepi

| 25. | ugotavlja, da so za to, da bi sprejem v regiji postal dejanski del širše begunske politike, stalno potrebni ekonomski, materialni, človeški in tehnični viri. Evropski svet za pravosodje in notranje zadeve je 14. septembra 2015 upravičeno sklenil, da se poveča prispevek EU in držav članic za UNHCR, da bi ta lahko poskrbel za sprejem velikega števila sirskih beguncev v taboriščih v sosednjih državah, in da se v odziv na sirsko krizo nemudoma povečajo sredstva za regionalni skrbniški sklad EU (sklad Madad) (8). To povečanje sredstev bo verjetno potrebno še več let; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da so za to, da bi sprejem v regiji postal dejanski del širše begunske politike, stalno potrebni ekonomski, materialni, človeški in tehnični viri. Evropski svet za pravosodje in notranje zadeve je 14. septembra 2015 upravičeno sklenil, da se poveča prispevek EU in držav članic za UNHCR, da bi ta lahko poskrbel za sprejem velikega števila sirskih beguncev v taboriščih v sosednjih državah, in da se v odziv na sirsko krizo nemudoma povečajo sredstva za regionalni skrbniški sklad EU (sklad Madad) (8). To povečanje sredstev bo verjetno potrebno še več let;

| 26. | upa, da bodo na voljo instrumenti, kakršen je sklad Madad, za posredovanje tudi v primeru kriz, s katerimi se srečujejo številne severnoafriške države, od koder potencialno tudi lahko pride veliko število beguncev; |
| --- | --- |

26.

upa, da bodo na voljo instrumenti, kakršen je sklad Madad, za posredovanje tudi v primeru kriz, s katerimi se srečujejo številne severnoafriške države, od koder potencialno tudi lahko pride veliko število beguncev;

| 27. | zato nujno poziva države članice EU, naj prevzamejo svojo odgovornost na področju finančne pomoči in nemudoma dajo na razpolago že obljubljena sredstva oziroma si nadalje prizadevajo za zapolnitve precejšnje vrzeli med obljubljenimi sredstvi EU in prispevki držav članic pri financiranju skrbniških skladov; |
| --- | --- |

27.

zato nujno poziva države članice EU, naj prevzamejo svojo odgovornost na področju finančne pomoči in nemudoma dajo na razpolago že obljubljena sredstva oziroma si nadalje prizadevajo za zapolnitve precejšnje vrzeli med obljubljenimi sredstvi EU in prispevki držav članic pri financiranju skrbniških skladov;

| 28. | poziva, naj se pri določitvi prednostnih nalog sklada Madad ustrezno upoštevajo vprašanja upravljanja in izvajanje praktičnih ukrepov skupaj z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ali v njihovo korist, kot tudi za potrebno hitro ukrepanje, ob upoštevanju natančnosti, načrtovanja, učinkovitosti in uspešnosti; |
| --- | --- |

28.

poziva, naj se pri določitvi prednostnih nalog sklada Madad ustrezno upoštevajo vprašanja upravljanja in izvajanje praktičnih ukrepov skupaj z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ali v njihovo korist, kot tudi za potrebno hitro ukrepanje, ob upoštevanju natančnosti, načrtovanja, učinkovitosti in uspešnosti;

| 29. | poziva države članice, naj zberejo potrebne ekonomske vire in sprejmejo potrebne upravne postopke ter v razdeljevanje teh sredstev za te ljudi vključijo lokalne in regionalne organe, zlasti tiste, ki so pristojni za zdravstvene, izobraževalne in socialne storitve, da bi skupaj sprejeli ustrezne ukrepe za celostno obravnavo situacije; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj zberejo potrebne ekonomske vire in sprejmejo potrebne upravne postopke ter v razdeljevanje teh sredstev za te ljudi vključijo lokalne in regionalne organe, zlasti tiste, ki so pristojni za zdravstvene, izobraževalne in socialne storitve, da bi skupaj sprejeli ustrezne ukrepe za celostno obravnavo situacije;

| 30. | priporoča, da se v okviru evropske politike za razvojno sodelovanje sprejmejo odločni ukrepi za obravnavo in poskus odprave temeljnih vzrokov za konflikte, ki ljudi silijo v beg iz lastne države, kot so versko preganjanje, pomanjkanje delujočih struktur pravne države, spoštovanja človekovih pravic in dobrega upravljanja na različnih ravneh oblasti v nestabilnih državah. EU lahko tako pripomore k odpravi vzrokov, zaradi katerih velike skupine ljudi bežijo iz svojih držav, saj so njihova življenja ogrožena in ni videti miru; |
| --- | --- |

30.

priporoča, da se v okviru evropske politike za razvojno sodelovanje sprejmejo odločni ukrepi za obravnavo in poskus odprave temeljnih vzrokov za konflikte, ki ljudi silijo v beg iz lastne države, kot so versko preganjanje, pomanjkanje delujočih struktur pravne države, spoštovanja človekovih pravic in dobrega upravljanja na različnih ravneh oblasti v nestabilnih državah. EU lahko tako pripomore k odpravi vzrokov, zaradi katerih velike skupine ljudi bežijo iz svojih držav, saj so njihova življenja ogrožena in ni videti miru;

| 31. | v zvezi s tem priznava pomen oblikovanja formalne, institucionalizirane in učinkovite komunikacije z lokalnimi in regionalnimi organi v regijah izvora beguncev, da bi ugotovili, katerim področjem je treba nameniti več pozornosti, in sprejeli najustreznejše ukrepe, kot so finančna in tehnična podpora, usposabljanje vodilnih v javnem sektorju ter izmenjava znanja in najboljših praks; |
| --- | --- |

31.

v zvezi s tem priznava pomen oblikovanja formalne, institucionalizirane in učinkovite komunikacije z lokalnimi in regionalnimi organi v regijah izvora beguncev, da bi ugotovili, katerim področjem je treba nameniti več pozornosti, in sprejeli najustreznejše ukrepe, kot so finančna in tehnična podpora, usposabljanje vodilnih v javnem sektorju ter izmenjava znanja in najboljših praks;

| 32. | meni, da so načela, vključena v dokument o trajnostni agendi za mesta v Sredozemlju, in glavni ukrepi, ki se načrtujejo v pozivu k partnerstvu z delegacijo libijskih županov, ki so pobude, za katere se zavzema ARLEM, pot v smeri učinkovite zaščite beguncev v njihovi regiji izvora; |
| --- | --- |

32.

meni, da so načela, vključena v dokument o trajnostni agendi za mesta v Sredozemlju, in glavni ukrepi, ki se načrtujejo v pozivu k partnerstvu z delegacijo libijskih županov, ki so pobude, za katere se zavzema ARLEM, pot v smeri učinkovite zaščite beguncev v njihovi regiji izvora;

| 33. | priporoča, da se v političnem dialogu z vladami držav, ki prve sprejemajo begunce, izrecno upošteva vloga lokalnih in regionalnih oblasti in pri tem potrebni okvirni pogoji za lokalne in regionalne oblasti, da bodo lahko izpolnjevale svojo vlogo in naloge. Med lokalnimi in regionalnimi akterji decentraliziranega sodelovanja so potrebne sinergije, da bi olajšali skupne mednarodne projekte in programe pomoči. To med drugim velja za izvajanje dogovora s turško vlado v zvezi s posledicami za lokalne in regionalne oblasti na območjih na meji s Sirijo oziroma za mesta v Turčiji z velikim številom beguncev. Združenje turških občin je v zvezi s tem že pripravilo prve predloge; |
| --- | --- |

33.

priporoča, da se v političnem dialogu z vladami držav, ki prve sprejemajo begunce, izrecno upošteva vloga lokalnih in regionalnih oblasti in pri tem potrebni okvirni pogoji za lokalne in regionalne oblasti, da bodo lahko izpolnjevale svojo vlogo in naloge. Med lokalnimi in regionalnimi akterji decentraliziranega sodelovanja so potrebne sinergije, da bi olajšali skupne mednarodne projekte in programe pomoči. To med drugim velja za izvajanje dogovora s turško vlado v zvezi s posledicami za lokalne in regionalne oblasti na območjih na meji s Sirijo oziroma za mesta v Turčiji z velikim številom beguncev. Združenje turških občin je v zvezi s tem že pripravilo prve predloge;

| 34. | poziva k spodbujanju, da se lokalne in regionalne oblasti že v zgodnji fazi vključijo v evidentiranje potreb, kot to poteka v okviru regionalnega načrta za begunce in odpornost 2015–2016 v odziv na krizo v Siriji (3RP). Usklajen pristop pri pomoči je potreben tudi na lokalni ravni, zato je potrebno aktivno sodelovanje lokalnih oblasti v vseh fazah razvoja programa pomoči; |
| --- | --- |

34.

poziva k spodbujanju, da se lokalne in regionalne oblasti že v zgodnji fazi vključijo v evidentiranje potreb, kot to poteka v okviru regionalnega načrta za begunce in odpornost 2015–2016 v odziv na krizo v Siriji (3RP). Usklajen pristop pri pomoči je potreben tudi na lokalni ravni, zato je potrebno aktivno sodelovanje lokalnih oblasti v vseh fazah razvoja programa pomoči;

| 35. | glede na to, da so evropske lokalne in regionalne oblasti razvile nekaj dobrih praks in strokovno znanje v zvezi z vključevanjem beguncev, poziva Svet, Komisijo in ESZD, naj uporabijo izkušnje, pripravljenost in mreže evropskih lokalnih in regionalnih oblasti: Odbor, skupščino ARLEM, konferenco CORLEAP in platforme, ki jih je vzpostavil, pa tudi nacionalna združenja občin, kot je Združenje nizozemskih občin (9). Ti imajo dragoceno znanje in bogate izkušnje v zvezi z zagotavljanjem osnovnih storitev, integracijo ter lokalnim in regionalnim gospodarskim razvojem, ne le v Evropi, ampak tudi v državah prvega azila. Praktični pristop z izmenjavo najboljše prakse ter celostnim in usmerjenim načrtovanjem kapacitet v njihovi okolici, med drugim na podlagi načrtovanja scenarijev in ob upoštevanju učinkov na razvojne možnosti skupnosti gostiteljic, se je v Jordaniji in Libanonu izkazal kot pomembno dopolnilo delu UNHCR; |
| --- | --- |

35.

glede na to, da so evropske lokalne in regionalne oblasti razvile nekaj dobrih praks in strokovno znanje v zvezi z vključevanjem beguncev, poziva Svet, Komisijo in ESZD, naj uporabijo izkušnje, pripravljenost in mreže evropskih lokalnih in regionalnih oblasti: Odbor, skupščino ARLEM, konferenco CORLEAP in platforme, ki jih je vzpostavil, pa tudi nacionalna združenja občin, kot je Združenje nizozemskih občin (9). Ti imajo dragoceno znanje in bogate izkušnje v zvezi z zagotavljanjem osnovnih storitev, integracijo ter lokalnim in regionalnim gospodarskim razvojem, ne le v Evropi, ampak tudi v državah prvega azila. Praktični pristop z izmenjavo najboljše prakse ter celostnim in usmerjenim načrtovanjem kapacitet v njihovi okolici, med drugim na podlagi načrtovanja scenarijev in ob upoštevanju učinkov na razvojne možnosti skupnosti gostiteljic, se je v Jordaniji in Libanonu izkazal kot pomembno dopolnilo delu UNHCR;

| 36. | poziva, da se v dogovoru z drugimi pomembnimi akterji na tem področju, med drugim med svetovnim humanitarnim vrhom maja 2016 v Istanbulu, nadalje razvijejo zamisli, predstavljene v tem mnenju, ter se pretvorijo v politiko in programe. Odbor je z veseljem pripravljen tudi v prihodnosti sodelovati na tem področju. |
| --- | --- |

36.

poziva, da se v dogovoru z drugimi pomembnimi akterji na tem področju, med drugim med svetovnim humanitarnim vrhom maja 2016 v Istanbulu, nadalje razvijejo zamisli, predstavljene v tem mnenju, ter se pretvorijo v politiko in programe. Odbor je z veseljem pripravljen tudi v prihodnosti sodelovati na tem področju.

V Bruslju, 8. aprila 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  Glej npr. mnenje Evropska agenda o migracijah, CIVEX-VI/006, 3. in 4. december 2015, in mnenje Migracije in mobilnost – globalni pristop, CIVEX-V-027, 18. julij 2012.

1

Evropska agenda o migracijah

Migracije in mobilnost – globalni pristop

(2)  Vsi podatki na dan 17. decembra 2015, http://data.unhcr.org/syrianrefugees/regional.php.

2

(3)  Kot že navedeno, med drugim v mnenju Migracije in mobilnost – globalni pristop, CIVEX-V-027, 18. julij 2012.

3

Migracije in mobilnost – globalni pristop

(4)  http://www.unhcr.org/pages/49e487016.html (2015)

4

(5)  http://www.rwandanstories.org/genocide/refugee_crisis.html (ni datuma)

5

(6)  http://www.resettlement.eu/page/somali-refugees-kenya-ethiopia

6

(7)  Glej na primer: https://www.chathamhouse.org/sites/files/chathamhouse/field/field_document/Jordan%20workshop%20summary%20FINAL.pdf

7

(8)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12002-2015-REV-1/sl/pdf

8

(9)  Združenje nizozemskih občin za nizozemsko vlado izvaja program v vrednosti več kot 9 milijonov EUR, usmerjen v krepitev lokalnih in regionalnih oblasti v Jordaniji in Libanonu, da te lahko izvajajo svoje naloge v zvezi s sprejemanjem sirskih beguncev in njegovimi posledicami na skupnost gostiteljico.

9

---

| 1.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 240/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 240/37

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Odgovornejša trgovinska in naložbena politika

(2016/C 240/07)

| Poročevalec: | Neale RICHMOND (IE/EPP), član grofijskega sveta, Dun Laoghaire Rathdown |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko
  COM(2015) 497 final |

Poročevalec:

Neale RICHMOND (IE/EPP), član grofijskega sveta, Dun Laoghaire Rathdown

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko

COM(2015) 497 final

I.   SPLOŠNE UGOTOVITVE

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | izrecno pozdravlja sporočilo Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko, ki priznava pomemben potencial trgovine za rast, zaposlovanje, ustvarjanje delovnih mest in naložbe v EU; |
| --- | --- |

1.

izrecno pozdravlja sporočilo Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko, ki priznava pomemben potencial trgovine za rast, zaposlovanje, ustvarjanje delovnih mest in naložbe v EU;

| 2. | podpira željo Komisije, da zagotovi pravično porazdelitev koristi globalizacije in omilitev negativnih posledic, in poudarja, da sodobni trgovinski sporazumi za ustvarjanje enakih konkurenčnih pogojev zahtevajo širše ukrepe, kot so tarife, in da je treba poudariti mala in srednja podjetja (MSP); poleg tega soglaša s Komisijo, da je trgovinska politika lahko učinkovita le, če bo Evropa še naprej usmerjena v odpravo ovir za dokončanje enotnega trga; |
| --- | --- |

2.

podpira željo Komisije, da zagotovi pravično porazdelitev koristi globalizacije in omilitev negativnih posledic, in poudarja, da sodobni trgovinski sporazumi za ustvarjanje enakih konkurenčnih pogojev zahtevajo širše ukrepe, kot so tarife, in da je treba poudariti mala in srednja podjetja (MSP); poleg tega soglaša s Komisijo, da je trgovinska politika lahko učinkovita le, če bo Evropa še naprej usmerjena v odpravo ovir za dokončanje enotnega trga;

| 3. | pozdravlja zavezanost Komisije, da se bo za vsako pomembno pobudo na področju trgovinske politike opravila ocena učinka z vidika vzdržnosti; opozarja na pomen izvajanja naknadnih ocen in poudarja, da so ocene učinka in druge ocene, vključno z ustreznim posvetovanjem z vsemi zainteresiranimi stranmi, ključnega pomena za oblikovanje trdnih in transparentnih trgovinskih politik, temelječih na dokazih; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja zavezanost Komisije, da se bo za vsako pomembno pobudo na področju trgovinske politike opravila ocena učinka z vidika vzdržnosti; opozarja na pomen izvajanja naknadnih ocen in poudarja, da so ocene učinka in druge ocene, vključno z ustreznim posvetovanjem z vsemi zainteresiranimi stranmi, ključnega pomena za oblikovanje trdnih in transparentnih trgovinskih politik, temelječih na dokazih;

| 4. | poziva Komisijo, naj pravočasno oceni učinek ukrepov liberalizacije trgovine, predvidenih v sporazumih o prosti trgovini, in ukrepov, ki izhajajo iz multilateralnih sporazumov, kot je vprašanje dodelitve statusa tržnega gospodarstva Kitajski, na proračun EU in strukturne politike, ki jih financira EU (evropski strukturni in investicijski skladi, Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji itd.); |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj pravočasno oceni učinek ukrepov liberalizacije trgovine, predvidenih v sporazumih o prosti trgovini, in ukrepov, ki izhajajo iz multilateralnih sporazumov, kot je vprašanje dodelitve statusa tržnega gospodarstva Kitajski, na proračun EU in strukturne politike, ki jih financira EU (evropski strukturni in investicijski skladi, Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji itd.);

| 5. | poudarja, da so ukrepi, ki se financirajo iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, pogosto kratkoročni, in poziva k večjemu usklajevanju z drugimi politikami EU, zlasti kohezijsko, da se ne samo prepreči nadaljnje poglabljanje trenutnih razlik med regijami v EU, ampak doseže njihovo zmanjšanje; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da so ukrepi, ki se financirajo iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, pogosto kratkoročni, in poziva k večjemu usklajevanju z drugimi politikami EU, zlasti kohezijsko, da se ne samo prepreči nadaljnje poglabljanje trenutnih razlik med regijami v EU, ampak doseže njihovo zmanjšanje;

| 6. | priznava gospodarski pomen regulativnega usklajevanja, saj se z njim zmanjša število predpisov, ki jih morajo upoštevati trgovinski partnerji v okviru sporazuma; vendar opozarja, da je treba zagotoviti, da se s takšno uskladitvijo v trgovinskih sporazumih EU ohranijo ali izboljšajo sedanji standardi glede varstva potrošnikov, okolja in pravic delavcev; |
| --- | --- |

6.

priznava gospodarski pomen regulativnega usklajevanja, saj se z njim zmanjša število predpisov, ki jih morajo upoštevati trgovinski partnerji v okviru sporazuma; vendar opozarja, da je treba zagotoviti, da se s takšno uskladitvijo v trgovinskih sporazumih EU ohranijo ali izboljšajo sedanji standardi glede varstva potrošnikov, okolja in pravic delavcev;

| 7. | pričakuje, da bo Evropska komisija dokazala transparentnost pri svojih ambicioznih načrtih za prihodnje mednarodne trgovinske sporazume. Pri tem želi pritegniti pozornost na njeno željo, da preoblikuje odnose EU z afriškimi partnericami, Latinsko Ameriko in Karibi in še poglobi trgovinsko sodelovanje v okviru sosedske politike EU; |
| --- | --- |

7.

pričakuje, da bo Evropska komisija dokazala transparentnost pri svojih ambicioznih načrtih za prihodnje mednarodne trgovinske sporazume. Pri tem želi pritegniti pozornost na njeno željo, da preoblikuje odnose EU z afriškimi partnericami, Latinsko Ameriko in Karibi in še poglobi trgovinsko sodelovanje v okviru sosedske politike EU;

| 8. | poudarja ključno vlogo MSP, ki so hrbtenica regionalnega in lokalnega razvoja in s tem celotne kohezije EU, in opozarja, da so stroški navzkrižne skladnosti z mednarodnimi standardi običajno višji za MSP kot za multinacionalne družbe; pri tem izraža zadovoljstvo z dejstvom, da Komisija daje MSP pomembno mesto v svoji strategiji, saj poudarja težave, s katerimi se utegnejo srečati zaradi liberalizacije trgovine; poziva, da se lokalne in regionalne oblasti dosledno vključijo v dialog, ki naj bi potekal med Komisijo in državami članicami o posebnih potrebah MSP; |
| --- | --- |

8.

poudarja ključno vlogo MSP, ki so hrbtenica regionalnega in lokalnega razvoja in s tem celotne kohezije EU, in opozarja, da so stroški navzkrižne skladnosti z mednarodnimi standardi običajno višji za MSP kot za multinacionalne družbe; pri tem izraža zadovoljstvo z dejstvom, da Komisija daje MSP pomembno mesto v svoji strategiji, saj poudarja težave, s katerimi se utegnejo srečati zaradi liberalizacije trgovine; poziva, da se lokalne in regionalne oblasti dosledno vključijo v dialog, ki naj bi potekal med Komisijo in državami članicami o posebnih potrebah MSP;

| 9. | poudarja, da so si tri ključna načela, tj. učinkovitost, preglednost in vrednote, včasih lahko nasprotujoča; priznava argument iz sporočila, da bi morala trgovinska politika upoštevati in morda tudi spodbujati druga politična področja, vendar potrebuje dodatna pojasnila o tem, kako bi lahko to praktično uresničili; hkrati opozarja, da gospodarski interesi ne smejo imeti prednosti pred zajamčenim pravičnim dostopom do javnih storitev; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da so si tri ključna načela, tj. učinkovitost, preglednost in vrednote, včasih lahko nasprotujoča; priznava argument iz sporočila, da bi morala trgovinska politika upoštevati in morda tudi spodbujati druga politična področja, vendar potrebuje dodatna pojasnila o tem, kako bi lahko to praktično uresničili; hkrati opozarja, da gospodarski interesi ne smejo imeti prednosti pred zajamčenim pravičnim dostopom do javnih storitev;

| 10. | poudarja, da je treba pri ustanavljanju mednarodnega sodišča za naložbe zagotoviti, da v prehodnem obdobju, ko sodišče še ni v celoti zamenjalo vseh mehanizmov za reševanje naložbenih sporov iz trgovinskih sporazumov EU, gospodarski interesi ne prevladajo nad pravicami pristojnih javnih oblasti, da javne storitve zagotavljajo na različne načine, ki se jim zdijo ustrezni in potrebni; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba pri ustanavljanju mednarodnega sodišča za naložbe zagotoviti, da v prehodnem obdobju, ko sodišče še ni v celoti zamenjalo vseh mehanizmov za reševanje naložbenih sporov iz trgovinskih sporazumov EU, gospodarski interesi ne prevladajo nad pravicami pristojnih javnih oblasti, da javne storitve zagotavljajo na različne načine, ki se jim zdijo ustrezni in potrebni;

| 11. | pozdravlja navedbo Evropske komisije z dne 29. februarja 2016, da poglavje o zaščiti naložb v sporazumu o prosti trgovini med EU in Kanado (CETA) povzema elemente prenovljenega pristopa, ki ga EU predlaga za bolj pregleden sistem reševanja sporov med vlagatelji in državo, med drugim:






  — | bolj zavezujoče besedilo glede pravice do reguliranja zaščite naložb na vseh ravneh upravljanja, |
| --- | --- | --- |

11.

pozdravlja navedbo Evropske komisije z dne 29. februarja 2016, da poglavje o zaščiti naložb v sporazumu o prosti trgovini med EU in Kanado (CETA) povzema elemente prenovljenega pristopa, ki ga EU predlaga za bolj pregleden sistem reševanja sporov med vlagatelji in državo, med drugim:

—

bolj zavezujoče besedilo glede pravice do reguliranja zaščite naložb na vseh ravneh upravljanja,

| — | vzpostavitev stalnega, institucionalnega sodišča, pristojnega za reševanje sporov, s 15 člani, ki jih bosta vnaprej imenovali podpisnici sporazuma, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev stalnega, institucionalnega sodišča, pristojnega za reševanje sporov, s 15 člani, ki jih bosta vnaprej imenovali podpisnici sporazuma,

| — | vzpostavitev prizivnega sodišča, ki bo omogočilo pregled odločb z vidika njihove zakonitosti in njihovo razveljavitev v primeru napake, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev prizivnega sodišča, ki bo omogočilo pregled odločb z vidika njihove zakonitosti in njihovo razveljavitev v primeru napake,

| — | podrobnejša pravila etičnega ravnanja za preprečitev kakršnega koli navzkrižja interesov, |
| --- | --- |

—

podrobnejša pravila etičnega ravnanja za preprečitev kakršnega koli navzkrižja interesov,

| — | zavezanost EU in Kanade, da si bosta prizadevali za vzpostavitev stalne večstranske sodne pristojnosti ali pritožbenega sodišča za naložbe. |
| --- | --- |

—

zavezanost EU in Kanade, da si bosta prizadevali za vzpostavitev stalne večstranske sodne pristojnosti ali pritožbenega sodišča za naložbe.

| 12. | pozdravlja stališče Komisije o javnih storitvah, v skladu s katerim prihodnji trgovinski sporazumi EU vladam na nobeni ravni ne bodo smeli preprečevati zagotavljanja, podpiranja ali urejanja javnih storitev, poleg tega pa od držav ne bodo zahtevali privatizacije kakršne koli storitve ali jim preprečevali razširitve nabora javnih storitev; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja stališče Komisije o javnih storitvah, v skladu s katerim prihodnji trgovinski sporazumi EU vladam na nobeni ravni ne bodo smeli preprečevati zagotavljanja, podpiranja ali urejanja javnih storitev, poleg tega pa od držav ne bodo zahtevali privatizacije kakršne koli storitve ali jim preprečevali razširitve nabora javnih storitev;

| 13. | poudarja, da morajo imeti lokalne in regionalne oblasti vedno možnost, da zagotavljajo storitve splošnega pomena, ne glede na to, kako se te storitve izvajajo in financirajo; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da morajo imeti lokalne in regionalne oblasti vedno možnost, da zagotavljajo storitve splošnega pomena, ne glede na to, kako se te storitve izvajajo in financirajo;

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

| 14. | pozdravlja sklepe, sprejete na zasedanju Sveta za trgovino 27. novembra 2015, saj pomenijo zelo uravnotežen pristop, s katerim se spreminja poudarek, ne pa vsebina trgovinske politike v skladu z zunanjo politiko EU; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja sklepe, sprejete na zasedanju Sveta za trgovino 27. novembra 2015, saj pomenijo zelo uravnotežen pristop, s katerim se spreminja poudarek, ne pa vsebina trgovinske politike v skladu z zunanjo politiko EU;

| 15. | meni, da bi teritorialna razsežnost strategije lokalnim in regionalnim oblastem po vsej EU morala zagotoviti pravično korist od priložnosti za rast in naložbe, ki naj bi jih prinesli sporazumi o prosti trgovini in trgovinski sporazumi na splošno, kot so ti sporazumi opisani v sporočilu. Treba je tudi pojasniti, kaj lahko sporazumi o prosti trgovini v zvezi z javno financiranimi dejavnostmi na lokalni ravni pomenijo za ohranjanje svobode organiziranja in lokalne samouprave; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi teritorialna razsežnost strategije lokalnim in regionalnim oblastem po vsej EU morala zagotoviti pravično korist od priložnosti za rast in naložbe, ki naj bi jih prinesli sporazumi o prosti trgovini in trgovinski sporazumi na splošno, kot so ti sporazumi opisani v sporočilu. Treba je tudi pojasniti, kaj lahko sporazumi o prosti trgovini v zvezi z javno financiranimi dejavnostmi na lokalni ravni pomenijo za ohranjanje svobode organiziranja in lokalne samouprave;

| 16. | poziva, naj se v skladu s členoma 14 in 106 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter Protokolom (št. 26) o storitvah splošnega pomena sedanje in prihodnje storitve splošnega pomena ter storitve splošnega gospodarskega pomena (med drugim oskrba z vodo, zdravstvene in socialne storitve, sistemi socialne zaščite ter izobraževanje, ravnanje z odpadki in javni prevoz) izključijo iz področja uporabe trgovinskih sporazumov, o katerih potekajo pogajanja; |
| --- | --- |

16.

poziva, naj se v skladu s členoma 14 in 106 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter Protokolom (št. 26) o storitvah splošnega pomena sedanje in prihodnje storitve splošnega pomena ter storitve splošnega gospodarskega pomena (med drugim oskrba z vodo, zdravstvene in socialne storitve, sistemi socialne zaščite ter izobraževanje, ravnanje z odpadki in javni prevoz) izključijo iz področja uporabe trgovinskih sporazumov, o katerih potekajo pogajanja;

| 17. | je prepričan, da obstaja dejanska potreba po regionalni in lokalni pripravi in izvajanju programov za internacionalizacijo MSP, v katerih sodelujejo lokalni in regionalni deležniki. V tem okviru bi tudi ugotavljali pomanjkljivosti podpore za odpravljanje razlik in negativnih posledic, ki jih lahko bolj odprta trgovina prinese nekaterim regijam; |
| --- | --- |

17.

je prepričan, da obstaja dejanska potreba po regionalni in lokalni pripravi in izvajanju programov za internacionalizacijo MSP, v katerih sodelujejo lokalni in regionalni deležniki. V tem okviru bi tudi ugotavljali pomanjkljivosti podpore za odpravljanje razlik in negativnih posledic, ki jih lahko bolj odprta trgovina prinese nekaterim regijam;

| 18. | meni, da je pomembno spomniti, da pri trgovini in naložbah ne gre le za odpiranje trgov, s čimer se spodbudijo konkurenca in inovacije, da se poveča konkurenčnost Evrope, kar lahko posledično prinese delovna mesta in rast, temveč tudi za potreben razvoj vseh regij, da se okrepi ekonomska, socialna in teritorialna kohezija ter poveča blaginja vseh državljanov; |
| --- | --- |

18.

meni, da je pomembno spomniti, da pri trgovini in naložbah ne gre le za odpiranje trgov, s čimer se spodbudijo konkurenca in inovacije, da se poveča konkurenčnost Evrope, kar lahko posledično prinese delovna mesta in rast, temveč tudi za potreben razvoj vseh regij, da se okrepi ekonomska, socialna in teritorialna kohezija ter poveča blaginja vseh državljanov;

| 19. | je zadovoljen s poudarkom, ki ga nova strategija daje vrednotam EU, in promocijo osnovnih evropskih vrednot, kot so trajnostni razvoj in človekove pravice, v trgovinskih sporazumih, vendar je prepričan, da bi jih bilo treba konkretno določiti; |
| --- | --- |

19.

je zadovoljen s poudarkom, ki ga nova strategija daje vrednotam EU, in promocijo osnovnih evropskih vrednot, kot so trajnostni razvoj in človekove pravice, v trgovinskih sporazumih, vendar je prepričan, da bi jih bilo treba konkretno določiti;

| 20. | priznava, da bi lahko regulativno zbliževanje v okviru sporazumov o prosti trgovini na sektorski ravni odpravilo nepotrebno podvajanje postopkov in obveznih dovoljenj za ekvivalentne rezultate. Da bi se izognili poznejšim sporom, pa bi bilo treba besedilo sporazuma pripraviti natančno in oblikovati izčrpen „pozitiven“ seznam storitev, na katere se nanašajo sporazumi o trgovini s storitvami; |
| --- | --- |

20.

priznava, da bi lahko regulativno zbliževanje v okviru sporazumov o prosti trgovini na sektorski ravni odpravilo nepotrebno podvajanje postopkov in obveznih dovoljenj za ekvivalentne rezultate. Da bi se izognili poznejšim sporom, pa bi bilo treba besedilo sporazuma pripraviti natančno in oblikovati izčrpen „pozitiven“ seznam storitev, na katere se nanašajo sporazumi o trgovini s storitvami;

| 21. | izraža zadovoljstvo, ker se sporočilo osredotoča na neizkoriščen potencial MSP in dejstvo, da jim je treba zagotoviti dobro usmerjeno podporo, začenši s pravilno trgovinsko politiko; |
| --- | --- |

21.

izraža zadovoljstvo, ker se sporočilo osredotoča na neizkoriščen potencial MSP in dejstvo, da jim je treba zagotoviti dobro usmerjeno podporo, začenši s pravilno trgovinsko politiko;

| 22. | ugotavlja, da je zlasti pomembno regulativno zbliževanje, saj ustvarja možnosti za internacionalizacijo MSP in njihovo vključevanje v globalne vrednostne verige; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da je zlasti pomembno regulativno zbliževanje, saj ustvarja možnosti za internacionalizacijo MSP in njihovo vključevanje v globalne vrednostne verige;

| 23. | je prepričan, da bi moral biti uravnotežen izid v občutljivih tradicionalnih sektorjih, kot je kmetijstvo, cilj vseh sporazumov o prosti trgovini, ki jih sklene EU; v teh se je treba zavzeti tudi za priznanje kakovostnih proizvodov in njihovo zaščito pred ponarejanjem na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

23.

je prepričan, da bi moral biti uravnotežen izid v občutljivih tradicionalnih sektorjih, kot je kmetijstvo, cilj vseh sporazumov o prosti trgovini, ki jih sklene EU; v teh se je treba zavzeti tudi za priznanje kakovostnih proizvodov in njihovo zaščito pred ponarejanjem na mednarodni ravni;

| 24. | se strinja, da prinaša okrepitev razprave o trgovinski politiki EU priložnost za boljše vključevanje vseh deležnikov v pripravo, pogajanja in izvajanje naših različnih pobud na tem področju. V ta namen pa je treba zagotoviti večjo transparentnost kot do zdaj; |
| --- | --- |

24.

se strinja, da prinaša okrepitev razprave o trgovinski politiki EU priložnost za boljše vključevanje vseh deležnikov v pripravo, pogajanja in izvajanje naših različnih pobud na tem področju. V ta namen pa je treba zagotoviti večjo transparentnost kot do zdaj;

| 25. | poziva k odločnejšim ukrepom za podporo trajnostnega razvoja in dobrega upravljanja prek trgovinskih sporazumov, pobud več deležnikov in širše, s poudarkom na svobodni, pravični in etični trgovini, varstvu okolja, pravicah delavcev in dostojnih delovnih pogojih ter človekovih pravicah, zdravju in varstvu potrošnikov, dobremu počutju živali, zagotavljanju zaščite kulturne raznolikosti in spodbujanju razvoja s trgovino, vključno s pomočjo za trgovino in Agendo 2030; |
| --- | --- |

25.

poziva k odločnejšim ukrepom za podporo trajnostnega razvoja in dobrega upravljanja prek trgovinskih sporazumov, pobud več deležnikov in širše, s poudarkom na svobodni, pravični in etični trgovini, varstvu okolja, pravicah delavcev in dostojnih delovnih pogojih ter človekovih pravicah, zdravju in varstvu potrošnikov, dobremu počutju živali, zagotavljanju zaščite kulturne raznolikosti in spodbujanju razvoja s trgovino, vključno s pomočjo za trgovino in Agendo 2030;

| 26. | trdi, da bi morali trgovinski sporazumi zagotoviti enake možnosti v vseh državah članicah in regijah EU, vključno z najbolj oddaljenimi regijami in prekomorskimi ozemlji EU, ter vseh zadevnih sektorjih, vključno z industrijo, kmetijstvom in storitvami. V zvezi s tem izraža zadovoljstvo, da je Svet poudaril, da je treba olajšati in izboljšati vključevanje evropskih podjetij, zlasti MSP, v globalne vrednostne verige; |
| --- | --- |

26.

trdi, da bi morali trgovinski sporazumi zagotoviti enake možnosti v vseh državah članicah in regijah EU, vključno z najbolj oddaljenimi regijami in prekomorskimi ozemlji EU, ter vseh zadevnih sektorjih, vključno z industrijo, kmetijstvom in storitvami. V zvezi s tem izraža zadovoljstvo, da je Svet poudaril, da je treba olajšati in izboljšati vključevanje evropskih podjetij, zlasti MSP, v globalne vrednostne verige;

| 27. | podpira zavezanost Evropske komisije ukrepom za preglednost in upa, da ji bodo sledili drugi konkretni ukrepi za večjo prepoznavnost, kot je obveznost preglednosti pri pogajalskih stališčih, tudi s strani drugih strank. Kritizira pa jo, ker ni obravnavala bolj osnovnih problemov glede transparentnosti priprave trgovinske politike na ravni držav članic EU: kako se na primer določijo cilji trgovinske politike pred začetkom pogajanj, tj. v fazi, ko 28 držav članic določi pogajalski mandat; |
| --- | --- |

27.

podpira zavezanost Evropske komisije ukrepom za preglednost in upa, da ji bodo sledili drugi konkretni ukrepi za večjo prepoznavnost, kot je obveznost preglednosti pri pogajalskih stališčih, tudi s strani drugih strank. Kritizira pa jo, ker ni obravnavala bolj osnovnih problemov glede transparentnosti priprave trgovinske politike na ravni držav članic EU: kako se na primer določijo cilji trgovinske politike pred začetkom pogajanj, tj. v fazi, ko 28 držav članic določi pogajalski mandat;

| 28. | poudarja, da je treba v trgovinski razpravi bolje uravnotežiti pravice potrošnikov EU in jo razširiti prek vprašanj zasebnosti, varnosti potrošnika in njegove pravice biti obveščen o proizvodih; ohraniti in zaščititi je treba temeljne elemente varstva potrošnikov, to so informacije, preglednost in potrošniška izbira; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba v trgovinski razpravi bolje uravnotežiti pravice potrošnikov EU in jo razširiti prek vprašanj zasebnosti, varnosti potrošnika in njegove pravice biti obveščen o proizvodih; ohraniti in zaščititi je treba temeljne elemente varstva potrošnikov, to so informacije, preglednost in potrošniška izbira;

| 29. | meni, da bi izvozna MSP in neizvozna MSP morala biti deležna enake pozornosti: tako bi zagotovili, da koristi odprte trgovine in trgovinske politike EU niso omejene samo na tista MSP, ki prispevajo k izvoznemu gospodarstvu države članice; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi izvozna MSP in neizvozna MSP morala biti deležna enake pozornosti: tako bi zagotovili, da koristi odprte trgovine in trgovinske politike EU niso omejene samo na tista MSP, ki prispevajo k izvoznemu gospodarstvu države članice;

| 30. | spodbuja pogajalce EU, naj si prizadevajo za vključitev poglavja o malih podjetjih v vse prihodnje trgovinske sporazume EU; |
| --- | --- |

30.

spodbuja pogajalce EU, naj si prizadevajo za vključitev poglavja o malih podjetjih v vse prihodnje trgovinske sporazume EU;

| 31. | je prepričan, da bo zmanjšanje stroškov predpisov zagotovilo večji zagon, ki bo malim in srednjim podjetjem pomagal prodreti na nova tržišča, kjer podvajanje sistemov med trgovinskimi partnericami, ki niso sklenile sporazuma o prosti trgovini, sicer ovira vstop na trg in pomaga večjim, bolj uveljavljenim podjetjem dobiti monopol na tržiščih; |
| --- | --- |

31.

je prepričan, da bo zmanjšanje stroškov predpisov zagotovilo večji zagon, ki bo malim in srednjim podjetjem pomagal prodreti na nova tržišča, kjer podvajanje sistemov med trgovinskimi partnericami, ki niso sklenile sporazuma o prosti trgovini, sicer ovira vstop na trg in pomaga večjim, bolj uveljavljenim podjetjem dobiti monopol na tržiščih;

| 32. | podpira bolj odprto trgovino kot sredstvo za odpravljanje nizke ravni naložb, saj spodbuja globalno gospodarstvo v času, ko raven dolga ostaja visoka; |
| --- | --- |

32.

podpira bolj odprto trgovino kot sredstvo za odpravljanje nizke ravni naložb, saj spodbuja globalno gospodarstvo v času, ko raven dolga ostaja visoka;

| 33. | ugotavlja, da se sporočilo močno osredotoča na dvostranske sporazume o prosti trgovini, vendar se zavzema za to, da bi EU svojo trgovinsko politiko znova razumela kot politiko, ki trdno sodi v multilateralni okvir Svetovne trgovinske organizacije (STO); |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da se sporočilo močno osredotoča na dvostranske sporazume o prosti trgovini, vendar se zavzema za to, da bi EU svojo trgovinsko politiko znova razumela kot politiko, ki trdno sodi v multilateralni okvir Svetovne trgovinske organizacije (STO);

| 34. | je zaskrbljen, da bi večji poudarek na dvostranski trgovinski agendi spodbudil oblikovanje gospodarskih blokov ter diskriminatorno in deregulacijsko konkurenco, ki bi škodila gospodarsko šibkejšim državam s slabo pogajalsko močjo; |
| --- | --- |

34.

je zaskrbljen, da bi večji poudarek na dvostranski trgovinski agendi spodbudil oblikovanje gospodarskih blokov ter diskriminatorno in deregulacijsko konkurenco, ki bi škodila gospodarsko šibkejšim državam s slabo pogajalsko močjo;

| 35. | opozarja, da vse bolj zapletena mreža standardov in trgovinskih predpisov negativno vpliva na vse, in poziva Komisijo, naj zagotovi sinergije med bilateralnimi, plurilateralnimi in multilateralnimi sporazumi, o katerih potekajo pogajanja, ter njihovo enotnost; tudi pri novih sporazumih se je treba opreti na načela jasnosti, preglednosti in poenostavitve; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da vse bolj zapletena mreža standardov in trgovinskih predpisov negativno vpliva na vse, in poziva Komisijo, naj zagotovi sinergije med bilateralnimi, plurilateralnimi in multilateralnimi sporazumi, o katerih potekajo pogajanja, ter njihovo enotnost; tudi pri novih sporazumih se je treba opreti na načela jasnosti, preglednosti in poenostavitve;

| 36. | poziva, da se v trgovinski politiki EU upošteva možnost posebne promocije trgovine v sektorjih, v katerih je EU vodilna na svetu, kot je okoljsko neoporečna tehnologija; |
| --- | --- |

36.

poziva, da se v trgovinski politiki EU upošteva možnost posebne promocije trgovine v sektorjih, v katerih je EU vodilna na svetu, kot je okoljsko neoporečna tehnologija;

| 37. | poziva k temu, naj se regije ter lokalne in regionalne gospodarske zbornice oziroma podobne predstavniške/krovne organizacije ustrezno obvešča o novih izzivih in priložnostih povečane mednarodne trgovine. To je zlasti pomembno za MSP, saj ta pogosteje nimajo sredstev, da bi sama spremljala dogajanje v svetovni trgovini; |
| --- | --- |

37.

poziva k temu, naj se regije ter lokalne in regionalne gospodarske zbornice oziroma podobne predstavniške/krovne organizacije ustrezno obvešča o novih izzivih in priložnostih povečane mednarodne trgovine. To je zlasti pomembno za MSP, saj ta pogosteje nimajo sredstev, da bi sama spremljala dogajanje v svetovni trgovini;

| 38. | je prepričan, da bi bila potrebna večja skladnost trgovinske politike s politikami za pomoč državam v razvoju; pri tem pa ne smemo pozabiti na strateški razvoj in nadaljnjo rast v EU; |
| --- | --- |

38.

je prepričan, da bi bila potrebna večja skladnost trgovinske politike s politikami za pomoč državam v razvoju; pri tem pa ne smemo pozabiti na strateški razvoj in nadaljnjo rast v EU;

| 39. | poudarja, da je treba delovne standarde, vključno z osmimi temeljnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela, v enaki meri vključiti v vsa poglavja trgovinskih sporazumov in da morajo ti sporazumi vsebovati klavzulo ponovnega pregleda, ki bo podpisnici v primeru kršenja delovnih in socialnih standardov omogočala odstop od sporazuma ali začasno ustavitev obveznosti; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je treba delovne standarde, vključno z osmimi temeljnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela, v enaki meri vključiti v vsa poglavja trgovinskih sporazumov in da morajo ti sporazumi vsebovati klavzulo ponovnega pregleda, ki bo podpisnici v primeru kršenja delovnih in socialnih standardov omogočala odstop od sporazuma ali začasno ustavitev obveznosti;

| 40. | poudarja, da se je pri sporazumih o naložbah bistveno zavezati zaščiti legitimnih javnih ukrepov pred izzivi, ki jih prinašajo sporazumi o prosti trgovini: nobenih ovir ne bi smelo biti za to, da države članice izvajajo legitimne javne ukrepe, kot je boj proti uživanju tobaka; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da se je pri sporazumih o naložbah bistveno zavezati zaščiti legitimnih javnih ukrepov pred izzivi, ki jih prinašajo sporazumi o prosti trgovini: nobenih ovir ne bi smelo biti za to, da države članice izvajajo legitimne javne ukrepe, kot je boj proti uživanju tobaka;

| 41. | opozarja, da je razprava o reševanju sporov med vlagatelji in državo (ISDS) in o sistemu sodišč za naložbe zapletena, in poziva, naj se pravni spori v zvezi s spoštovanjem trgovinskih sporazumov vodijo pred javnimi sodišči v kraju sedeža obtoženega ter v jeziku in na podlagi veljavne zakonodaje države obtoženega; obstajati mora tudi pravica do pritožbe. Postopki reševanja meddržavnih sporov morajo temeljiti na veljavnih postopkih v okviru STO; |
| --- | --- |

41.

opozarja, da je razprava o reševanju sporov med vlagatelji in državo (ISDS) in o sistemu sodišč za naložbe zapletena, in poziva, naj se pravni spori v zvezi s spoštovanjem trgovinskih sporazumov vodijo pred javnimi sodišči v kraju sedeža obtoženega ter v jeziku in na podlagi veljavne zakonodaje države obtoženega; obstajati mora tudi pravica do pritožbe. Postopki reševanja meddržavnih sporov morajo temeljiti na veljavnih postopkih v okviru STO;

| 42. | poleg tega poziva Komisijo, naj do vzpostavitve sistema sodišč za naložbe zagotovi, da se mehanizmi za reševanje sporov med vlagatelji in državo na podlagi klavzul o priznavanju največjih ugodnosti ne uporabljajo neomejeno, izven okvira zadevnega trgovinskega sporazuma; |
| --- | --- |

42.

poleg tega poziva Komisijo, naj do vzpostavitve sistema sodišč za naložbe zagotovi, da se mehanizmi za reševanje sporov med vlagatelji in državo na podlagi klavzul o priznavanju največjih ugodnosti ne uporabljajo neomejeno, izven okvira zadevnega trgovinskega sporazuma;

| 43. | trdi, da morajo trgovinski sporazumi, tudi po sprejemu in ratifikaciji, obvezno imeti mehanizem (nekakšen organ za regulativni nadzor), ki bo omogočal tehnično prilagajanje, pa tudi klavzulo ponovnega pregleda za morebitno ponovno preučitev zadevnega sporazuma in določbo, da se lahko odločitve o ukrepih liberalizacije kadar koli razveljavijo – tudi v primeru odločitev lokalnih in regionalnih oblasti na področjih v njihovi pristojnosti; |
| --- | --- |

43.

trdi, da morajo trgovinski sporazumi, tudi po sprejemu in ratifikaciji, obvezno imeti mehanizem (nekakšen organ za regulativni nadzor), ki bo omogočal tehnično prilagajanje, pa tudi klavzulo ponovnega pregleda za morebitno ponovno preučitev zadevnega sporazuma in določbo, da se lahko odločitve o ukrepih liberalizacije kadar koli razveljavijo – tudi v primeru odločitev lokalnih in regionalnih oblasti na področjih v njihovi pristojnosti;

| 44. | pomembno je tudi, da so vsi, ki v tem organu zastopajo EU in trgovinsko partnerico oziroma partnerice, dobro obveščeni in da je zagotovljena uravnotežena zastopanost interesov podjetij; |
| --- | --- |

44.

pomembno je tudi, da so vsi, ki v tem organu zastopajo EU in trgovinsko partnerico oziroma partnerice, dobro obveščeni in da je zagotovljena uravnotežena zastopanost interesov podjetij;

| 45. | poudarja, da se je pomembno potruditi za poenostavitev trgovine z vsemi drugimi državami, s katerimi EU še ni sklenila sporazuma o prosti trgovini; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da se je pomembno potruditi za poenostavitev trgovine z vsemi drugimi državami, s katerimi EU še ni sklenila sporazuma o prosti trgovini;

| 46. | se strinja, da je treba znova uravnotežiti prispevek razvitih gospodarstev in gospodarstev v vzponu k sistemu, kar je ključen dejavnik prihodnjega napredovanja; |
| --- | --- |

46.

se strinja, da je treba znova uravnotežiti prispevek razvitih gospodarstev in gospodarstev v vzponu k sistemu, kar je ključen dejavnik prihodnjega napredovanja;

| 47. | poudarja, da noben trgovinski sporazum EU ne sme vzpostaviti ravni varstva potrošnikov, varstva okolja ali socialne zaščite in zaščite delavcev, ki bi bile nižje od sedanjih ravni v Evropski uniji in v posameznih državah članicah. Še vedno mora biti tudi možno, da se ta raven poveča. Odbor priporoča, da se ta načela še okrepijo in poleg tega natančneje določi, da to velja tudi za vprašanja varnosti proizvodov ter varstva zdravja, dobrobiti živali in podatkov. Odbor pričakuje, da bo zaščiten manevrski prostor Evropske unije ter parlamentov in vlad držav članic, s tem pa tudi ohranjene demokratične poti, po katerih lahko državljani vplivajo na to področje; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da noben trgovinski sporazum EU ne sme vzpostaviti ravni varstva potrošnikov, varstva okolja ali socialne zaščite in zaščite delavcev, ki bi bile nižje od sedanjih ravni v Evropski uniji in v posameznih državah članicah. Še vedno mora biti tudi možno, da se ta raven poveča. Odbor priporoča, da se ta načela še okrepijo in poleg tega natančneje določi, da to velja tudi za vprašanja varnosti proizvodov ter varstva zdravja, dobrobiti živali in podatkov. Odbor pričakuje, da bo zaščiten manevrski prostor Evropske unije ter parlamentov in vlad držav članic, s tem pa tudi ohranjene demokratične poti, po katerih lahko državljani vplivajo na to področje;

| 48. | poziva k sprejetju ukrepov v podporo potrošnikom pri čezmejni trgovini z blagom in storitvami s tretjimi državami, na primer prek spletnih kontaktnih točk, ki zagotavljajo informacije ali nasvete v zvezi s spori; |
| --- | --- |

48.

poziva k sprejetju ukrepov v podporo potrošnikom pri čezmejni trgovini z blagom in storitvami s tretjimi državami, na primer prek spletnih kontaktnih točk, ki zagotavljajo informacije ali nasvete v zvezi s spori;

| 49. | podpira vključitev določb o boju proti korupciji v trgovinske sporazume in to smatra za dodaten ukrep, ki zagotavlja, da lahko prednosti sporazuma izkoristijo vsa podjetja in potrošniki, s čimer se zmanjšujejo regionalne ločnice; |
| --- | --- |

49.

podpira vključitev določb o boju proti korupciji v trgovinske sporazume in to smatra za dodaten ukrep, ki zagotavlja, da lahko prednosti sporazuma izkoristijo vsa podjetja in potrošniki, s čimer se zmanjšujejo regionalne ločnice;

| 50. | je prepričan, da ima Odbor regij bistveno vlogo pri zagotavljanju, da se bodo koristi od trgovinskih sporazumov poznale tudi na lokalni in regionalni ravni, ter pri preučevanju tistih sporazumov, katerih koristi ni bilo čutiti na poddržavni ravni. |
| --- | --- |

50.

je prepričan, da ima Odbor regij bistveno vlogo pri zagotavljanju, da se bodo koristi od trgovinskih sporazumov poznale tudi na lokalni in regionalni ravni, ter pri preučevanju tistih sporazumov, katerih koristi ni bilo čutiti na poddržavni ravni.

| 51. | opozarja, da EU mora vključiti javna naročila v mednarodne trgovinske sporazume, s čimer bi si hkrati zagotovila vzvod v pogajanjih, da bi se tako presegel razkorak med odprtostjo trgov javnih naročil v EU in omejevalnimi praksami velikih trgovinskih partnerjev; |
| --- | --- |

51.

opozarja, da EU mora vključiti javna naročila v mednarodne trgovinske sporazume, s čimer bi si hkrati zagotovila vzvod v pogajanjih, da bi se tako presegel razkorak med odprtostjo trgov javnih naročil v EU in omejevalnimi praksami velikih trgovinskih partnerjev;

| 52. | pozdravlja spremenjeni predlog Evropske komisije o instrumentu mednarodnih javnih naročil (1) in poudarja, da ta instrument lahko prispeva k boju proti korupciji v tretjih državah. Poleg tega poziva k uravnoteženi uporabi tega instrumenta, da bi preprečili njegovo uporabo za zaščito ali zaprtje trgov javnih naročil v EU; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja spremenjeni predlog Evropske komisije o instrumentu mednarodnih javnih naročil (1) in poudarja, da ta instrument lahko prispeva k boju proti korupciji v tretjih državah. Poleg tega poziva k uravnoteženi uporabi tega instrumenta, da bi preprečili njegovo uporabo za zaščito ali zaprtje trgov javnih naročil v EU;

| 53. | opozarja na posebne potrebe MSP v EU in težave, s katerimi se soočajo pri udeležbi na trgih javnih naročil tretjih držav. V zvezi s tem pozdravlja, da se instrument ne bo uporabljal za ponudbe, ki jih predložijo evropska MSP, in da bo njegova uporaba omejena na pogodbe nad določenim pragom. |
| --- | --- |

53.

opozarja na posebne potrebe MSP v EU in težave, s katerimi se soočajo pri udeležbi na trgih javnih naročil tretjih držav. V zvezi s tem pozdravlja, da se instrument ne bo uporabljal za ponudbe, ki jih predložijo evropska MSP, in da bo njegova uporaba omejena na pogodbe nad določenim pragom.

V Bruslju, 8. aprila 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2016) 34 final.

1

---

| 1.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 240/43 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 240/43

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Izpopolnitev enotnega trga

(2016/C 240/08)

| Poročevalec: | Alesssandro PASTACCI (IT/PES), predsednik pokrajine Mantova |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo
  COM(2015) 550 final |

Poročevalec:

Alesssandro PASTACCI (IT/PES), predsednik pokrajine Mantova

Referenčni dokument:

Sporočilo Izpopolnitev enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo

COM(2015) 550 final

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | poudarja, da je enotni trg temelj za prosti pretok blaga, storitev, oseb in kapitala v Evropski uniji (EU) in s tem eden največjih dosežkov Unije, ki je prispeval k povečanju blaginje in ustvarjanju delovnih mest. Da pa bi deloval še bolje, je nujnih več gospodarskih in strukturnih reform, če želimo uresničiti cilje glede rasti in zaposlovanja iz strategije Evropa 2020 ter cilje glede trajnostnega razvoja, visoko konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva in ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, ki so določeni v členu 3 Pogodbe o EU; poudarja tudi, da so enotni trg, Schengenski sporazum o prostem gibanju oseb in dokončanje ekonomske in monetarne unije Evrope (1) neločljivo povezani; zato meni, da sta dokončanje in uresničevanje enotnega trga odločilnega pomena za izkoristek celotnega potenciala enotnega trga; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je enotni trg temelj za prosti pretok blaga, storitev, oseb in kapitala v Evropski uniji (EU) in s tem eden največjih dosežkov Unije, ki je prispeval k povečanju blaginje in ustvarjanju delovnih mest. Da pa bi deloval še bolje, je nujnih več gospodarskih in strukturnih reform, če želimo uresničiti cilje glede rasti in zaposlovanja iz strategije Evropa 2020 ter cilje glede trajnostnega razvoja, visoko konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva in ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, ki so določeni v členu 3 Pogodbe o EU; poudarja tudi, da so enotni trg, Schengenski sporazum o prostem gibanju oseb in dokončanje ekonomske in monetarne unije Evrope (1) neločljivo povezani; zato meni, da sta dokončanje in uresničevanje enotnega trga odločilnega pomena za izkoristek celotnega potenciala enotnega trga;

| 2. | se strinja, da mora biti posodobljena strategija za enotni trg, če naj bo uspešnejša, usmerjena na tri ključna področja, da se: 1) ustvarijo priložnosti za potrošnike, strokovnjake in podjetja, 2) spodbujata in omogočata modernizacija in inovativnost v Evropi, ter 3) zagotovi praktično izvajanje, ki bo izboljšalo vsakodnevno življenje potrošnikov in podjetij. Cilj takšne celostne strategije, usmerjene na tri ključna področja, bi moral biti soočanje z izzivi, do katerih prihaja zaradi združenih učinkov hitre globalizacije in tehnoloških sprememb na eni strani ter zgolj postopnega prilaganja sistemov izobraževanja in usposabljanja na drugi strani; |
| --- | --- |

2.

se strinja, da mora biti posodobljena strategija za enotni trg, če naj bo uspešnejša, usmerjena na tri ključna področja, da se: 1) ustvarijo priložnosti za potrošnike, strokovnjake in podjetja, 2) spodbujata in omogočata modernizacija in inovativnost v Evropi, ter 3) zagotovi praktično izvajanje, ki bo izboljšalo vsakodnevno življenje potrošnikov in podjetij. Cilj takšne celostne strategije, usmerjene na tri ključna področja, bi moral biti soočanje z izzivi, do katerih prihaja zaradi združenih učinkov hitre globalizacije in tehnoloških sprememb na eni strani ter zgolj postopnega prilaganja sistemov izobraževanja in usposabljanja na drugi strani;

| 3. | podpira poziv Evropskega parlamenta, da je treba v evropski semester (2) vključiti steber enotnega trga s sistemom za redno spremljanje ter ocenjevanje povezovanja v enotni trg, ki bo vključeval niz kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov, primerjalne analize, medsebojne strokovne preglede in izmenjavo primerov najboljše prakse; |
| --- | --- |

3.

podpira poziv Evropskega parlamenta, da je treba v evropski semester (2) vključiti steber enotnega trga s sistemom za redno spremljanje ter ocenjevanje povezovanja v enotni trg, ki bo vključeval niz kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov, primerjalne analize, medsebojne strokovne preglede in izmenjavo primerov najboljše prakse;

| 4. | meni, da naj bi strategija za enotni trg dopolnila – in bila dopolnjena z njimi – pobude EU na področju naložb, konkurenčnosti, dostopa do financiranja, notranjega trga za energijo, enotnega digitalnega trga in mobilnosti delovne sile; zato izraža obžalovanje, da Komisija sporočila ni dopolnila s predlogom za pregled direktive o napotitvi delavcev, ki naj bi bila ena od njenih glavnih pobud za odpravo socialnega dumpinga, okrepitev pravic delavcev in zaščito kolektivnih pogajanj kot okvira za odnose med delodajalci in delojemalci. Takšno stanje ne bi smelo povzročiti vrzeli med načrtom za poglobitev enotnega trga in nujnimi pobudami za izboljšanje pogojev za mobilnost delavcev; obravnavati bi ga bilo treba v zakonodajnem postopku v zvezi s predlogom Evropske komisije o spremembi direktive o napotitvi delavcev (Direktiva 96/71), ki je bil predstavljen 8. marca; |
| --- | --- |

4.

meni, da naj bi strategija za enotni trg dopolnila – in bila dopolnjena z njimi – pobude EU na področju naložb, konkurenčnosti, dostopa do financiranja, notranjega trga za energijo, enotnega digitalnega trga in mobilnosti delovne sile; zato izraža obžalovanje, da Komisija sporočila ni dopolnila s predlogom za pregled direktive o napotitvi delavcev, ki naj bi bila ena od njenih glavnih pobud za odpravo socialnega dumpinga, okrepitev pravic delavcev in zaščito kolektivnih pogajanj kot okvira za odnose med delodajalci in delojemalci. Takšno stanje ne bi smelo povzročiti vrzeli med načrtom za poglobitev enotnega trga in nujnimi pobudami za izboljšanje pogojev za mobilnost delavcev; obravnavati bi ga bilo treba v zakonodajnem postopku v zvezi s predlogom Evropske komisije o spremembi direktive o napotitvi delavcev (Direktiva 96/71), ki je bil predstavljen 8. marca;

| 5. | poudarja, da gre pri enotnem trgu za horizontalno politiko, ki vključuje mnoge sektorske politike EU. OR bi zato pričakoval, da bo Komisija v sporočilu o strategiji enotnega trga natančneje opisala medsebojno delovanje, zlasti s trgovinsko politiko in politiko konkurence. Glede trgovinske politike bi lahko upravičeno pričakovali, da bo – preden se Kitajski do konca leta 2016 podeli status družbe s tržnim gospodarstvom – Komisija v sporočilu napovedala analizo ekonomskih, socialnih in teritorialnih učinkov ter učinkov na enotni trg, ki bi jih prinesla takšna odločitev; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da gre pri enotnem trgu za horizontalno politiko, ki vključuje mnoge sektorske politike EU. OR bi zato pričakoval, da bo Komisija v sporočilu o strategiji enotnega trga natančneje opisala medsebojno delovanje, zlasti s trgovinsko politiko in politiko konkurence. Glede trgovinske politike bi lahko upravičeno pričakovali, da bo – preden se Kitajski do konca leta 2016 podeli status družbe s tržnim gospodarstvom – Komisija v sporočilu napovedala analizo ekonomskih, socialnih in teritorialnih učinkov ter učinkov na enotni trg, ki bi jih prinesla takšna odločitev;

| 6. | poziva k dokončanju enotnega digitalnega trga, ki lahko odpravi razlike med regijami na tem področju in še izboljša dostop do informacij, poveča učinkovitost ter uvede izboljšane modele poslovanja in upravljanja; poudarja, da e-trgovanje in e-javno naročanje potrošnikom prinašata konkretne koristi, e-uprava pa tako državljanom kot podjetjem omogoča spletno izpolnjevanje obrazcev ter dostop do zaposlitve in poslovnih priložnosti, s čimer prispeva h gospodarski rasti; |
| --- | --- |

6.

poziva k dokončanju enotnega digitalnega trga, ki lahko odpravi razlike med regijami na tem področju in še izboljša dostop do informacij, poveča učinkovitost ter uvede izboljšane modele poslovanja in upravljanja; poudarja, da e-trgovanje in e-javno naročanje potrošnikom prinašata konkretne koristi, e-uprava pa tako državljanom kot podjetjem omogoča spletno izpolnjevanje obrazcev ter dostop do zaposlitve in poslovnih priložnosti, s čimer prispeva h gospodarski rasti;

| 7. | opozarja na posebno vlogo evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) kot čezmejnega akterja na enotnem trgu ter drugih čezmejnih struktur, kot je evropsko gospodarsko interesno združenje ali evropska zadruga. To so laboratoriji za enoti trg in lahko pomagajo ugotoviti, kaj ovira njegovo uresničevanje, saj so zmožni opredeliti in obravnavati lokalna vprašanja, kot so javno naročanje, čezmejne pogodbe, dvojno obdavčevanje zaposlenih, veljavno pravo, varstvo potrošnikov in čezmejne storitve; |
| --- | --- |

7.

opozarja na posebno vlogo evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) kot čezmejnega akterja na enotnem trgu ter drugih čezmejnih struktur, kot je evropsko gospodarsko interesno združenje ali evropska zadruga. To so laboratoriji za enoti trg in lahko pomagajo ugotoviti, kaj ovira njegovo uresničevanje, saj so zmožni opredeliti in obravnavati lokalna vprašanja, kot so javno naročanje, čezmejne pogodbe, dvojno obdavčevanje zaposlenih, veljavno pravo, varstvo potrošnikov in čezmejne storitve;

| 8. | izraža obžalovanje, da ni neposredne navedbe obrtništva ali posebnih ukrepov zanj, čeprav obstaja več kot šestnajst milijonov obrtnih podjetij, ki so pomembna za ustvarjanje delovnih mest in gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

8.

izraža obžalovanje, da ni neposredne navedbe obrtništva ali posebnih ukrepov zanj, čeprav obstaja več kot šestnajst milijonov obrtnih podjetij, ki so pomembna za ustvarjanje delovnih mest in gospodarski razvoj;

| 9. | ponavlja, da morajo države članice in Evropska unija, če želijo opredeliti učinke politik EU, izvajati ocene teritorialnega učinka kot standardni del oblikovanja politik, vključno z načrtovanjem in izvajanjem sektorskih politik (3); |
| --- | --- |

9.

ponavlja, da morajo države članice in Evropska unija, če želijo opredeliti učinke politik EU, izvajati ocene teritorialnega učinka kot standardni del oblikovanja politik, vključno z načrtovanjem in izvajanjem sektorskih politik (3);

Razvoj ekonomije delitve (sodelovalne ekonomije)

| 10. | pozdravlja napovedano pobudo Komisije o evropski agendi za ekonomijo delitve, ki bo vključevala smernice o tem, kako se v tem novem sektorju uporablja pravo EU; pozdravlja tudi njeno odločenost, da spodbuja potencial tega področja za trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest, ter namero, da oceni, ali in do kakšne mere se določbe direktive o storitvah, direktive o e-trgovanju in zakonodaja EU s področja varstva potrošnikov lahko uporabljajo za ekonomijo delitve in ali je potrebna dodatna ureditev, zlasti glede socialne varnosti in pravic delavcev pri zaposlitvi, standardov na področju zdravja in varnosti, obdavčitve ter podeljevanja licenc; znova izraža prepričanje, da bi morali za vse daljnosežne zakonodajne pobude uporabiti sektorski pristop in pri tem kot merilo za pripravo zakonodajnih smernic upoštevati, kakšna je razsežnost izvajanja posamezne pobude na področju ekonomije delitve; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja napovedano pobudo Komisije o evropski agendi za ekonomijo delitve, ki bo vključevala smernice o tem, kako se v tem novem sektorju uporablja pravo EU; pozdravlja tudi njeno odločenost, da spodbuja potencial tega področja za trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest, ter namero, da oceni, ali in do kakšne mere se določbe direktive o storitvah, direktive o e-trgovanju in zakonodaja EU s področja varstva potrošnikov lahko uporabljajo za ekonomijo delitve in ali je potrebna dodatna ureditev, zlasti glede socialne varnosti in pravic delavcev pri zaposlitvi, standardov na področju zdravja in varnosti, obdavčitve ter podeljevanja licenc; znova izraža prepričanje, da bi morali za vse daljnosežne zakonodajne pobude uporabiti sektorski pristop in pri tem kot merilo za pripravo zakonodajnih smernic upoštevati, kakšna je razsežnost izvajanja posamezne pobude na področju ekonomije delitve;

| 11. | poudarja, da bi lahko v tesnem partnerstvu z vsemi ravnmi upravljanja izvajali in razvijali predhodne ocene teritorialnega učinka in učinka na mesta, da se opredelijo metodološki protokoli; ugotavlja, da bi morale biti ocene zasnovane tako, da ne bodo po nepotrebnem zavirale spodbujanja in razvoja novih dejavnosti ali dodatno obremenjevale vsakdanje dejavnosti podjetij, ne glede na njihovo velikost; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi lahko v tesnem partnerstvu z vsemi ravnmi upravljanja izvajali in razvijali predhodne ocene teritorialnega učinka in učinka na mesta, da se opredelijo metodološki protokoli; ugotavlja, da bi morale biti ocene zasnovane tako, da ne bodo po nepotrebnem zavirale spodbujanja in razvoja novih dejavnosti ali dodatno obremenjevale vsakdanje dejavnosti podjetij, ne glede na njihovo velikost;

Omogočanje rasti MSP in zagonskih podjetij

| 12. | podpira namero Komisije, da predstavi pobude za zmanjšanje velikega bremena, ki ga MSP in zagonska podjetja nosijo zaradi registracije za DDV in obveznosti poročanja, zlasti če poslujejo čezmejno; poudarja, da je bila poenostavitev zahtev poročanja o DDV za MSP in mikropodjetja med posvetovanjem z evropskimi podjetniškimi regijami, ki ga je OR organiziral aprila 2014, ravno tako opredeljena kot področje, na katerem bi bile mogoče nadaljnje izboljšave. To je še zlasti pomembno za prodajo na drobno, hotele in restavracije, saj lahko mali trgovci zaradi prezapletene birokracije izgubijo interes za čezmejno poslovanje, kar je v škodo različnim kategorijam potrošnikov; |
| --- | --- |

12.

podpira namero Komisije, da predstavi pobude za zmanjšanje velikega bremena, ki ga MSP in zagonska podjetja nosijo zaradi registracije za DDV in obveznosti poročanja, zlasti če poslujejo čezmejno; poudarja, da je bila poenostavitev zahtev poročanja o DDV za MSP in mikropodjetja med posvetovanjem z evropskimi podjetniškimi regijami, ki ga je OR organiziral aprila 2014, ravno tako opredeljena kot področje, na katerem bi bile mogoče nadaljnje izboljšave. To je še zlasti pomembno za prodajo na drobno, hotele in restavracije, saj lahko mali trgovci zaradi prezapletene birokracije izgubijo interes za čezmejno poslovanje, kar je v škodo različnim kategorijam potrošnikov;

| 13. | priznava, da je bil faktor za podporo MSP odločilen za omogočanje dostopa teh podjetij do financiranja, in se zavzema za to, da bi ta instrument podaljšali za nekaj prihodnjih let; |
| --- | --- |

13.

priznava, da je bil faktor za podporo MSP odločilen za omogočanje dostopa teh podjetij do financiranja, in se zavzema za to, da bi ta instrument podaljšali za nekaj prihodnjih let;

| 14. | podpira tudi namero Komisije, da predstavi zakonodajni predlog o insolventnosti podjetij, da bi podjetnikom zagotovila novo priložnost. Tak pristop bo po vsej verjetnosti spodbudil podjetništvo in inovacije v Evropi, saj bodo podjetniki v okolju, ki ne stigmatizira napak, prej pripravljeni, da se spustijo v bolj inovativne projekte; ugotavlja pa, da mora pravni okvir za insolventnost spodbujati le odgovorno tveganje ter upnikom zagotoviti varnost in pošteno obravnavo; |
| --- | --- |

14.

podpira tudi namero Komisije, da predstavi zakonodajni predlog o insolventnosti podjetij, da bi podjetnikom zagotovila novo priložnost. Tak pristop bo po vsej verjetnosti spodbudil podjetništvo in inovacije v Evropi, saj bodo podjetniki v okolju, ki ne stigmatizira napak, prej pripravljeni, da se spustijo v bolj inovativne projekte; ugotavlja pa, da mora pravni okvir za insolventnost spodbujati le odgovorno tveganje ter upnikom zagotoviti varnost in pošteno obravnavo;

| 15. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja, ali države članice in pristojne podnacionalne oblasti učinkovito izvajajo ukrepe za prenos Direktive 2011/7/EU o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih, ter začne hiter postopek za ugotavljanje kršitev v primeru nepravilnega izvajanja direktive, saj MSP pogosto nimajo možnosti, da bi uveljavila svoje pravice na podlagi te direktive v odnosu s podjetjem v prevladujočem položaju ali javnim organom; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja, ali države članice in pristojne podnacionalne oblasti učinkovito izvajajo ukrepe za prenos Direktive 2011/7/EU o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih, ter začne hiter postopek za ugotavljanje kršitev v primeru nepravilnega izvajanja direktive, saj MSP pogosto nimajo možnosti, da bi uveljavila svoje pravice na podlagi te direktive v odnosu s podjetjem v prevladujočem položaju ali javnim organom;

| 16. | poziva Komisijo, naj upošteva načelo „najprej pomisli na male“, kar pomeni pripravo zakonodaje le, kadar je to potrebno in s posebno pozornostjo do najmanjših podjetij. Komisijo poziva, naj spremlja, ali države članice učinkovito izvajajo in uvajajo načelo „samo enkrat“, da bi zmanjšale nepotrebno upravno breme za MSP in državljane; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj upošteva načelo „najprej pomisli na male“, kar pomeni pripravo zakonodaje le, kadar je to potrebno in s posebno pozornostjo do najmanjših podjetij. Komisijo poziva, naj spremlja, ali države članice učinkovito izvajajo in uvajajo načelo „samo enkrat“, da bi zmanjšale nepotrebno upravno breme za MSP in državljane;

| 17. | poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja neposredno udeležbo v prevzemu poslovnega tveganja ter dostop do inovativnih instrumentov za zbiranje tveganega kapitala, kot je množično financiranje; |
| --- | --- |

17.

poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja neposredno udeležbo v prevzemu poslovnega tveganja ter dostop do inovativnih instrumentov za zbiranje tveganega kapitala, kot je množično financiranje;

| 18. | poziva Komisijo, naj MSP zagotovi boljše in dostopnejše informacije, in sicer prek njihovih predstavniških organizacij; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj MSP zagotovi boljše in dostopnejše informacije, in sicer prek njihovih predstavniških organizacij;

Liberalizacija poklicnih dejavnosti

| 19. | poudarja pomen nadaljnjega odpiranja trga storitev v Evropi glede na sorazmerno majhen obseg čezmejne trgovine s storitvami, vse večji pomen deleža storitev v BDP in za zaposlovanje v regijah ter mestih v Evropi ter težnje k večjemu povezovanju storitev v okviru industrijske ponudbe; priznava prizadevanja Komisije za odprtje trga storitev znotraj parametrov direktive o storitvah in poudarja, da je treba pri nadaljnjem odpiranju teh trgov zagotoviti zaščito že doseženih pravnih standardov in standardov kakovosti; |
| --- | --- |

19.

poudarja pomen nadaljnjega odpiranja trga storitev v Evropi glede na sorazmerno majhen obseg čezmejne trgovine s storitvami, vse večji pomen deleža storitev v BDP in za zaposlovanje v regijah ter mestih v Evropi ter težnje k večjemu povezovanju storitev v okviru industrijske ponudbe; priznava prizadevanja Komisije za odprtje trga storitev znotraj parametrov direktive o storitvah in poudarja, da je treba pri nadaljnjem odpiranju teh trgov zagotoviti zaščito že doseženih pravnih standardov in standardov kakovosti;

| 20. | se strinja, da je treba na eni strani oceniti in zapolniti regulativne vrzeli, na drugi strani pa oceniti in rešiti vprašanje prekrivajoče se ali nasprotujoče si zakonodaje na nekaterih področjih enotnega trga ter odpraviti trdovratne ovire za prosti pretok, ki evropskim podjetjem in potrošnikom onemogočajo v celoti izkoristiti potencial enotnega trga; |
| --- | --- |

20.

se strinja, da je treba na eni strani oceniti in zapolniti regulativne vrzeli, na drugi strani pa oceniti in rešiti vprašanje prekrivajoče se ali nasprotujoče si zakonodaje na nekaterih področjih enotnega trga ter odpraviti trdovratne ovire za prosti pretok, ki evropskim podjetjem in potrošnikom onemogočajo v celoti izkoristiti potencial enotnega trga;

| 21. | priporoča, naj „analitični okvir, ki ga bodo uporabljale države članice pri pregledovanju veljavnih predpisov in pri predlaganju novih“, vključuje merila za klasifikacijo sektorja kot „prednostnega“; dejansko v sporočilu ni nobenega pojasnila, zakaj naj bi imele nekatere storitve prednost (4); |
| --- | --- |

21.

priporoča, naj „analitični okvir, ki ga bodo uporabljale države članice pri pregledovanju veljavnih predpisov in pri predlaganju novih“, vključuje merila za klasifikacijo sektorja kot „prednostnega“; dejansko v sporočilu ni nobenega pojasnila, zakaj naj bi imele nekatere storitve prednost (4);

Schengenski sporazum

| 22. | priznava, da bi – kot je pokazala nedavna študija, ki jo je Evropski parlament predstavil odboru za notranji trg in varstvo potrošnikov – dolgotrajnejša prekinitev Schengenskega sporazuma imela znatne negativne posledice na najmanj sedmih gospodarskih področjih: BDP, trgovina, neposredne zunanje naložbe, zaposlovanje, mobilnost, potrošnja in MSP. Zato je za zaščito enotnega trga in pomembnih dosežkov, za katere so bila potrebna leta, bistveno te standarde ohraniti (5); |
| --- | --- |

22.

priznava, da bi – kot je pokazala nedavna študija, ki jo je Evropski parlament predstavil odboru za notranji trg in varstvo potrošnikov – dolgotrajnejša prekinitev Schengenskega sporazuma imela znatne negativne posledice na najmanj sedmih gospodarskih področjih: BDP, trgovina, neposredne zunanje naložbe, zaposlovanje, mobilnost, potrošnja in MSP. Zato je za zaščito enotnega trga in pomembnih dosežkov, za katere so bila potrebna leta, bistveno te standarde ohraniti (5);

Krepitev enotnega trga za blago

| 23. | podpira zavezo Komisije, da v sodelovanju s skupnostjo za standardizacijo posodobi sistem standardov, saj so se standardi zaradi vpliva na industrijske stroške, interoperabilnost, dostop do trga in izvoz izkazali za zelo učinkovite pri spodbujanju povezovanja trga; pri vsaki reformi standardov je treba upoštevati potrebe malih in srednje velikih proizvajalcev; |
| --- | --- |

23.

podpira zavezo Komisije, da v sodelovanju s skupnostjo za standardizacijo posodobi sistem standardov, saj so se standardi zaradi vpliva na industrijske stroške, interoperabilnost, dostop do trga in izvoz izkazali za zelo učinkovite pri spodbujanju povezovanja trga; pri vsaki reformi standardov je treba upoštevati potrebe malih in srednje velikih proizvajalcev;

| 24. | pozdravlja sporočilo o izzivih v jeklarski industriji, ki ga je Komisija predstavila 16. marca 2016, čeprav bi pričakoval, da bo v sporočilu o enotnem trgu že obravnavala nadaljevanje akcijskega načrta za konkurenčno in trajnostno jeklarsko industrijo v Evropi, ki ga je objavila junija 2013, saj so izzivi, s katerim se sooča jeklarska industrija, povezani z mnogimi vidiki strategije za enotni trg; poudarja, da bo o jeklarski industriji pripravil posebno mnenje, ki bo predvsem temeljilo na resoluciji Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o razvoju trajnostne evropske industrije navadnih kovin (6); |
| --- | --- |

24.

pozdravlja sporočilo o izzivih v jeklarski industriji, ki ga je Komisija predstavila 16. marca 2016, čeprav bi pričakoval, da bo v sporočilu o enotnem trgu že obravnavala nadaljevanje akcijskega načrta za konkurenčno in trajnostno jeklarsko industrijo v Evropi, ki ga je objavila junija 2013, saj so izzivi, s katerim se sooča jeklarska industrija, povezani z mnogimi vidiki strategije za enotni trg; poudarja, da bo o jeklarski industriji pripravil posebno mnenje, ki bo predvsem temeljilo na resoluciji Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2015 o razvoju trajnostne evropske industrije navadnih kovin (6);

| 25. | kot je že navedel v pred kratkim pripravljenem mnenju (1), znova poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog za zaščito geografskih označb za nekmetijske izdelke v EU; to bi pripomoglo h krepitvi notranjega trga, saj bi bili izdelki bolje prepoznavni in njihova kakovost bi bila zajamčena; |
| --- | --- |

25.

kot je že navedel v pred kratkim pripravljenem mnenju (1), znova poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog za zaščito geografskih označb za nekmetijske izdelke v EU; to bi pripomoglo h krepitvi notranjega trga, saj bi bili izdelki bolje prepoznavni in njihova kakovost bi bila zajamčena;

| 26. | priznava, da je načelo vzajemnega priznavanja ključno za izdelke, za katere ne veljajo standardi EU, vendar se to načelo ne spoštuje povsod enako, kar je treba izboljšati, da se zagotovi bolj predvidljiv regulativni okvir za prosti pretok izdelkov. Hkrati pa bi bilo treba potrošnikom zagotavljati resnične informacije o teh izdelkih, ustrezno priznati visokokakovostne izdelke in navesti njihovo poreklo; |
| --- | --- |

26.

priznava, da je načelo vzajemnega priznavanja ključno za izdelke, za katere ne veljajo standardi EU, vendar se to načelo ne spoštuje povsod enako, kar je treba izboljšati, da se zagotovi bolj predvidljiv regulativni okvir za prosti pretok izdelkov. Hkrati pa bi bilo treba potrošnikom zagotavljati resnične informacije o teh izdelkih, ustrezno priznati visokokakovostne izdelke in navesti njihovo poreklo;

| 27. | znova izraža podporo ukrepom za preprečitev, da bi nezakoniti izdelki in izdelki, ki ne izpolnjujejo zahtev, prišli na trg EU, saj je trgovanja s tovrstnimi izdelki, ki izkrivlja konkurenco in potrošnike izpostavlja nevarnostim, vse več. Natančnejše spremljanje dejavnosti ponarejanja bi konkretno prispevalo k cilju, da je treba ustvarjati „priložnosti za potrošnike, strokovnjake in podjetja“, zlasti za MSP; |
| --- | --- |

27.

znova izraža podporo ukrepom za preprečitev, da bi nezakoniti izdelki in izdelki, ki ne izpolnjujejo zahtev, prišli na trg EU, saj je trgovanja s tovrstnimi izdelki, ki izkrivlja konkurenco in potrošnike izpostavlja nevarnostim, vse več. Natančnejše spremljanje dejavnosti ponarejanja bi konkretno prispevalo k cilju, da je treba ustvarjati „priložnosti za potrošnike, strokovnjake in podjetja“, zlasti za MSP;

Javno naročanje

| 28. | podpira splošen pristop v sporočilu glede javnega naročanja, zlasti povezovanje prvostopenjskih revizijskih organov, tehnično pomoč državam članicam in boljša orodja za spremljanje, ki naj bi tudi lokalnim in regionalnim oblastem pomagala pri upoštevanju pravil javnega naročanja. V zvezi s tem opozarja, da bi lahko centri znanja na področju javnega naročanja imeli vlogo kot viri pomoči, svetovanja in informacij; |
| --- | --- |

28.

podpira splošen pristop v sporočilu glede javnega naročanja, zlasti povezovanje prvostopenjskih revizijskih organov, tehnično pomoč državam članicam in boljša orodja za spremljanje, ki naj bi tudi lokalnim in regionalnim oblastem pomagala pri upoštevanju pravil javnega naročanja. V zvezi s tem opozarja, da bi lahko centri znanja na področju javnega naročanja imeli vlogo kot viri pomoči, svetovanja in informacij;

| 29. | strinja se tudi s prostovoljnim mehanizmom za predhodno oceno javnega naročanja nekaterih obsežnih infrastrukturnih projektov, vendar se sprašuje, zakaj je Komisija določila tako visok prag, tj. 700 milijonov EUR. Zato predlaga, naj ta prag bistveno zniža, zlasti glede na posebno poročilo Evropskega računskega sodišča 10/2015 z naslovom „Prizadevanja za reševanje problemov pri javnem naročanju na področju odhodkov EU za kohezijo bi bilo treba povečati“; |
| --- | --- |

29.

strinja se tudi s prostovoljnim mehanizmom za predhodno oceno javnega naročanja nekaterih obsežnih infrastrukturnih projektov, vendar se sprašuje, zakaj je Komisija določila tako visok prag, tj. 700 milijonov EUR. Zato predlaga, naj ta prag bistveno zniža, zlasti glede na posebno poročilo Evropskega računskega sodišča 10/2015 z naslovom „Prizadevanja za reševanje problemov pri javnem naročanju na področju odhodkov EU za kohezijo bi bilo treba povečati“;

| 30. | kljub temu poziva, naj bodo registri oddanih naročil in orodja za analizo podatkov, ki jih želi Komisija uvesti zaradi preglednosti, zasnovani tako, da javnim naročnikom ne bodo povzročali dodatnih stroškov; Komisija že razpolaga s precejšnjimi podatki o tem, saj morajo vsa javna naročila, katerih znesek presega vrednostni prag, potekati na ravni celotne EU, zato bi bilo odveč uvajati nove zahteve na ravni EU glede podatkov in statistike; |
| --- | --- |

30.

kljub temu poziva, naj bodo registri oddanih naročil in orodja za analizo podatkov, ki jih želi Komisija uvesti zaradi preglednosti, zasnovani tako, da javnim naročnikom ne bodo povzročali dodatnih stroškov; Komisija že razpolaga s precejšnjimi podatki o tem, saj morajo vsa javna naročila, katerih znesek presega vrednostni prag, potekati na ravni celotne EU, zato bi bilo odveč uvajati nove zahteve na ravni EU glede podatkov in statistike;

Storitve in direktiva o storitvah

| 31. | podpira prizadevanja Komisije za stalno ocenjevanje izvajanja direktive o storitvah v državah EU in izvedbo vrste ocen (medsebojnih strokovnih pregledov), da se odpravijo preostale ovire za čezmejno trgovanje s storitvami v EU, s tem da se posebna pozornost nameni geografskemu blokiranju digitalnih storitev; hkrati meni, da Komisija ne bi smela prehitevati rezultatov teh ocenjevanj z izjavo, da ne načrtuje pregleda ali spremembe direktive o storitvah; |
| --- | --- |

31.

podpira prizadevanja Komisije za stalno ocenjevanje izvajanja direktive o storitvah v državah EU in izvedbo vrste ocen (medsebojnih strokovnih pregledov), da se odpravijo preostale ovire za čezmejno trgovanje s storitvami v EU, s tem da se posebna pozornost nameni geografskemu blokiranju digitalnih storitev; hkrati meni, da Komisija ne bi smela prehitevati rezultatov teh ocenjevanj z izjavo, da ne načrtuje pregleda ali spremembe direktive o storitvah;

| 32. | opozarja, da so enotne kontaktne točke (EKT) bistven element direktive o storitvah. Vendar direktiva ne zajema številnih vidikov, ki so tesno povezani z zagotavljanjem storitev (npr. napotitev delavcev, davčna vprašanja, določbe o socialni varnosti, poklicne kvalifikacije). Te vidike bi bilo treba kljub temu vključiti v informacijske storitve EKT, da bi zagotovili resnično dodano vrednost storitev „vse na enem mestu“. Pomembno bi bilo tudi, da se informacije razen v nacionalnem jeziku zagotovijo vsaj še v angleščini; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da so enotne kontaktne točke (EKT) bistven element direktive o storitvah. Vendar direktiva ne zajema številnih vidikov, ki so tesno povezani z zagotavljanjem storitev (npr. napotitev delavcev, davčna vprašanja, določbe o socialni varnosti, poklicne kvalifikacije). Te vidike bi bilo treba kljub temu vključiti v informacijske storitve EKT, da bi zagotovili resnično dodano vrednost storitev „vse na enem mestu“. Pomembno bi bilo tudi, da se informacije razen v nacionalnem jeziku zagotovijo vsaj še v angleščini;

| 33. | meni, da bi morala pobuda v zvezi s storitveno izkaznico veljati zgolj za storitve, ki jih ureja Direktiva 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu, kar pomeni, da ne bi veljala za javne službe, ki ne izvajajo komercialnih dejavnosti, ali za službe, katerih delo nima čezmejnega učinka ali za katere velja ureditev na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni; |
| --- | --- |

33.

meni, da bi morala pobuda v zvezi s storitveno izkaznico veljati zgolj za storitve, ki jih ureja Direktiva 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu, kar pomeni, da ne bi veljala za javne službe, ki ne izvajajo komercialnih dejavnosti, ali za službe, katerih delo nima čezmejnega učinka ali za katere velja ureditev na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni;

| 34. | pozdravlja pobudo Komisije, da se prepreči diskriminacija potrošnikov in podjetij v čezmejni trgovini, zlasti pri spletni trgovini, poudarja pa, da se nekaterim upravičencem do storitev lahko omogočijo določene ugodnosti, namreč nižje cene, ki za enotni trg niso relevantne, če to temelji na legitimnih in objektivnih merilih; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja pobudo Komisije, da se prepreči diskriminacija potrošnikov in podjetij v čezmejni trgovini, zlasti pri spletni trgovini, poudarja pa, da se nekaterim upravičencem do storitev lahko omogočijo določene ugodnosti, namreč nižje cene, ki za enotni trg niso relevantne, če to temelji na legitimnih in objektivnih merilih;

Socialna ekonomija in storitve splošnega gospodarskega pomena

| 35. | izraža obžalovanje, da Komisija v sporočilu ni napovedala nobenega predloga na področju socialnega gospodarstva, čeprav je to odločilnega pomena za socialni in gospodarski razvoj EU, saj v tem sektorju posluje dva milijona podjetij, vključno z združenji, zadrugami in vzajemnimi družbami, ki zagotavljajo 11 milijonov delovnih mest, tj. 10 % vseh podjetij v Evropi in 6 % zaposlenega prebivalstva; glede na to opominja, da je „Evropsko komisijo [pozval], naj predlaga pravni okvir, ki bi zajemal skupne opredelitve za različne oblike evropske socialne ekonomije v Evropi, kot so zadruge, fundacije, vzajemne družbe in združenja, da bi socialna podjetja lahko delovala na zanesljivi pravni podlagi in tako izkoriščala prednosti notranjega trga in prostega pretoka“ (2); |
| --- | --- |

35.

izraža obžalovanje, da Komisija v sporočilu ni napovedala nobenega predloga na področju socialnega gospodarstva, čeprav je to odločilnega pomena za socialni in gospodarski razvoj EU, saj v tem sektorju posluje dva milijona podjetij, vključno z združenji, zadrugami in vzajemnimi družbami, ki zagotavljajo 11 milijonov delovnih mest, tj. 10 % vseh podjetij v Evropi in 6 % zaposlenega prebivalstva; glede na to opominja, da je „Evropsko komisijo [pozval], naj predlaga pravni okvir, ki bi zajemal skupne opredelitve za različne oblike evropske socialne ekonomije v Evropi, kot so zadruge, fundacije, vzajemne družbe in združenja, da bi socialna podjetja lahko delovala na zanesljivi pravni podlagi in tako izkoriščala prednosti notranjega trga in prostega pretoka“ (2);

| 36. | meni, da bi bilo treba socialno ekonomijo podpreti ne le s splošnim pravnim okvirom na evropski ravni, temveč tudi s pripravo ustreznih programov financiranja; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi bilo treba socialno ekonomijo podpreti ne le s splošnim pravnim okvirom na evropski ravni, temveč tudi s pripravo ustreznih programov financiranja;

| 37. | izraža obžalovanje, da v sporočilu Komisije ni nobenega predloga na področju storitev splošnega gospodarskega pomena, tj. zahtev glede kakovosti, zlasti z vidika socialne in teritorialne kohezije, čeprav bi bil člen 14 Pogodbe o delovanju Evropske unije pravna podlaga za tovrstne predloge; izraža zaskrbljenost, ker se Komisija pri storitvah splošnega gospodarskega pomena osredotoča le na vprašanja državne pomoči, čeprav so te storitve ključnega pomena na notranjem trgu; vztraja, da je pri zagotavljanju storitev splošnega gospodarskega pomena bistveno, da obveznosti javnih služb temeljijo na preglednih smernicah in učinkovitih kontrolah ter da je njihov cilj zagotavljanje visokokakovostnih in stroškovno učinkovitih storitev. Zato Evropsko komisijo poziva, naj ob upoštevanju delitve pristojnosti med EU, državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi pospeši svoja prizadevanja za spodbujanje storitev splošnega gospodarskega pomena v EU, da bi izboljšala kakovost življenja evropskih državljanov na vseh ravneh; |
| --- | --- |

37.

izraža obžalovanje, da v sporočilu Komisije ni nobenega predloga na področju storitev splošnega gospodarskega pomena, tj. zahtev glede kakovosti, zlasti z vidika socialne in teritorialne kohezije, čeprav bi bil člen 14 Pogodbe o delovanju Evropske unije pravna podlaga za tovrstne predloge; izraža zaskrbljenost, ker se Komisija pri storitvah splošnega gospodarskega pomena osredotoča le na vprašanja državne pomoči, čeprav so te storitve ključnega pomena na notranjem trgu; vztraja, da je pri zagotavljanju storitev splošnega gospodarskega pomena bistveno, da obveznosti javnih služb temeljijo na preglednih smernicah in učinkovitih kontrolah ter da je njihov cilj zagotavljanje visokokakovostnih in stroškovno učinkovitih storitev. Zato Evropsko komisijo poziva, naj ob upoštevanju delitve pristojnosti med EU, državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi pospeši svoja prizadevanja za spodbujanje storitev splošnega gospodarskega pomena v EU, da bi izboljšala kakovost življenja evropskih državljanov na vseh ravneh;

| 38. | ugotavlja, da je izvajanje skupnega okvira za podeljevanje koncesij, ki naj bi se začelo aprila 2016, še posebno občutljiva zadeva na področju infrastrukturnih storitev (pristanišča, železnice, avtoceste) in ključnega pomena za dokončanje enotnega trga, saj je poštena konkurenca predpogoj za to, da bi bolje zagotavljali pravice potrošnikov in čim bolj povečali koristi tako za potrošnike kot za pooblaščena podjetja in organ, ki podeljuje koncesije; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da je izvajanje skupnega okvira za podeljevanje koncesij, ki naj bi se začelo aprila 2016, še posebno občutljiva zadeva na področju infrastrukturnih storitev (pristanišča, železnice, avtoceste) in ključnega pomena za dokončanje enotnega trga, saj je poštena konkurenca predpogoj za to, da bi bolje zagotavljali pravice potrošnikov in čim bolj povečali koristi tako za potrošnike kot za pooblaščena podjetja in organ, ki podeljuje koncesije;

| 39. | poziva, naj se upošteva tržno neugoden položaj otokov in oddaljenih regij, zlasti z vidika dodatnih stroškov prevoza. |
| --- | --- |

39.

poziva, naj se upošteva tržno neugoden položaj otokov in oddaljenih regij, zlasti z vidika dodatnih stroškov prevoza.

V Bruslju, 8. aprila 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  Glej mnenje OR z dne 7./8. aprila 2016 o ukrepih za spremljanje poročila petih predsednikov z naslovom Dokončanje evropske ekonomske in monetarne unije.

1

(2)  Glej resolucijo Evropskega parlamenta o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2016 [2015/2256(INI)].

2

(3)  Mnenje OR Kakšna bo prihodnja teritorialna vizija do leta 2050, CDR 4285/2015, 3. december 2015.

3

Kakšna bo prihodnja teritorialna vizija do leta 2050

(4)  Prednostni sektorji/poklici so navedeni v opombi pod črto 26: „Npr. gradbeni inženirji, arhitekti, računovodje, odvetniki, nepremičninski posredniki, turistični vodiči, patentni zastopniki.“

4

(5)  Kot je bilo že izrecno poudarjeno v Resoluciji CdR 726/2016.

5

(6)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2015-0460+0+DOC+XML+V0//SL

6

(1)  Mnenje Odbora regij ECOS-V-064 o razširitvi zaščite geografskih označb Evropske unije na nekmetijske proizvode (COR-2014-05386-AC), sprejeto 11. februarja 2015.

1

(2)  Glej mnenje OR o vlogi socialne ekonomije pri obnovitvi gospodarske rasti in boju proti brezposelnosti, 3. in 4. december 2015, točka 12.

2

---

III Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

117. plenarno zasedanje 7. in 8. aprila 2016

| 1.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 240/49 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 240/49

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Program za podporo strukturnim reformam za obdobje 2017–2020

(2016/C 240/09)

| Poročevalka: | Olga ZRIHEN (BE/PES), poslanka valonskega parlamenta |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za podporo strukturnim reformam za obdobje 2017–2020 ter o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 1305/2013
  COM(2015) 701 final |

Poročevalka:

Olga ZRIHEN (BE/PES), poslanka valonskega parlamenta

Referenčni dokument:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za podporo strukturnim reformam za obdobje 2017–2020 ter o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 1305/2013

COM(2015) 701 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Reforme so po svoji naravi zapleteni procesi, ki zahtevajo celovito verigo visokospecializiranega znanja in spretnosti. Obravnavanje strukturnih reform na različnih področjih javnih politik pomeni izziv, saj je pogosto potreben čas, da se pokažejo njihove koristi. Zato sta hitro in učinkovito oblikovanje in izvajanje bistvenega pomena tako za gospodarstva, ki jih je prizadela kriza, kot za strukturno šibka gospodarstva. V okviru tega
  je bila podpora
  Unije v obliki tehnične pomoči
  ključnega pomena pri
  podpiranju gospodarskega prilagajanja Grčije in Cipra v zadnjih letih. | Reforme so po svoji naravi zapleteni procesi, ki zahtevajo
  politično voljo, zmožnost dialoga in sodelovanja na več ravneh, proračunske in človeške vire ter
  celovito verigo visokospecializiranega znanja in spretnosti. Obravnavanje strukturnih reform na različnih področjih javnih politik pomeni izziv, saj je pogosto potreben čas, da se pokažejo njihove koristi. Zato sta hitro in učinkovito oblikovanje in izvajanje bistvenega pomena tako za gospodarstva, ki jih je prizadela kriza, kot za strukturno šibka gospodarstva. V okviru tega
  je treba pri zagotavljanju
  Unije v obliki tehnične pomoči
  upoštevati izkušnje iz programov, ki so bili namenjeni
  podpiranju gospodarskega prilagajanja Grčije in Cipra v zadnjih letih.
  Odgovornost za izvajanje strukturnih reform v praksi, predvsem zahvaljujoč lokalnim in regionalnim oblastem ter socialnim partnerjem, je bistven pogoj za uspešnost programa. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Reforme so po svoji naravi zapleteni procesi, ki zahtevajo celovito verigo visokospecializiranega znanja in spretnosti. Obravnavanje strukturnih reform na različnih področjih javnih politik pomeni izziv, saj je pogosto potreben čas, da se pokažejo njihove koristi. Zato sta hitro in učinkovito oblikovanje in izvajanje bistvenega pomena tako za gospodarstva, ki jih je prizadela kriza, kot za strukturno šibka gospodarstva. V okviru tega
  je bila podpora
  Unije v obliki tehnične pomoči
  ključnega pomena pri
  podpiranju gospodarskega prilagajanja Grčije in Cipra v zadnjih letih.

Reforme so po svoji naravi zapleteni procesi, ki zahtevajo
  politično voljo, zmožnost dialoga in sodelovanja na več ravneh, proračunske in človeške vire ter
  celovito verigo visokospecializiranega znanja in spretnosti. Obravnavanje strukturnih reform na različnih področjih javnih politik pomeni izziv, saj je pogosto potreben čas, da se pokažejo njihove koristi. Zato sta hitro in učinkovito oblikovanje in izvajanje bistvenega pomena tako za gospodarstva, ki jih je prizadela kriza, kot za strukturno šibka gospodarstva. V okviru tega
  je treba pri zagotavljanju
  Unije v obliki tehnične pomoči
  upoštevati izkušnje iz programov, ki so bili namenjeni
  podpiranju gospodarskega prilagajanja Grčije in Cipra v zadnjih letih.
  Odgovornost za izvajanje strukturnih reform v praksi, predvsem zahvaljujoč lokalnim in regionalnim oblastem ter socialnim partnerjem, je bistven pogoj za uspešnost programa.

Obrazložitev

Posebno poročilo št. 19/2015 Evropskega računskega sodišča (1) o tehnični pomoči Grčiji ponuja nekaj koristnih ugotovitev glede morebitnih izboljšav na področju tehnične pomoči za izboljšanje makroekonomske prilagoditve države članice upravičenke.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 5

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice lahko izkoristijo podporo pri obravnavanju izzivov v zasnovi in izvajanju strukturnih reform. Ti izzivi so lahko odvisni od različnih dejavnikov, vključno z omejeno upravno in institucionalno zmogljivostjo ali neustrezno uporabo in izvajanjem zakonodaje Unije. | Države članice lahko izkoristijo podporo pri obravnavanju izzivov v zasnovi in izvajanju strukturnih reform. Ti izzivi so lahko odvisni od različnih dejavnikov, vključno z omejeno upravno in institucionalno zmogljivostjo
  različnih ravni oblasti
  ali neustrezno uporabo in izvajanjem zakonodaje Unije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice lahko izkoristijo podporo pri obravnavanju izzivov v zasnovi in izvajanju strukturnih reform. Ti izzivi so lahko odvisni od različnih dejavnikov, vključno z omejeno upravno in institucionalno zmogljivostjo ali neustrezno uporabo in izvajanjem zakonodaje Unije.

Države članice lahko izkoristijo podporo pri obravnavanju izzivov v zasnovi in izvajanju strukturnih reform. Ti izzivi so lahko odvisni od različnih dejavnikov, vključno z omejeno upravno in institucionalno zmogljivostjo
  različnih ravni oblasti
  ali neustrezno uporabo in izvajanjem zakonodaje Unije.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Unija ima dolgoletne izkušnje z zagotavljanjem specifične podpore nacionalnim upravam in drugim organom držav članic na področju krepitve zmogljivosti in podobnih ukrepov v določenih sektorjih (npr. obdavčitev, carina, pomoč za mala in srednja podjetja) in pri izvajanju kohezijske politike. Izkušnje
  , ki si jih je pridobila Unija pri zagotavljanju pomoči nacionalnim organom pri izvajanju reform
  , bi bilo treba uporabiti za povečanje zmogljivosti Unije za zagotavljanje podpore državam članicam
  .
  Za zagotavljanje podpore državam
  članicam, ki izvajajo reforme za spodbujanje rasti in zaprosijo za pomoč Unije na tem področju,
  je potrebno celovito in integrirano ukrepanje
  . | Uporabiti bi bilo treba izkušnje
  , ki si jih je pridobila Unija pri zagotavljanju pomoči nacionalnim
  in/ali podnacionalnim
  organom pri izvajanju reform
  na področju krepitve zmogljivosti nacionalnih, regionalnih, lokalnih in drugih organov držav članic ter podobnih ukrepov v določenih sektorjih (na primer na področju obdavčenja, carine, pomoči malim in srednjim podjetjem). Državam
  članicam, ki izvajajo reforme za spodbujanje
  trajnostne
  rasti,
  socialne blaginje, dostopnosti zdravstvenih storitev in izobraževanja
  in
  ki
  zaprosijo za pomoč Unije na tem področju,
  je treba zagotoviti podporo, če te reforme niso upravičene do drugih programov za tehnično pomoč
  .
  Ti podporni ukrepi temeljijo na celostnem pristopu, ki upošteva povezave med različnimi področji strukturnih reform in sposobnosti vseh ravni oblasti za delo v partnerstvu, ob upoštevanju institucionalnega okvira posamezne države članice in z vključenostjo vseh zainteresiranih strani. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Unija ima dolgoletne izkušnje z zagotavljanjem specifične podpore nacionalnim upravam in drugim organom držav članic na področju krepitve zmogljivosti in podobnih ukrepov v določenih sektorjih (npr. obdavčitev, carina, pomoč za mala in srednja podjetja) in pri izvajanju kohezijske politike. Izkušnje
  , ki si jih je pridobila Unija pri zagotavljanju pomoči nacionalnim organom pri izvajanju reform
  , bi bilo treba uporabiti za povečanje zmogljivosti Unije za zagotavljanje podpore državam članicam
  .
  Za zagotavljanje podpore državam
  članicam, ki izvajajo reforme za spodbujanje rasti in zaprosijo za pomoč Unije na tem področju,
  je potrebno celovito in integrirano ukrepanje
  .

Uporabiti bi bilo treba izkušnje
  , ki si jih je pridobila Unija pri zagotavljanju pomoči nacionalnim
  in/ali podnacionalnim
  organom pri izvajanju reform
  na področju krepitve zmogljivosti nacionalnih, regionalnih, lokalnih in drugih organov držav članic ter podobnih ukrepov v določenih sektorjih (na primer na področju obdavčenja, carine, pomoči malim in srednjim podjetjem). Državam
  članicam, ki izvajajo reforme za spodbujanje
  trajnostne
  rasti,
  socialne blaginje, dostopnosti zdravstvenih storitev in izobraževanja
  in
  ki
  zaprosijo za pomoč Unije na tem področju,
  je treba zagotoviti podporo, če te reforme niso upravičene do drugih programov za tehnično pomoč
  .
  Ti podporni ukrepi temeljijo na celostnem pristopu, ki upošteva povezave med različnimi področji strukturnih reform in sposobnosti vseh ravni oblasti za delo v partnerstvu, ob upoštevanju institucionalnega okvira posamezne države članice in z vključenostjo vseh zainteresiranih strani.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 8

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija bi morala podporo v okviru programa zagotoviti na prošnjo države članice, in sicer na področjih,
  kot so proračun in obdavčitev, javna funkcija, institucionalne in upravne reforme
  , pravosodje, boj proti goljufijam, korupciji in pranju denarja, poslovno okolje, razvoj zasebnega sektorja, naložbe, konkurenca, javna naročila, postopki privatizacije, dostop do financiranja, naložbe, trgovina, trajnostni razvoj, inovacije, izobraževanje in usposabljanje, politike trga dela, javno zdravje,
  azilna in migracijska politika, kmetijstvo in razvoj podeželja
  ter politike za finančni sektor. | Komisija bi morala podporo v okviru programa zagotoviti na prošnjo države članice, in sicer na področjih,
  ki spadajo v deljeno pristojnost Unije in držav članic in ki niso predmet programov za tehnično pomoč, kot na primer upravna zmogljivost javnih funkcij
  , pravosodje
  in pravna država, obdavčitev
  , boj proti goljufijam, korupciji in pranju denarja, poslovno okolje, razvoj zasebnega sektorja, naložbe, konkurenca, javna naročila, postopki privatizacije
  ali (ponovne) nacionalizacije ali municipalizacije
  , dostop do financiranja, naložbe, trgovina, trajnostni razvoj, inovacije, izobraževanje in usposabljanje, politike trga dela, javno zdravje ter politike za finančni sektor.
  Država članica, ki želi pomoč v okviru tega programa, mora v pripravo zahtevka vključiti lokalne in regionalne organe, socialne partnerje, civilno družbo in druge zainteresirane strani, po zgledu kodeksa ravnanja za partnerstva v okviru kohezijske politike
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija bi morala podporo v okviru programa zagotoviti na prošnjo države članice, in sicer na področjih,
  kot so proračun in obdavčitev, javna funkcija, institucionalne in upravne reforme
  , pravosodje, boj proti goljufijam, korupciji in pranju denarja, poslovno okolje, razvoj zasebnega sektorja, naložbe, konkurenca, javna naročila, postopki privatizacije, dostop do financiranja, naložbe, trgovina, trajnostni razvoj, inovacije, izobraževanje in usposabljanje, politike trga dela, javno zdravje,
  azilna in migracijska politika, kmetijstvo in razvoj podeželja
  ter politike za finančni sektor.

Komisija bi morala podporo v okviru programa zagotoviti na prošnjo države članice, in sicer na področjih,
  ki spadajo v deljeno pristojnost Unije in držav članic in ki niso predmet programov za tehnično pomoč, kot na primer upravna zmogljivost javnih funkcij
  , pravosodje
  in pravna država, obdavčitev
  , boj proti goljufijam, korupciji in pranju denarja, poslovno okolje, razvoj zasebnega sektorja, naložbe, konkurenca, javna naročila, postopki privatizacije
  ali (ponovne) nacionalizacije ali municipalizacije
  , dostop do financiranja, naložbe, trgovina, trajnostni razvoj, inovacije, izobraževanje in usposabljanje, politike trga dela, javno zdravje ter politike za finančni sektor.
  Država članica, ki želi pomoč v okviru tega programa, mora v pripravo zahtevka vključiti lokalne in regionalne organe, socialne partnerje, civilno družbo in druge zainteresirane strani, po zgledu kodeksa ravnanja za partnerstva v okviru kohezijske politike
  .

Obrazložitev

Ni si mogoče predstavljati, da bi se z evropskimi sredstvi financirala tehnična pomoč na področjih, ki ne sodijo v deljeno pristojnost med EU in državami članicami. Načelo partnerstva bo zagotovilo učinkovitost tehnične pomoči v okviru programa zaradi vključenosti lokalnih akterjev.

Predlog spremembe 5

Uvodna izjava 10

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija bi morala na podlagi dialoga z državo članico, tudi v okviru evropskega semestra, in ob upoštevanju načel preglednosti, enakega obravnavanja in dobrega finančnega poslovodenja preučiti zahtevek in določiti podporo, ki naj se zagotovi, na podlagi nujnosti, širine in globine ugotovljenih problemov, potreb po podpori na zadevnih področjih politike, analize socio-ekonomskih kazalnikov in splošne upravne zmogljivosti države članice. Prav tako bi Komisija morala v tesnem sodelovanju z zadevno državo članico in ob upoštevanju obstoječih ukrepov in ukrepov, ki se financirajo iz skladov ali drugih programov Unije, opredeliti prednostna področja, obseg podpornih ukrepov, ki naj se zagotovijo, in skupni finančni prispevek za tako podporo. | Komisija bi morala na podlagi dialoga z državo članico, tudi v okviru evropskega semestra, in ob upoštevanju načel
  subsidiarnosti,
  preglednosti, enakega obravnavanja
  , partnerstva
  in dobrega finančnega poslovodenja preučiti zahtevek in določiti podporo, ki naj se zagotovi, na podlagi nujnosti, širine in globine ugotovljenih problemov, potreb po podpori na zadevnih področjih politike, analize socio-ekonomskih kazalnikov in splošne upravne zmogljivosti države članice.
  V luči začetka veljavnosti programa bo EU pripravila enotni strateški dokument za izboljšanje institucionalne in upravne zmogljivosti organov javne uprave na vseh ravneh upravljanja s pregledno in pravično določitvijo meril, ki bodo sprejeta za prednostno razvrščanje ukrepov programa in dodeljevanje sredstev, ki so na voljo, ter meril in mehanizmov za usklajevanje ukrepov na ravni EU ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni.
  Prav tako bi Komisija morala v tesnem sodelovanju z zadevno državo članico in ob upoštevanju obstoječih ukrepov in ukrepov, ki se financirajo iz skladov ali drugih programov Unije, opredeliti prednostna področja, obseg podpornih ukrepov, ki naj se zagotovijo, in skupni finančni prispevek za tako podporo;
  pri tem bosta Komisija in zadevna država članica upoštevali delitev pristojnosti med posameznimi ravnmi – s pogosto pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti – in dejstvo, da se del priporočil za posamezne države nanaša na lokalne in regionalne oblasti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija bi morala na podlagi dialoga z državo članico, tudi v okviru evropskega semestra, in ob upoštevanju načel preglednosti, enakega obravnavanja in dobrega finančnega poslovodenja preučiti zahtevek in določiti podporo, ki naj se zagotovi, na podlagi nujnosti, širine in globine ugotovljenih problemov, potreb po podpori na zadevnih področjih politike, analize socio-ekonomskih kazalnikov in splošne upravne zmogljivosti države članice. Prav tako bi Komisija morala v tesnem sodelovanju z zadevno državo članico in ob upoštevanju obstoječih ukrepov in ukrepov, ki se financirajo iz skladov ali drugih programov Unije, opredeliti prednostna področja, obseg podpornih ukrepov, ki naj se zagotovijo, in skupni finančni prispevek za tako podporo.

Komisija bi morala na podlagi dialoga z državo članico, tudi v okviru evropskega semestra, in ob upoštevanju načel
  subsidiarnosti,
  preglednosti, enakega obravnavanja
  , partnerstva
  in dobrega finančnega poslovodenja preučiti zahtevek in določiti podporo, ki naj se zagotovi, na podlagi nujnosti, širine in globine ugotovljenih problemov, potreb po podpori na zadevnih področjih politike, analize socio-ekonomskih kazalnikov in splošne upravne zmogljivosti države članice.
  V luči začetka veljavnosti programa bo EU pripravila enotni strateški dokument za izboljšanje institucionalne in upravne zmogljivosti organov javne uprave na vseh ravneh upravljanja s pregledno in pravično določitvijo meril, ki bodo sprejeta za prednostno razvrščanje ukrepov programa in dodeljevanje sredstev, ki so na voljo, ter meril in mehanizmov za usklajevanje ukrepov na ravni EU ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni.
  Prav tako bi Komisija morala v tesnem sodelovanju z zadevno državo članico in ob upoštevanju obstoječih ukrepov in ukrepov, ki se financirajo iz skladov ali drugih programov Unije, opredeliti prednostna področja, obseg podpornih ukrepov, ki naj se zagotovijo, in skupni finančni prispevek za tako podporo;
  pri tem bosta Komisija in zadevna država članica upoštevali delitev pristojnosti med posameznimi ravnmi – s pogosto pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti – in dejstvo, da se del priporočil za posamezne države nanaša na lokalne in regionalne oblasti.

Obrazložitev

Načelo partnerstva je temelj upravljanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki morajo zagotavljati zadostna sredstva za financiranje programa za podporo strukturnim reformam. Po analogiji je zato treba uporabiti tudi načelo partnerstva za program za podporo strukturnim reformam.

Predlog spremembe 6

Uvodna izjava 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V sporočilih Komisije „Pregled proračuna EU“ (2) in „Proračun za strategijo Evropa 2020“ (3) se poudarja pomen osredotočanja financiranja na dejavnosti z očitno evropsko dodano vrednostjo, tj. na dejavnosti, kjer posredovanje Unije lahko prinese dodatno vrednost v primerjavi s samostojnim ukrepanjem držav članic. Ob upoštevanju tega naj bi podporni ukrepi, ki se izvajajo v okviru programa, zagotovili dopolnjevanje in sinergijo z drugimi programi in politikami na nacionalni ravni, ravni Unije in mednarodni ravni. Ukrepi v okviru programa bi morali omogočiti oblikovanje in izvajanje rešitev za nacionalne izzive, ki vplivajo na čezmejne izzive ali na izzive v celotni Uniji, ter dosegajo usklajeno in skladno izvajanje zakonodaje Unije. Poleg tega bi morali prispevati k nadaljnjemu razvoju zaupanja in spodbujati sodelovanje s Komisijo in med državami članicami. Poleg tega Unija lažje kot države članice zagotovi platformo za zagotavljanje in izmenjavo dobrih praks med enakovrednimi partnerji ter pritegne strokovno znanje. | V sporočilih Komisije „Pregled proračuna EU“ (4) in „Proračun za strategijo Evropa 2020“ (5) se poudarja pomen osredotočanja financiranja na dejavnosti z očitno evropsko dodano vrednostjo, tj. na dejavnosti, kjer posredovanje Unije lahko prinese dodatno vrednost v primerjavi s samostojnim ukrepanjem držav članic. Ob upoštevanju tega naj bi podporni ukrepi, ki se izvajajo v okviru programa, zagotovili dopolnjevanje in sinergijo z drugimi programi in politikami na nacionalni
  , regionalni in lokalni
  ravni, ravni Unije in mednarodni ravni. Ukrepi v okviru programa bi morali omogočiti oblikovanje in izvajanje rešitev za nacionalne izzive, ki vplivajo na čezmejne izzive ali na izzive v celotni Uniji, ter dosegajo usklajeno in skladno izvajanje zakonodaje Unije. Poleg tega bi morali prispevati k nadaljnjemu razvoju zaupanja in spodbujati sodelovanje s Komisijo in med državami članicami. Poleg tega Unija lažje kot države članice zagotovi platformo za zagotavljanje in izmenjavo dobrih praks med enakovrednimi partnerji ter pritegne strokovno znanje
  za rešitve, ki bi ustrezale konkretnim razmeram v državah članicah prosilkah
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V sporočilih Komisije „Pregled proračuna EU“ (2) in „Proračun za strategijo Evropa 2020“ (3) se poudarja pomen osredotočanja financiranja na dejavnosti z očitno evropsko dodano vrednostjo, tj. na dejavnosti, kjer posredovanje Unije lahko prinese dodatno vrednost v primerjavi s samostojnim ukrepanjem držav članic. Ob upoštevanju tega naj bi podporni ukrepi, ki se izvajajo v okviru programa, zagotovili dopolnjevanje in sinergijo z drugimi programi in politikami na nacionalni ravni, ravni Unije in mednarodni ravni. Ukrepi v okviru programa bi morali omogočiti oblikovanje in izvajanje rešitev za nacionalne izzive, ki vplivajo na čezmejne izzive ali na izzive v celotni Uniji, ter dosegajo usklajeno in skladno izvajanje zakonodaje Unije. Poleg tega bi morali prispevati k nadaljnjemu razvoju zaupanja in spodbujati sodelovanje s Komisijo in med državami članicami. Poleg tega Unija lažje kot države članice zagotovi platformo za zagotavljanje in izmenjavo dobrih praks med enakovrednimi partnerji ter pritegne strokovno znanje.

V sporočilih Komisije „Pregled proračuna EU“ (4) in „Proračun za strategijo Evropa 2020“ (5) se poudarja pomen osredotočanja financiranja na dejavnosti z očitno evropsko dodano vrednostjo, tj. na dejavnosti, kjer posredovanje Unije lahko prinese dodatno vrednost v primerjavi s samostojnim ukrepanjem držav članic. Ob upoštevanju tega naj bi podporni ukrepi, ki se izvajajo v okviru programa, zagotovili dopolnjevanje in sinergijo z drugimi programi in politikami na nacionalni
  , regionalni in lokalni
  ravni, ravni Unije in mednarodni ravni. Ukrepi v okviru programa bi morali omogočiti oblikovanje in izvajanje rešitev za nacionalne izzive, ki vplivajo na čezmejne izzive ali na izzive v celotni Uniji, ter dosegajo usklajeno in skladno izvajanje zakonodaje Unije. Poleg tega bi morali prispevati k nadaljnjemu razvoju zaupanja in spodbujati sodelovanje s Komisijo in med državami članicami. Poleg tega Unija lažje kot države članice zagotovi platformo za zagotavljanje in izmenjavo dobrih praks med enakovrednimi partnerji ter pritegne strokovno znanje
  za rešitve, ki bi ustrezale konkretnim razmeram v državah članicah prosilkah
  .

Predlog spremembe 7

Uvodna izjava 21

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Da bi se seznam kazalnikov, ki merijo doseganje ciljev programa, prilagodil ob upoštevanju izkušenj iz izvajanja programa, bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov glede spremembe seznama v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti na Komisijo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja
  , tudi na ravni strokovnjakov
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. | Da bi se seznam kazalnikov, ki merijo doseganje ciljev programa, prilagodil ob upoštevanju izkušenj iz izvajanja programa, bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov glede spremembe seznama v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti na Komisijo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja
  in po načelu partnerstva vključi lokalne in regionalne oblasti, socialne partnerje in druge zainteresirane akterje civilne družbe
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi
  Odboru regij,
  Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Da bi se seznam kazalnikov, ki merijo doseganje ciljev programa, prilagodil ob upoštevanju izkušenj iz izvajanja programa, bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov glede spremembe seznama v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti na Komisijo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja
  , tudi na ravni strokovnjakov
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

Da bi se seznam kazalnikov, ki merijo doseganje ciljev programa, prilagodil ob upoštevanju izkušenj iz izvajanja programa, bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov glede spremembe seznama v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti na Komisijo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja
  in po načelu partnerstva vključi lokalne in regionalne oblasti, socialne partnerje in druge zainteresirane akterje civilne družbe
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi
  Odboru regij,
  Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

Predlog spremembe 8

Člen 3(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Iz programa se financirajo ukrepi
  z
  evropsko dodano
  vrednostjo
  . V ta namen Komisija zagotavlja, da bodo ukrepi, izbrani za financiranje, verjetno prinesli rezultate z evropsko dodano vrednostjo, in spremlja, ali je evropska dodana vrednost dejansko dosežena. | Iz programa se financirajo ukrepi
  tehnične pomoči, ki imajo v skladu z načelom subsidiarnosti
  evropsko dodano
  vrednost, spadajo v področje deljene pristojnosti med Unijo in državami članicami ter niso zajeti v drugih programih za tehnično pomoč
  . V ta namen Komisija zagotavlja, da bodo ukrepi, izbrani za financiranje, verjetno prinesli rezultate z evropsko dodano vrednostjo, in spremlja, ali je evropska dodana vrednost dejansko dosežena. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Iz programa se financirajo ukrepi
  z
  evropsko dodano
  vrednostjo
  . V ta namen Komisija zagotavlja, da bodo ukrepi, izbrani za financiranje, verjetno prinesli rezultate z evropsko dodano vrednostjo, in spremlja, ali je evropska dodana vrednost dejansko dosežena.

Iz programa se financirajo ukrepi
  tehnične pomoči, ki imajo v skladu z načelom subsidiarnosti
  evropsko dodano
  vrednost, spadajo v področje deljene pristojnosti med Unijo in državami članicami ter niso zajeti v drugih programih za tehnično pomoč
  . V ta namen Komisija zagotavlja, da bodo ukrepi, izbrani za financiranje, verjetno prinesli rezultate z evropsko dodano vrednostjo, in spremlja, ali je evropska dodana vrednost dejansko dosežena.

Obrazložitev

Financiranje nacionalnih ukrepov, pri katerih EU nima pristojnosti, s sredstvi EU ne bi bilo v duhu načela subsidiarnosti.

Predlog spremembe 9

Člen 3(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ukrepi in dejavnosti programa zagotovijo evropsko dodano vrednost zlasti z naslednjim: | Ukrepi in dejavnosti programa zagotovijo evropsko dodano vrednost zlasti z naslednjim: |
| (a) | razvoj in izvajanje rešitev, ki odpravljajo
  nacionalne
  izzive, ki vplivajo na čezmejne izzive ali na izzive v celotni Uniji; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ukrepi in dejavnosti programa zagotovijo evropsko dodano vrednost zlasti z naslednjim:

Ukrepi in dejavnosti programa zagotovijo evropsko dodano vrednost zlasti z naslednjim:

(a)

razvoj in izvajanje rešitev, ki odpravljajo
  nacionalne
  izzive, ki vplivajo na čezmejne izzive ali na izzive v celotni Uniji;

| (a) | razvoj in izvajanje rešitev, ki odpravljajo izzive, ki vplivajo na čezmejne izzive ali na izzive v celotni Uniji; |
| --- | --- |

(a)

razvoj in izvajanje rešitev, ki odpravljajo izzive, ki vplivajo na čezmejne izzive ali na izzive v celotni Uniji;

| (b) | dopolnjevanje in sinergija z drugimi programi in politikami Unije na nacionalni ravni, ravni Unije in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

(b)

dopolnjevanje in sinergija z drugimi programi in politikami Unije na nacionalni ravni, ravni Unije in mednarodni ravni;

| (b) | dopolnjevanje in sinergija z drugimi programi in politikami Unije na nacionalni
  , regionalni in lokalni
  ravni, ravni Unije in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

(b)

dopolnjevanje in sinergija z drugimi programi in politikami Unije na nacionalni
  , regionalni in lokalni
  ravni, ravni Unije in mednarodni ravni;

| (c) | prispevek k doslednemu in usklajenemu izvajanju prava Unije; |
| --- | --- |

(c)

prispevek k doslednemu in usklajenemu izvajanju prava Unije;

| (c) | prispevek k doslednemu in usklajenemu izvajanju prava Unije; |
| --- | --- |

(c)

prispevek k doslednemu in usklajenemu izvajanju prava Unije;

| (d) | prispevek k izmenjavi dobrih praks in oblikovanju platforme in mreže strokovnega znanja na ravni Unije; |
| --- | --- |

(d)

prispevek k izmenjavi dobrih praks in oblikovanju platforme in mreže strokovnega znanja na ravni Unije;

| (d) | prispevek k izmenjavi dobrih praks in oblikovanju platforme in mreže strokovnega znanja na ravni Unije; |
| --- | --- |

(d)

prispevek k izmenjavi dobrih praks in oblikovanju platforme in mreže strokovnega znanja na ravni Unije;

| (e) | spodbujanje vzajemnega zaupanja med državami članicami upravičenkami in Komisijo ter sodelovanje med državami članicami. |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje vzajemnega zaupanja med državami članicami upravičenkami in Komisijo ter sodelovanje med državami članicami.

Obrazložitev

Zaupanje med državami članicami in Komisijo je splošno načelo in pogoj za delovanje Evropske unije, ki ga ni mogoče omejiti na izvajanje tega programa.

Predlog spremembe 10

Člen 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Splošni cilj programa je prispevati k 
  institucionalnim, upravnim in
  strukturnim reformam v državah članicah z zagotavljanjem podpore
  nacionalnim
  organom za
  ukrepe, namenjene
  reformiranju institucij, upravljanja, uprave, ekonomskih in socialnih sektorjev, ki je posledica ekonomskih in socialnih izzivov, da se okrepijo konkurenčnost, rast, zaposlovanje in naložbe, zlasti v okviru procesov ekonomskega upravljanja, vključno s pomočjo za uspešno in učinkovito uporabo skladov Unije. | Splošni cilj programa je prispevati k strukturnim reformam v državah članicah
  , ki imajo evropsko dodano vrednost na področjih deljene pristojnosti med Unijo in državami članicami in še niso zajete v drugih programih za tehnično pomoč,
  z zagotavljanjem podpore organom javne uprave
  države članice
  za
  zagotavljanje potrebnih upravnih zmogljivosti za pripravo in izvajanje ukrepov, namenjenih
  reformiranju institucij, upravljanja, uprave, ekonomskih in socialnih sektorjev, ki je posledica ekonomskih in socialnih izzivov, da se okrepijo konkurenčnost,
  trajnostna
  rast, zaposlovanje in naložbe
  ter ekonomska, socialna in teritorialna kohezija
  , zlasti v okviru procesov ekonomskega upravljanja, vključno s pomočjo za uspešno in učinkovito uporabo skladov Unije
  , kar vključuje vse ravni oblasti
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Splošni cilj programa je prispevati k 
  institucionalnim, upravnim in
  strukturnim reformam v državah članicah z zagotavljanjem podpore
  nacionalnim
  organom za
  ukrepe, namenjene
  reformiranju institucij, upravljanja, uprave, ekonomskih in socialnih sektorjev, ki je posledica ekonomskih in socialnih izzivov, da se okrepijo konkurenčnost, rast, zaposlovanje in naložbe, zlasti v okviru procesov ekonomskega upravljanja, vključno s pomočjo za uspešno in učinkovito uporabo skladov Unije.

Splošni cilj programa je prispevati k strukturnim reformam v državah članicah
  , ki imajo evropsko dodano vrednost na področjih deljene pristojnosti med Unijo in državami članicami in še niso zajete v drugih programih za tehnično pomoč,
  z zagotavljanjem podpore organom javne uprave
  države članice
  za
  zagotavljanje potrebnih upravnih zmogljivosti za pripravo in izvajanje ukrepov, namenjenih
  reformiranju institucij, upravljanja, uprave, ekonomskih in socialnih sektorjev, ki je posledica ekonomskih in socialnih izzivov, da se okrepijo konkurenčnost,
  trajnostna
  rast, zaposlovanje in naložbe
  ter ekonomska, socialna in teritorialna kohezija
  , zlasti v okviru procesov ekonomskega upravljanja, vključno s pomočjo za uspešno in učinkovito uporabo skladov Unije
  , kar vključuje vse ravni oblasti
  .

Obrazložitev

Podrobnejša določba v skladu s predlogi sprememb členov 3(1) in (2) ter uvodne izjave 9.

Predlog spremembe 11

Člen 5(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Za uresničitev splošnega cilja iz člena 4 ima program naslednje specifične cilje: | Za uresničitev splošnega cilja iz člena 4 ima program naslednje specifične cilje: |
| (a) | pomoč
  nacionalnim
  organom pri pobudah za oblikovanje reform v skladu s prednostnimi nalogami, ob upoštevanju začetnega stanja in pričakovanih socialno-ekonomskih učinkov; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za uresničitev splošnega cilja iz člena 4 ima program naslednje specifične cilje:

Za uresničitev splošnega cilja iz člena 4 ima program naslednje specifične cilje:

(a)

pomoč
  nacionalnim
  organom pri pobudah za oblikovanje reform v skladu s prednostnimi nalogami, ob upoštevanju začetnega stanja in pričakovanih socialno-ekonomskih učinkov;

| (a) | pomoč organom
  javne uprave
  pri pobudah za oblikovanje reform v skladu s prednostnimi nalogami, ob upoštevanju začetnega stanja in pričakovanih socialno-ekonomskih učinkov; |
| --- | --- |

(a)

pomoč organom
  javne uprave
  pri pobudah za oblikovanje reform v skladu s prednostnimi nalogami, ob upoštevanju začetnega stanja in pričakovanih socialno-ekonomskih učinkov;

| (b) | podpora
  nacionalnim
  organom pri krepitvi njihove zmogljivosti za oblikovanje, razvoj in izvajanje reformnih politik in strategij ter uporabo celostnega pristopa za zagotavljanje skladnosti ciljev in sredstev med sektorji; |
| --- | --- |

(b)

podpora
  nacionalnim
  organom pri krepitvi njihove zmogljivosti za oblikovanje, razvoj in izvajanje reformnih politik in strategij ter uporabo celostnega pristopa za zagotavljanje skladnosti ciljev in sredstev med sektorji;

| (b) | podpora organom
  javne uprave
  pri krepitvi njihove zmogljivosti za oblikovanje, razvoj in izvajanje reformnih politik in strategij ter uporabo celostnega pristopa za zagotavljanje skladnosti ciljev in sredstev med sektorji; |
| --- | --- |

(b)

podpora organom
  javne uprave
  pri krepitvi njihove zmogljivosti za oblikovanje, razvoj in izvajanje reformnih politik in strategij ter uporabo celostnega pristopa za zagotavljanje skladnosti ciljev in sredstev med sektorji;

| (c) | podpora prizadevanjem
  nacionalnih
  organov, da določijo in izvajajo ustrezne postopke in metodologije ob upoštevanju dobrih praks in izkušenj iz obravnavanja podobnih razmer v drugih državah; |
| --- | --- |

(c)

podpora prizadevanjem
  nacionalnih
  organov, da določijo in izvajajo ustrezne postopke in metodologije ob upoštevanju dobrih praks in izkušenj iz obravnavanja podobnih razmer v drugih državah;

| (c) | podpora prizadevanjem organov
  javne uprave
  , da določijo in izvajajo ustrezne postopke in metodologije ob upoštevanju dobrih praks in izkušenj iz obravnavanja podobnih razmer v drugih državah; |
| --- | --- |

(c)

podpora prizadevanjem organov
  javne uprave
  , da določijo in izvajajo ustrezne postopke in metodologije ob upoštevanju dobrih praks in izkušenj iz obravnavanja podobnih razmer v drugih državah;

| (d) | pomoč
  nacionalnim
  organom pri izboljšanju učinkovitosti in uspešnosti upravljanja človeških virov, kjer je to primerno, z jasno opredelitvijo odgovornosti ter izboljšanjem strokovnega znanja in spretnosti. |
| --- | --- |

(d)

pomoč
  nacionalnim
  organom pri izboljšanju učinkovitosti in uspešnosti upravljanja človeških virov, kjer je to primerno, z jasno opredelitvijo odgovornosti ter izboljšanjem strokovnega znanja in spretnosti.

| (d) | pomoč organom
  javne uprave
  pri izboljšanju učinkovitosti in uspešnosti upravljanja človeških virov, kjer je to primerno, z jasno opredelitvijo odgovornosti ter izboljšanjem strokovnega znanja in spretnosti
  , zlasti v okviru morebitnih kolektivnih pogodb, sklenjenih v okviru nacionalnih in/ali regionalnih pogajanj; |
| --- | --- |

(d)

pomoč organom
  javne uprave
  pri izboljšanju učinkovitosti in uspešnosti upravljanja človeških virov, kjer je to primerno, z jasno opredelitvijo odgovornosti ter izboljšanjem strokovnega znanja in spretnosti
  , zlasti v okviru morebitnih kolektivnih pogodb, sklenjenih v okviru nacionalnih in/ali regionalnih pogajanj;

| (e) | pomoč organom javne uprave pri krepitvi njihove zmogljivosti medsebojnega sodelovanja in sodelovanja z zainteresiranimi stranmi, zlasti socialnimi partnerji in zasebnimi gospodarskimi akterji. |
| --- | --- |

(e)

pomoč organom javne uprave pri krepitvi njihove zmogljivosti medsebojnega sodelovanja in sodelovanja z zainteresiranimi stranmi, zlasti socialnimi partnerji in zasebnimi gospodarskimi akterji.

Ti cilji se uresničujejo
  v tesnem sodelovanju z
  državami članicami upravičenkami.

Ti cilji se uresničujejo
  na zahtevo držav članic upravičenk in v tesnem sodelovanju z njimi ter z lokalnimi in regionalnimi oblastmi glede na delitev pristojnosti in oblasti v posamezni državi članici ter glede na priporočila za posamezne države, ki so naslovljena na lokalne in regionalne oblasti
  .

Obrazložitev

Strukturne reforme niso samo v pristojnosti nacionalnih organov – zlasti v državah članicah s federalno ureditvijo. Več priporočil za posamezne države je namreč naslovljenih na lokalne in regionalne oblasti. Poleg tega je treba pojasniti, da je program aktualen le na zahtevo držav članic upravičenk.

Predlog spremembe 12

Člen 5(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Specifični cilji iz odstavka 1 se nanašajo na področja politike, ki so povezana s konkurenčnostjo, rastjo, delovnimi mesti
  in
  naložbami, zlasti na naslednja: | Specifični cilji iz odstavka 1 se nanašajo na področja politike, ki so povezana s konkurenčnostjo,
  trajnostno
  rastjo, delovnimi mesti, naložbami
  , ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in so v okviru ciljev strategije Evropa 2020
  , zlasti na naslednja: |
| (a) | upravljanje javnih financ, proračunski postopek, upravljanje dolga in upravljanje prihodkov; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Specifični cilji iz odstavka 1 se nanašajo na področja politike, ki so povezana s konkurenčnostjo, rastjo, delovnimi mesti
  in
  naložbami, zlasti na naslednja:

Specifični cilji iz odstavka 1 se nanašajo na področja politike, ki so povezana s konkurenčnostjo,
  trajnostno
  rastjo, delovnimi mesti, naložbami
  , ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in so v okviru ciljev strategije Evropa 2020
  , zlasti na naslednja:

(a)

upravljanje javnih financ, proračunski postopek, upravljanje dolga in upravljanje prihodkov;

| (a) | upravljanje javnih financ, proračunski postopek, upravljanje dolga in upravljanje prihodkov; |
| --- | --- |

(a)

upravljanje javnih financ, proračunski postopek, upravljanje dolga in upravljanje prihodkov;

| (b) | institucionalna reforma ter
  učinkovito in
  storitveno
  usmerjeno delovanje javne uprave, učinkovita pravna država, reforma pravosodnega sistema in krepitev boja proti goljufijam, boja proti korupciji in pranju denarja; |
| --- | --- |

(b)

institucionalna reforma ter
  učinkovito in
  storitveno
  usmerjeno delovanje javne uprave, učinkovita pravna država, reforma pravosodnega sistema in krepitev boja proti goljufijam, boja proti korupciji in pranju denarja;

| (b) | učinkovito in
  v splošni interes
  usmerjeno delovanje javne uprave, učinkovita pravna država, reforma pravosodnega sistema in krepitev boja proti goljufijam, boja proti korupciji in pranju denarja; |
| --- | --- |

(b)

učinkovito in
  v splošni interes
  usmerjeno delovanje javne uprave, učinkovita pravna država, reforma pravosodnega sistema in krepitev boja proti goljufijam, boja proti korupciji in pranju denarja;

| (c) | poslovno okolje, razvoj zasebnega sektorja, naložbe,
  privatizacijski postopki, trgovina in neposredne tuje naložbe,
  konkurenca in javna naročila, trajnostni sektorski razvoj in pomoč za inovacije; |
| --- | --- |

(c)

poslovno okolje, razvoj zasebnega sektorja, naložbe,
  privatizacijski postopki, trgovina in neposredne tuje naložbe,
  konkurenca in javna naročila, trajnostni sektorski razvoj in pomoč za inovacije;

| (c) | poslovno okolje, razvoj zasebnega sektorja,
  privatizacija ter (ponovna) nacionalizacija ali municipalizacija,
  naložbe, privatizacijski postopki, trgovina in neposredne tuje naložbe, konkurenca in javna naročila, trajnostni sektorski razvoj in pomoč za inovacije; |
| --- | --- |

(c)

poslovno okolje, razvoj zasebnega sektorja,
  privatizacija ter (ponovna) nacionalizacija ali municipalizacija,
  naložbe, privatizacijski postopki, trgovina in neposredne tuje naložbe, konkurenca in javna naročila, trajnostni sektorski razvoj in pomoč za inovacije;

| (d) | izobraževanje in usposabljanje, politike trga dela, socialna vključenost, socialna varnost in sistemi socialne varnosti, javno zdravje in sistemi zdravstvenega varstva,
  politike na področju azila, migracij in meja
  ; |
| --- | --- |

(d)

izobraževanje in usposabljanje, politike trga dela, socialna vključenost, socialna varnost in sistemi socialne varnosti, javno zdravje in sistemi zdravstvenega varstva,
  politike na področju azila, migracij in meja
  ;

| (d) | izobraževanje in usposabljanje, politike trga dela, socialna vključenost
  in boj proti revščini
  , socialna varnost in sistemi socialne varnosti, javno zdravje; |
| --- | --- |

(d)

izobraževanje in usposabljanje, politike trga dela, socialna vključenost
  in boj proti revščini
  , socialna varnost in sistemi socialne varnosti, javno zdravje;

| (e) | kmetijske politike in politike za trajnostni razvoj podeželskih območij; |
| --- | --- |

(e)

kmetijske politike in politike za trajnostni razvoj podeželskih območij;

| (e) | politike finančnega sektorja in dostop do financiranja. |
| --- | --- |

(e)

politike finančnega sektorja in dostop do financiranja.

| (f) | politike finančnega sektorja in dostop do financiranja. |
| --- | --- |

(f)

politike finančnega sektorja in dostop do financiranja.

Obrazložitev

Ukinitev političnih področij, ki so že predmet programov tehnične pomoči, in usklajenost s členom 345 PDEU, ki zagotavlja nevtralnost prava Unije v okviru shem lastništva. S krizo se je pokazalo, da se lahko organi javne uprave odločijo za ponovno, vsaj začasno, nacionalizacijo nekaterih gospodarskih dejavnosti.

Predlog spremembe 13

Člen 7(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija ob upoštevanju načel preglednosti, enakega obravnavanja in dobrega finančnega poslovodenja, na podlagi dialoga z državo članico, tudi v okviru evropskega semestra, preuči zahtevek za podporo iz odstavka 1 na podlagi nujnosti, širine in globine ugotovljenih problemov, potreb po podpori na zadevnih področjih politike, analize socio-ekonomskih kazalnikov in splošne upravne zmogljivosti države članice. Komisija ob upoštevanju obstoječih ukrepov in ukrepov, ki se financirajo iz skladov ali drugih programov Unije, v tesnem sodelovanju z zadevno državo članico opredeli prednostna področja za podporo, obseg podpornih ukrepov, ki naj se zagotovijo, ter skupni finančni prispevek za tako podporo. | Komisija ob upoštevanju načel
  subsidiarnosti,
  preglednosti, enakega obravnavanja
  , partnerstva
  in dobrega finančnega poslovodenja, na podlagi dialoga
  s pristojnimi organi javne uprave države članice
  , tudi v okviru evropskega semestra, preuči zahtevek za podporo iz odstavka 1 na podlagi nujnosti, širine in globine ugotovljenih problemov, potreb po podpori na zadevnih področjih politike, analize socio-ekonomskih kazalnikov in splošne upravne zmogljivosti države članice. Komisija ob upoštevanju obstoječih ukrepov in ukrepov, ki se financirajo iz skladov ali drugih programov Unije
  – v okviru, ki ga določa enotni strateški dokument Unije za izboljšanje institucionalnih in upravnih zmogljivosti organov javne uprave na vseh ravneh upravljanja, s pregledno in pravično določitvijo meril za prednostno določanje ukrepov programa in dodeljevanje sredstev, ki so na voljo, ter mehanizmov za usklajevanje ukrepov na ravni Unije ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni –
  v tesnem sodelovanju z zadevno državo članico opredeli prednostna področja za podporo, obseg podpornih ukrepov, ki naj se zagotovijo, ter skupni finančni prispevek za tako podporo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija ob upoštevanju načel preglednosti, enakega obravnavanja in dobrega finančnega poslovodenja, na podlagi dialoga z državo članico, tudi v okviru evropskega semestra, preuči zahtevek za podporo iz odstavka 1 na podlagi nujnosti, širine in globine ugotovljenih problemov, potreb po podpori na zadevnih področjih politike, analize socio-ekonomskih kazalnikov in splošne upravne zmogljivosti države članice. Komisija ob upoštevanju obstoječih ukrepov in ukrepov, ki se financirajo iz skladov ali drugih programov Unije, v tesnem sodelovanju z zadevno državo članico opredeli prednostna področja za podporo, obseg podpornih ukrepov, ki naj se zagotovijo, ter skupni finančni prispevek za tako podporo.

Komisija ob upoštevanju načel
  subsidiarnosti,
  preglednosti, enakega obravnavanja
  , partnerstva
  in dobrega finančnega poslovodenja, na podlagi dialoga
  s pristojnimi organi javne uprave države članice
  , tudi v okviru evropskega semestra, preuči zahtevek za podporo iz odstavka 1 na podlagi nujnosti, širine in globine ugotovljenih problemov, potreb po podpori na zadevnih področjih politike, analize socio-ekonomskih kazalnikov in splošne upravne zmogljivosti države članice. Komisija ob upoštevanju obstoječih ukrepov in ukrepov, ki se financirajo iz skladov ali drugih programov Unije
  – v okviru, ki ga določa enotni strateški dokument Unije za izboljšanje institucionalnih in upravnih zmogljivosti organov javne uprave na vseh ravneh upravljanja, s pregledno in pravično določitvijo meril za prednostno določanje ukrepov programa in dodeljevanje sredstev, ki so na voljo, ter mehanizmov za usklajevanje ukrepov na ravni Unije ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni –
  v tesnem sodelovanju z zadevno državo članico opredeli prednostna področja za podporo, obseg podpornih ukrepov, ki naj se zagotovijo, ter skupni finančni prispevek za tako podporo.

Predlog spremembe 14

Člen 8(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Država članica upravičenka lahko v usklajevanju s Komisijo sklene partnerstvo z eno ali več drugimi državami članicami
  , ki delujejo kot
  partnerji pri reformi glede specifičnega področja reforme. Partner pri reformi v usklajevanju s Komisijo pomaga oblikovati strategijo, načrte reform, oblikovati kakovostno pomoč ali nadzirati izvajanje strategije in projektov. | Država članica upravičenka lahko v usklajevanju s Komisijo sklene partnerstvo z eno ali več drugimi državami članicami
  in po potrebi okrepi to(ta) partnerstvo(a) z ravnjo, ki je najbolj primerna za izvedbo reforme, da postanejo
  partnerji pri reformi glede specifičnega področja reforme. Partner pri reformi v usklajevanju s Komisijo pomaga oblikovati strategijo, načrte reform, oblikovati kakovostno pomoč ali nadzirati izvajanje strategije in projektov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Država članica upravičenka lahko v usklajevanju s Komisijo sklene partnerstvo z eno ali več drugimi državami članicami
  , ki delujejo kot
  partnerji pri reformi glede specifičnega področja reforme. Partner pri reformi v usklajevanju s Komisijo pomaga oblikovati strategijo, načrte reform, oblikovati kakovostno pomoč ali nadzirati izvajanje strategije in projektov.

Država članica upravičenka lahko v usklajevanju s Komisijo sklene partnerstvo z eno ali več drugimi državami članicami
  in po potrebi okrepi to(ta) partnerstvo(a) z ravnjo, ki je najbolj primerna za izvedbo reforme, da postanejo
  partnerji pri reformi glede specifičnega področja reforme. Partner pri reformi v usklajevanju s Komisijo pomaga oblikovati strategijo, načrte reform, oblikovati kakovostno pomoč ali nadzirati izvajanje strategije in projektov.

Predlog spremembe 15

Člen 12(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Nepovratna sredstva se lahko dodelijo
  nacionalnim
  organom držav članic, skupini Evropske investicijske banke, mednarodnim organizacijam, osebam javnega in/ali zasebnega prava ter subjektom, ki so bili zakonito ustanovljeni v: | Nepovratna sredstva se lahko dodelijo organom
  javne uprave
  držav članic, skupini Evropske investicijske banke, mednarodnim organizacijam, osebam javnega in/ali zasebnega prava ter subjektom, ki so bili zakonito ustanovljeni v: |
| (a) | državah članicah; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Nepovratna sredstva se lahko dodelijo
  nacionalnim
  organom držav članic, skupini Evropske investicijske banke, mednarodnim organizacijam, osebam javnega in/ali zasebnega prava ter subjektom, ki so bili zakonito ustanovljeni v:

Nepovratna sredstva se lahko dodelijo organom
  javne uprave
  držav članic, skupini Evropske investicijske banke, mednarodnim organizacijam, osebam javnega in/ali zasebnega prava ter subjektom, ki so bili zakonito ustanovljeni v:

(a)

državah članicah;

| (a) | državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

državah članicah;

| (b) | državah evropskega sporazuma o prosti trgovini, ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP. |
| --- | --- |

(b)

državah evropskega sporazuma o prosti trgovini, ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP.

| (b) | državah evropskega sporazuma o prosti trgovini, ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP. |
| --- | --- |

(b)

državah evropskega sporazuma o prosti trgovini, ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP.

Delež sofinanciranja za nepovratna sredstva znaša do 100 % upravičenih stroškov, brez poseganja v načeli sofinanciranja in neprofitnosti.

Delež sofinanciranja za nepovratna sredstva znaša do 100 % upravičenih stroškov, brez poseganja v načeli sofinanciranja in neprofitnosti.

Predlog spremembe 16

Člen 13

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija in države članice upravičenke v okviru svojih pristojnosti spodbujajo sinergijo in zagotavljajo učinkovito usklajevanje programa z drugimi programi in instrumenti Unije, zlasti z ukrepi, ki se financirajo s skladi Unije. V ta namen: | Komisija in države članice upravičenke v okviru svojih pristojnosti spodbujajo sinergijo in zagotavljajo učinkovito usklajevanje programa z drugimi programi in instrumenti Unije, zlasti z ukrepi, ki se financirajo s skladi Unije
  , v skladu s strateškim dokumentom, navedenim v členu 7
  . V ta namen: |
| (a) | zagotavljajo dopolnjevanje in sinergijo med različnimi instrumenti na ravni Unije in nacionalni ravni, zlasti v zvezi z ukrepi, ki se financirajo s skladi Unije, tako v fazi načrtovanja kot v fazi izvajanja; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija in države članice upravičenke v okviru svojih pristojnosti spodbujajo sinergijo in zagotavljajo učinkovito usklajevanje programa z drugimi programi in instrumenti Unije, zlasti z ukrepi, ki se financirajo s skladi Unije. V ta namen:

Komisija in države članice upravičenke v okviru svojih pristojnosti spodbujajo sinergijo in zagotavljajo učinkovito usklajevanje programa z drugimi programi in instrumenti Unije, zlasti z ukrepi, ki se financirajo s skladi Unije
  , v skladu s strateškim dokumentom, navedenim v členu 7
  . V ta namen:

(a)

zagotavljajo dopolnjevanje in sinergijo med različnimi instrumenti na ravni Unije in nacionalni ravni, zlasti v zvezi z ukrepi, ki se financirajo s skladi Unije, tako v fazi načrtovanja kot v fazi izvajanja;

| (a) | zagotavljajo dopolnjevanje in sinergijo med različnimi instrumenti na ravni Unije in nacionalni
  , regionalni in lokalni
  ravni, zlasti v zvezi z ukrepi, ki se financirajo s skladi Unije, tako v fazi načrtovanja kot v fazi izvajanja; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljajo dopolnjevanje in sinergijo med različnimi instrumenti na ravni Unije in nacionalni
  , regionalni in lokalni
  ravni, zlasti v zvezi z ukrepi, ki se financirajo s skladi Unije, tako v fazi načrtovanja kot v fazi izvajanja;

| (b) | izboljšujejo mehanizme za usklajevanje, da se prepreči podvajanje prizadevanj; |
| --- | --- |

(b)

izboljšujejo mehanizme za usklajevanje, da se prepreči podvajanje prizadevanj;

| (b) | izboljšujejo mehanizme za usklajevanje, da se prepreči podvajanje prizadevanj; |
| --- | --- |

(b)

izboljšujejo mehanizme za usklajevanje, da se prepreči podvajanje prizadevanj;

| (c) | zagotavljajo tesno sodelovanje med tistimi, ki so odgovorni za izvajanje na ravni Unije in na nacionalni ravni, da dosežejo skladne in racionalizirane podporne ukrepe. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo tesno sodelovanje med tistimi, ki so odgovorni za izvajanje na ravni Unije in na nacionalni ravni, da dosežejo skladne in racionalizirane podporne ukrepe.

| (c) | zagotavljajo tesno sodelovanje med tistimi, ki so odgovorni za izvajanje na ravni Unije in na nacionalni
  , regionalni in lokalni
  ravni, da dosežejo skladne in racionalizirane podporne ukrepe. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo tesno sodelovanje med tistimi, ki so odgovorni za izvajanje na ravni Unije in na nacionalni
  , regionalni in lokalni
  ravni, da dosežejo skladne in racionalizirane podporne ukrepe.

[...]

[...]

Predlog spremembe 17

Člen 15

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Spremljanje in ocenjevanje | Spremljanje in ocenjevanje |
| 1.   Komisija nadzoruje izvajanje ukrepov, ki se financirajo iz programa, in meri uresničevanje specifičnih ciljev iz člena 5(1) v skladu s kazalniki, določenimi v Prilogi. | 1.   Komisija nadzoruje izvajanje ukrepov, ki se financirajo iz programa, in meri uresničevanje specifičnih ciljev iz člena 5(1) v skladu s kazalniki, določenimi v Prilogi. |
| Komisija se v zvezi s spremembami seznama kazalnikov iz Priloge pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 16. | Komisija se v zvezi s spremembami seznama kazalnikov iz Priloge pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 16. |
| 2.   Komisija Evropskemu parlamentu
  in
  Svetu predloži poročilo o vmesni oceni, in sicer najpozneje do sredine leta 2019, ter poročilo o naknadni oceni do konca decembra 2021. | 2.   Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu
  in posvetovalnima odboroma
  predloži poročilo o vmesni oceni, in sicer najpozneje do sredine leta 2019, ter poročilo o naknadni oceni do konca decembra 2021. |
| 3.   Poročilo o vmesni oceni vključuje informacije o uresničevanju ciljev programa, učinkovitosti porabe virov in evropski dodani vrednosti programa ter oceno, ali bi bilo treba financiranje na področjih, ki jih zajema program, po letu 2020 prilagoditi
  ali
  podaljšati. Obravnava tudi nadaljnjo smotrnost vseh ciljev in ukrepov. Poročilo o naknadni oceni vključuje informacije o dolgoročnejšem vplivu programa. | 3.   Poročilo o vmesni oceni vključuje informacije o uresničevanju ciljev programa, učinkovitosti porabe virov in evropski dodani vrednosti programa ter oceno, ali bi bilo treba financiranje na področjih, ki jih zajema program, po letu 2020 prilagoditi, podaljšati
  ali ukiniti
  . Obravnava tudi nadaljnjo smotrnost vseh ciljev in ukrepov. Poročilo o naknadni oceni vključuje informacije o dolgoročnejšem vplivu programa. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Spremljanje in ocenjevanje

Spremljanje in ocenjevanje

1.   Komisija nadzoruje izvajanje ukrepov, ki se financirajo iz programa, in meri uresničevanje specifičnih ciljev iz člena 5(1) v skladu s kazalniki, določenimi v Prilogi.

1.   Komisija nadzoruje izvajanje ukrepov, ki se financirajo iz programa, in meri uresničevanje specifičnih ciljev iz člena 5(1) v skladu s kazalniki, določenimi v Prilogi.

Komisija se v zvezi s spremembami seznama kazalnikov iz Priloge pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 16.

Komisija se v zvezi s spremembami seznama kazalnikov iz Priloge pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 16.

2.   Komisija Evropskemu parlamentu
  in
  Svetu predloži poročilo o vmesni oceni, in sicer najpozneje do sredine leta 2019, ter poročilo o naknadni oceni do konca decembra 2021.

2.   Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu
  in posvetovalnima odboroma
  predloži poročilo o vmesni oceni, in sicer najpozneje do sredine leta 2019, ter poročilo o naknadni oceni do konca decembra 2021.

3.   Poročilo o vmesni oceni vključuje informacije o uresničevanju ciljev programa, učinkovitosti porabe virov in evropski dodani vrednosti programa ter oceno, ali bi bilo treba financiranje na področjih, ki jih zajema program, po letu 2020 prilagoditi
  ali
  podaljšati. Obravnava tudi nadaljnjo smotrnost vseh ciljev in ukrepov. Poročilo o naknadni oceni vključuje informacije o dolgoročnejšem vplivu programa.

3.   Poročilo o vmesni oceni vključuje informacije o uresničevanju ciljev programa, učinkovitosti porabe virov in evropski dodani vrednosti programa ter oceno, ali bi bilo treba financiranje na področjih, ki jih zajema program, po letu 2020 prilagoditi, podaljšati
  ali ukiniti
  . Obravnava tudi nadaljnjo smotrnost vseh ciljev in ukrepov. Poročilo o naknadni oceni vključuje informacije o dolgoročnejšem vplivu programa.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | se strinja z načelom programa podpore, katerega cilj je zagotoviti – tako na prostovoljni osnovi kot na zahtevo – tehnično pomoč za strukturne reforme v državah članicah na področjih, ki so v deljeni pristojnosti EU in držav članic; meni, da je pogoj za uspeh programa učinkovito usklajevanje s programi tehnične pomoči, ki že obstajajo na ravni EU in držav članic upravičenk, ter aktivno sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti pri samem usklajevanju, da bi bil program bolj lokalno usmerjen; |
| --- | --- |

1.

se strinja z načelom programa podpore, katerega cilj je zagotoviti – tako na prostovoljni osnovi kot na zahtevo – tehnično pomoč za strukturne reforme v državah članicah na področjih, ki so v deljeni pristojnosti EU in držav članic; meni, da je pogoj za uspeh programa učinkovito usklajevanje s programi tehnične pomoči, ki že obstajajo na ravni EU in držav članic upravičenk, ter aktivno sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti pri samem usklajevanju, da bi bil program bolj lokalno usmerjen;

| 2. | meni, da mora biti izboljšanje upravnih zmogljivosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni v državah članicah prosilkah osrednji cilj programa pomoči, vključiti pa ga je treba tudi med merila pri reviziji strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

2.

meni, da mora biti izboljšanje upravnih zmogljivosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni v državah članicah prosilkah osrednji cilj programa pomoči, vključiti pa ga je treba tudi med merila pri reviziji strategije Evropa 2020;

| 3. | poziva, naj program temelji na enotnem strateškem dokumentu EU za izboljšanje institucionalnih in upravnih zmogljivosti organov javne uprave na vseh ravneh upravljanja; poziva Komisijo, naj predlaga ta enotni dokument, ki bi med drugim moral določiti pregledna in pravična merila za prednostno razvrščanje ukrepov programa in dodeljevanja razpoložljivih virov ter merila in mehanizme za usklajevanje obstoječih ukrepov tako na ravni EU – tudi v okviru tega programa – kot na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti in zagotavljanju avtonomije in posebnosti lokalnih in regionalnih ravni. Na tej podlagi bodo pripravljeni drugi takšni enotni dokumenti za upravičene države članice, in sicer v sodelovanju z državo članico in ob upoštevanju načela partnerstva; |
| --- | --- |

3.

poziva, naj program temelji na enotnem strateškem dokumentu EU za izboljšanje institucionalnih in upravnih zmogljivosti organov javne uprave na vseh ravneh upravljanja; poziva Komisijo, naj predlaga ta enotni dokument, ki bi med drugim moral določiti pregledna in pravična merila za prednostno razvrščanje ukrepov programa in dodeljevanja razpoložljivih virov ter merila in mehanizme za usklajevanje obstoječih ukrepov tako na ravni EU – tudi v okviru tega programa – kot na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti in zagotavljanju avtonomije in posebnosti lokalnih in regionalnih ravni. Na tej podlagi bodo pripravljeni drugi takšni enotni dokumenti za upravičene države članice, in sicer v sodelovanju z državo članico in ob upoštevanju načela partnerstva;

| 4. | poudarja, da mora biti glede na delitev oblasti in pristojnosti v državah članicah ter priporočil za posamezne države, ki so pogosto naslovljena na lokalne in regionalne oblasti, ta program dostopen lokalnim in regionalnim organom; poziva Komisijo, naj se prepriča o tem, na primer s preverjanjem, da so pri vlogah za tehnično pomoč, ki jih vložijo nacionalni organi in se nanašajo na področja pristojnosti regionalnih ali lokalnih organov, slednji sodelovali pri pripravi posameznega projekta strukturnih reform, v skladu z institucionalnim okvirom posamezne države; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da mora biti glede na delitev oblasti in pristojnosti v državah članicah ter priporočil za posamezne države, ki so pogosto naslovljena na lokalne in regionalne oblasti, ta program dostopen lokalnim in regionalnim organom; poziva Komisijo, naj se prepriča o tem, na primer s preverjanjem, da so pri vlogah za tehnično pomoč, ki jih vložijo nacionalni organi in se nanašajo na področja pristojnosti regionalnih ali lokalnih organov, slednji sodelovali pri pripravi posameznega projekta strukturnih reform, v skladu z institucionalnim okvirom posamezne države;

| 5. | meni, da je predlog uredbe v skladu z načelom subsidiarnosti, če se zagotavlja tehnična pomoč na področjih deljene pristojnosti med EU in državami članicami (glej predloge sprememb uvodne izjave 6 ter členov 3(1) in 4). Glede na to, da predlog temelji na prostovoljnem mehanizmu, vprašanje sorazmernosti ni aktualno; |
| --- | --- |

5.

meni, da je predlog uredbe v skladu z načelom subsidiarnosti, če se zagotavlja tehnična pomoč na področjih deljene pristojnosti med EU in državami članicami (glej predloge sprememb uvodne izjave 6 ter členov 3(1) in 4). Glede na to, da predlog temelji na prostovoljnem mehanizmu, vprašanje sorazmernosti ni aktualno;

| 6. | meni, da je bistveno, da se program uspešno usklajuje s programi in instrumenti EU za sofinanciranje tehnične pomoči v okviru strukturnih skladov (člen 59 Uredbe št. 1303/2013 in tematski cilj 11), Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD), Sklada za azil, migracije in vključevanje (AMIF) in Sklada za notranjo varnost (ISF) ter sektorskih programov EU (instrument za povezovanje Evrope, Obzorje 2020, Evropa za državljane, Pravosodje ter Pravice, enakost in državljanstvo); |
| --- | --- |

6.

meni, da je bistveno, da se program uspešno usklajuje s programi in instrumenti EU za sofinanciranje tehnične pomoči v okviru strukturnih skladov (člen 59 Uredbe št. 1303/2013 in tematski cilj 11), Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD), Sklada za azil, migracije in vključevanje (AMIF) in Sklada za notranjo varnost (ISF) ter sektorskih programov EU (instrument za povezovanje Evrope, Obzorje 2020, Evropa za državljane, Pravosodje ter Pravice, enakost in državljanstvo);

| 7. | poudarja, da je financiranje programa s prenosom proračunskih sredstev za tehnično pomoč v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov lahko le začasna rešitev. Poleg tega nasprotuje temu, da bi se s tem načinom financiranja doseglo, da bi bila kohezijska politika odvisna od evropskega semestra, saj je legitimnost kohezijske politike zapisana v ustanovnih pogodbah; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je financiranje programa s prenosom proračunskih sredstev za tehnično pomoč v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov lahko le začasna rešitev. Poleg tega nasprotuje temu, da bi se s tem načinom financiranja doseglo, da bi bila kohezijska politika odvisna od evropskega semestra, saj je legitimnost kohezijske politike zapisana v ustanovnih pogodbah;

| 8. | poudarja, da ni ene same rešitve za vse strukturne reforme in da so lahko najboljše prakse le spodbuda za iskanje ustreznih rešitev za različne razmere ter lokalne in regionalne posebnosti v državah članicah prosilkah; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da ni ene same rešitve za vse strukturne reforme in da so lahko najboljše prakse le spodbuda za iskanje ustreznih rešitev za različne razmere ter lokalne in regionalne posebnosti v državah članicah prosilkah;

| 9. | spodbuja izmenjavo najboljših praks med državami članicami v okviru izvajanja strukturnih reform in priporoča, naj se partnerstva med državami članicami v okviru tega programa okrepijo s sodelovanjem lokalnih in regionalnih oblasti, ki imajo podobne družbene, gospodarske ali geografske razmere ali strukturne reforme s čezmejnim učinkom; |
| --- | --- |

9.

spodbuja izmenjavo najboljših praks med državami članicami v okviru izvajanja strukturnih reform in priporoča, naj se partnerstva med državami članicami v okviru tega programa okrepijo s sodelovanjem lokalnih in regionalnih oblasti, ki imajo podobne družbene, gospodarske ali geografske razmere ali strukturne reforme s čezmejnim učinkom;

| 10. | opozarja, da je visoka raven poistovetenja lokalnih in regionalnih oblasti, socialnih partnerjev in akterjev civilne družbe s strukturnimi reformami bistvena za uspešnost programa in za njegov prispevek k povečanju zaupanja in spodbujanju sodelovanja med državo članico prosilko, Komisijo in drugimi državami članicami; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da je visoka raven poistovetenja lokalnih in regionalnih oblasti, socialnih partnerjev in akterjev civilne družbe s strukturnimi reformami bistvena za uspešnost programa in za njegov prispevek k povečanju zaupanja in spodbujanju sodelovanja med državo članico prosilko, Komisijo in drugimi državami članicami;

| 11. | poziva, naj se s podporo strukturnim reformam sistematično namenja pozornost ciljem trajnostnega razvoja, socialne vključenosti, dostopnosti zdravstvenega varstva, zaposlovanja in usposabljanja, v skladu s cilji strategije Evropa 2020. Poleg tega poziva k temu, da se pri ocenjevanju programa podpore, ki ga je opravila Komisija, upoštevajo drugi kazalniki kot BDP (6); |
| --- | --- |

11.

poziva, naj se s podporo strukturnim reformam sistematično namenja pozornost ciljem trajnostnega razvoja, socialne vključenosti, dostopnosti zdravstvenega varstva, zaposlovanja in usposabljanja, v skladu s cilji strategije Evropa 2020. Poleg tega poziva k temu, da se pri ocenjevanju programa podpore, ki ga je opravila Komisija, upoštevajo drugi kazalniki kot BDP (6);

| 12. | meni, da je sofinanciranje držav članic v okviru programa del strukturnih reform Pakta za stabilnost in rast (7); |
| --- | --- |

12.

meni, da je sofinanciranje držav članic v okviru programa del strukturnih reform Pakta za stabilnost in rast (7);

| 13. | poudarja, da je treba program obravnavati kot pilotni program; priporoča, da se ocena programa izvede dovolj zgodaj pred začetkom naslednjega finančnega obdobja, ki se začne leta 2021, da bi po potrebi določili, ali bo postal stalen, in v tem primeru preverili potrebe, želje in izvedljivost ustanovitve sklada z lastnimi sredstvi za podporo strukturnim reformam. |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba program obravnavati kot pilotni program; priporoča, da se ocena programa izvede dovolj zgodaj pred začetkom naslednjega finančnega obdobja, ki se začne leta 2021, da bi po potrebi določili, ali bo postal stalen, in v tem primeru preverili potrebe, želje in izvedljivost ustanovitve sklada z lastnimi sredstvi za podporo strukturnim reformam.

V Bruslju, 7. aprila 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  http://www.eca.europa.eu/sl/Pages/DocItem.aspx?did=35302

1

(2)  COM(2010) 700 final, 19. oktober 2010.

2

(3)  COM(2011) 500 final, 29. junij 2011.

3

(4)  COM(2010) 700 final, 19. oktober 2010.

4

(5)  COM(2011) 500 final, 29. junij 2011.

5

(6)  Glej mnenje OR „Kazalniki teritorialnega razvoja – več kot le BDP“, sprejeto 10. februarja 2016.

6

(7)  Glej mnenje OR „Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast“, sprejeto 9. julija 2015.

7

---

| 1.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 240/62 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 240/62

---

Osnutek mnenja Evropskega odbora regij – Stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij in nizkoogljične naložbe

(2016/C 240/10)

| Poročevalec: | Marco DUS (IT/PES), član občinskega sveta, Vittorio Veneto, Treviso |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES za krepitev stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij in nizkoogljičnih naložb
  COM(2015) 337 final |

Poročevalec:

Marco DUS (IT/PES), član občinskega sveta, Vittorio Veneto, Treviso

Referenčni dokument:

Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES za krepitev stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij in nizkoogljičnih naložb

COM(2015) 337 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Prodaja pravic na dražbi ostaja splošno pravilo, brezplačna dodelitev pa je izjema. Kot je potrdil Evropski svet, se zato delež pravic, ki se prodajo na dražbi, ki v obdobju 2013–2020 znaša 57 %, ne bi smel zmanjšati. Ocena učinka Komisije navaja podrobne podatke o deležu pravic, ki se prodajo na dražbi, in določa, da ta
  57-odstotni
  delež sestavljajo pravice, ki se prodajo na dražbi v imenu držav članic, vključno s pravicami, ki so namenjene novim udeležencev, vendar niso dodeljene, pravice za modernizacijo proizvodnje električne energije v nekaterih državah članicah in pravice, ki se pozneje prodajo na dražbi zaradi vključenosti v rezervo za stabilnost trga, vzpostavljeno s Sklepom (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta. | Prodaja pravic na dražbi ostaja splošno pravilo, brezplačna dodelitev pa je izjema. Kot je potrdil Evropski svet, se zato delež pravic, ki se prodajo na dražbi, ki v obdobju 2013–2020 znaša 57 %, ne bi smel zmanjšati.
  Za optimalno delovanje sistema EU ETS bi moral biti skupni cilj nadaljnje postopno povečevanje pravic, ki se prodajo na dražbi.
  Ocena učinka Komisije navaja podrobne podatke o deležu pravic, ki se prodajo na dražbi, in določa, da ta delež sestavljajo pravice, ki se prodajo na dražbi v imenu držav članic, vključno s pravicami, ki so namenjene novim udeležencev, vendar niso dodeljene, pravice za modernizacijo proizvodnje električne energije v nekaterih državah članicah in pravice, ki se pozneje prodajo na dražbi zaradi vključenosti v rezervo za stabilnost trga, vzpostavljeno s Sklepom (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta.
  Za brezplačno dodelitev mora biti na voljo toliko pravic, kolikor jih potrebujejo najučinkovitejša podjetja, pri katerih obstaja tveganje selitve virov CO2 na podlagi ambicioznih meril, ki so hkrati tehnično in gospodarno izvedljiva v industrijskem obsegu. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Prodaja pravic na dražbi ostaja splošno pravilo, brezplačna dodelitev pa je izjema. Kot je potrdil Evropski svet, se zato delež pravic, ki se prodajo na dražbi, ki v obdobju 2013–2020 znaša 57 %, ne bi smel zmanjšati. Ocena učinka Komisije navaja podrobne podatke o deležu pravic, ki se prodajo na dražbi, in določa, da ta
  57-odstotni
  delež sestavljajo pravice, ki se prodajo na dražbi v imenu držav članic, vključno s pravicami, ki so namenjene novim udeležencev, vendar niso dodeljene, pravice za modernizacijo proizvodnje električne energije v nekaterih državah članicah in pravice, ki se pozneje prodajo na dražbi zaradi vključenosti v rezervo za stabilnost trga, vzpostavljeno s Sklepom (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta.

Prodaja pravic na dražbi ostaja splošno pravilo, brezplačna dodelitev pa je izjema. Kot je potrdil Evropski svet, se zato delež pravic, ki se prodajo na dražbi, ki v obdobju 2013–2020 znaša 57 %, ne bi smel zmanjšati.
  Za optimalno delovanje sistema EU ETS bi moral biti skupni cilj nadaljnje postopno povečevanje pravic, ki se prodajo na dražbi.
  Ocena učinka Komisije navaja podrobne podatke o deležu pravic, ki se prodajo na dražbi, in določa, da ta delež sestavljajo pravice, ki se prodajo na dražbi v imenu držav članic, vključno s pravicami, ki so namenjene novim udeležencev, vendar niso dodeljene, pravice za modernizacijo proizvodnje električne energije v nekaterih državah članicah in pravice, ki se pozneje prodajo na dražbi zaradi vključenosti v rezervo za stabilnost trga, vzpostavljeno s Sklepom (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta.
  Za brezplačno dodelitev mora biti na voljo toliko pravic, kolikor jih potrebujejo najučinkovitejša podjetja, pri katerih obstaja tveganje selitve virov CO2 na podlagi ambicioznih meril, ki so hkrati tehnično in gospodarno izvedljiva v industrijskem obsegu.

Obrazložitev

Besedilo predloga direktive bi lahko bilo bolj ambiciozno. OR želi, da bi bila evropska podnebna politika vedno usmerjena v prihodnost, ob upoštevanju stroškovne učinkovitosti in temeljite ocene celotne vrednostne verige glede na tesno povezavo med različnimi industrijskimi sektorji.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice bi morale v skladu s pravili o državni pomoči zagotoviti delno nadomestilo nekaterim napravam v sektorjih ali delih sektorjev, za katere je bilo ugotovljeno, da so izpostavljeni znatnemu tveganju selitve virov CO2, ker so bili stroški, povezani z emisijami toplogrednih plinov, preneseni na cene električne energije. Protokol in spremljajoči sklepi, sprejeti na konferenci pogodbenic v Parizu, morajo zagotoviti dinamično uporabo sredstev za podnebno financiranje, prenos tehnologije in krepitev zmogljivosti upravičenih pogodbenic, zlasti tistih z najmanj zmogljivostmi. Podnebno financiranje javnega sektorja bo še naprej imelo pomembno vlogo pri uporabi virov po letu 2020. Zato bi se morali prihodki od dražbe prav tako uporabiti za ukrepe podnebnega financiranja v ranljivih tretjih državah, vključno za prilagajanje na učinke podnebnih sprememb. Znesek podnebnega financiranja, ki se uporabi, bo odvisen tudi od ambicioznosti in kakovosti predlaganih načrtovanih, nacionalno določenih prispevkov, nadaljnjih naložbenih načrtov in nacionalnih procesov za načrtovanje prilagajanja. Države članice bi morale uporabiti prihodke od dražb tudi za spodbujanje pridobivanja spretnosti in prerazporeditev dela, na katerega vpliva tranzicija delovnih mest v razogljičenem gospodarstvu. | Države članice bi morale v skladu s pravili o državni pomoči zagotoviti delno nadomestilo nekaterim napravam v sektorjih ali delih sektorjev, za katere je bilo ugotovljeno, da so izpostavljeni znatnemu tveganju selitve virov CO2, ker so bili stroški, povezani z emisijami toplogrednih plinov, preneseni na cene električne energije.
  Da bi preprečili izkrivljanje konkurence med podjetji iz različnih držav članic, bi morali biti zneski, ki jih prejme posamezno podjetje, znotraj EU obvezno določeni za vse enako.
  Protokol in spremljajoči sklepi, sprejeti na konferenci pogodbenic v Parizu, morajo zagotoviti dinamično uporabo sredstev za podnebno financiranje, prenos tehnologije in krepitev zmogljivosti upravičenih pogodbenic, zlasti tistih z najmanj zmogljivostmi. Podnebno financiranje javnega sektorja bo še naprej imelo pomembno vlogo pri uporabi virov po letu 2020. Zato bi se morali prihodki od dražbe prav tako uporabiti za ukrepe podnebnega financiranja v ranljivih tretjih državah, vključno za prilagajanje na učinke podnebnih sprememb. Znesek podnebnega financiranja, ki se uporabi, bo odvisen tudi od ambicioznosti in kakovosti predlaganih načrtovanih, nacionalno določenih prispevkov, nadaljnjih naložbenih načrtov in nacionalnih procesov za načrtovanje prilagajanja.
  Vsaka država članica bi morala določiti minimalni delež prihodkov od dražb v višini najmanj 20 %, s katerim bi neposredno razpolagale lokalne in regionalne oblasti, ki bi jih lahko namenile blažitvi posledic podnebnih sprememb ali prilagajanju nanje (na primer v zvezi s hidrogeološkimi tveganji), s katerimi se vse pogosteje srečujejo, in ustreznemu prilagajanju infrastrukture za distribucijo električne energije in toplote vse več možnostim proizvodnje energije iz različnih obnovljivih virov energije
  .
  Poleg tega bi moralo biti v državah članicah mogoče uporabiti prihodke od trgovanja z emisijami za preprečevanje podnebnih tveganj na lokalni in regionalni ravni ter zaščito pred posledicami podnebnih sprememb in prilagajanje nanje.
  Države članice bi morale uporabiti prihodke od dražb tudi za spodbujanje pridobivanja spretnosti in prerazporeditev dela, na katerega vpliva tranzicija delovnih mest v razogljičenem gospodarstvu. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice bi morale v skladu s pravili o državni pomoči zagotoviti delno nadomestilo nekaterim napravam v sektorjih ali delih sektorjev, za katere je bilo ugotovljeno, da so izpostavljeni znatnemu tveganju selitve virov CO2, ker so bili stroški, povezani z emisijami toplogrednih plinov, preneseni na cene električne energije. Protokol in spremljajoči sklepi, sprejeti na konferenci pogodbenic v Parizu, morajo zagotoviti dinamično uporabo sredstev za podnebno financiranje, prenos tehnologije in krepitev zmogljivosti upravičenih pogodbenic, zlasti tistih z najmanj zmogljivostmi. Podnebno financiranje javnega sektorja bo še naprej imelo pomembno vlogo pri uporabi virov po letu 2020. Zato bi se morali prihodki od dražbe prav tako uporabiti za ukrepe podnebnega financiranja v ranljivih tretjih državah, vključno za prilagajanje na učinke podnebnih sprememb. Znesek podnebnega financiranja, ki se uporabi, bo odvisen tudi od ambicioznosti in kakovosti predlaganih načrtovanih, nacionalno določenih prispevkov, nadaljnjih naložbenih načrtov in nacionalnih procesov za načrtovanje prilagajanja. Države članice bi morale uporabiti prihodke od dražb tudi za spodbujanje pridobivanja spretnosti in prerazporeditev dela, na katerega vpliva tranzicija delovnih mest v razogljičenem gospodarstvu.

Države članice bi morale v skladu s pravili o državni pomoči zagotoviti delno nadomestilo nekaterim napravam v sektorjih ali delih sektorjev, za katere je bilo ugotovljeno, da so izpostavljeni znatnemu tveganju selitve virov CO2, ker so bili stroški, povezani z emisijami toplogrednih plinov, preneseni na cene električne energije.
  Da bi preprečili izkrivljanje konkurence med podjetji iz različnih držav članic, bi morali biti zneski, ki jih prejme posamezno podjetje, znotraj EU obvezno določeni za vse enako.
  Protokol in spremljajoči sklepi, sprejeti na konferenci pogodbenic v Parizu, morajo zagotoviti dinamično uporabo sredstev za podnebno financiranje, prenos tehnologije in krepitev zmogljivosti upravičenih pogodbenic, zlasti tistih z najmanj zmogljivostmi. Podnebno financiranje javnega sektorja bo še naprej imelo pomembno vlogo pri uporabi virov po letu 2020. Zato bi se morali prihodki od dražbe prav tako uporabiti za ukrepe podnebnega financiranja v ranljivih tretjih državah, vključno za prilagajanje na učinke podnebnih sprememb. Znesek podnebnega financiranja, ki se uporabi, bo odvisen tudi od ambicioznosti in kakovosti predlaganih načrtovanih, nacionalno določenih prispevkov, nadaljnjih naložbenih načrtov in nacionalnih procesov za načrtovanje prilagajanja.
  Vsaka država članica bi morala določiti minimalni delež prihodkov od dražb v višini najmanj 20 %, s katerim bi neposredno razpolagale lokalne in regionalne oblasti, ki bi jih lahko namenile blažitvi posledic podnebnih sprememb ali prilagajanju nanje (na primer v zvezi s hidrogeološkimi tveganji), s katerimi se vse pogosteje srečujejo, in ustreznemu prilagajanju infrastrukture za distribucijo električne energije in toplote vse več možnostim proizvodnje energije iz različnih obnovljivih virov energije
  .
  Poleg tega bi moralo biti v državah članicah mogoče uporabiti prihodke od trgovanja z emisijami za preprečevanje podnebnih tveganj na lokalni in regionalni ravni ter zaščito pred posledicami podnebnih sprememb in prilagajanje nanje.
  Države članice bi morale uporabiti prihodke od dražb tudi za spodbujanje pridobivanja spretnosti in prerazporeditev dela, na katerega vpliva tranzicija delovnih mest v razogljičenem gospodarstvu.

Obrazložitev

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti v teh politikah bi morala imeti večjo veljavo, namesto da je podcenjena. OR predlaga državam članicam, naj lokalnim in regionalnim oblastem omogočijo neposredno vodenje dela prihodkov od dražb emisijskih pravic zaradi blažitve posledic podnebnih sprememb, zlasti v zvezi s hidrogeološkimi tveganji, s katerimi se morajo lokalne in regionalne oblasti vse pogosteje ukvarjati pri obvladovanju izrednih razmer.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 10

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Glavna dolgoročna spodbuda te direktive za zajemanje in shranjevanje CO2, za nove tehnologije obnovljive energije in za pomembne inovacije na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov so signali glede cen ogljika, ki jih direktiva ustvarja, in dejstvo, da pravic ne bo treba predati za emisije CO2, ki se stalno hranijo ali preprečujejo. Poleg tega bi se za dopolnjevanje virov, ki se že uporabljajo za pospešitev demonstracije komercialnih obratov za zajemanje in shranjevanje CO2 in inovativnih tehnologij obnovljive energije, morale pravice EU ETS uporabljati za zagotavljanje zajamčenih nagrad za uporabo obratov za zajemanje in shranjevanje CO2, novih tehnologij obnovljive energije in industrijskih inovacij na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov v Uniji za CO2, ki se hrani ali preprečuje v zadostnem obsegu, če je vzpostavljen sporazum o delitvi znanj. Večji del te podpore bi moral biti odvisen od preverjenega izogibanja emisijam toplogrednih plinov, nekaj podpore pa se lahko dodeli, če se dosežejo vnaprej določeni mejniki, pri čemer je treba upoštevati uporabljeno tehnologijo. Najvišji delež stroškov projektov, ki se podpirajo, se lahko razlikuje glede na kategorijo projekta. | Glavna dolgoročna spodbuda te direktive za zajemanje in shranjevanje CO2

  (vse vrste
  zajemanja in shranjevanja CO2), za nove tehnologije obnovljive energije
  , za energetsko učinkovitost
  in za pomembne inovacije na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov
  (kot je zajemanje in uporaba CO2)
  so signali glede cen ogljika, ki jih direktiva ustvarja, in dejstvo, da pravic ne bo treba predati za emisije CO2, ki se stalno hranijo ali preprečujejo. Poleg tega bi se za dopolnjevanje virov, ki se že uporabljajo za pospešitev demonstracije komercialnih obratov za zajemanje in shranjevanje CO2 in inovativnih tehnologij obnovljive energije, morale pravice EU ETS uporabljati za zagotavljanje zajamčenih nagrad za uporabo obratov za zajemanje in shranjevanje CO2, novih tehnologij obnovljive energije in industrijskih inovacij na področju
  stroškovno učinkovitega zajemanja in uporabe CO2 ali
  nizkoogljičnih tehnologij in procesov v Uniji za CO2, ki se hrani ali preprečuje v zadostnem obsegu, če je vzpostavljen sporazum o delitvi znanj. Večji del te podpore bi moral biti odvisen od preverjenega izogibanja emisijam toplogrednih plinov, nekaj podpore pa se lahko dodeli, če se dosežejo vnaprej določeni mejniki, pri čemer je treba upoštevati uporabljeno tehnologijo. Najvišji delež stroškov projektov, ki se podpirajo, se lahko razlikuje glede na kategorijo projekta. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Glavna dolgoročna spodbuda te direktive za zajemanje in shranjevanje CO2, za nove tehnologije obnovljive energije in za pomembne inovacije na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov so signali glede cen ogljika, ki jih direktiva ustvarja, in dejstvo, da pravic ne bo treba predati za emisije CO2, ki se stalno hranijo ali preprečujejo. Poleg tega bi se za dopolnjevanje virov, ki se že uporabljajo za pospešitev demonstracije komercialnih obratov za zajemanje in shranjevanje CO2 in inovativnih tehnologij obnovljive energije, morale pravice EU ETS uporabljati za zagotavljanje zajamčenih nagrad za uporabo obratov za zajemanje in shranjevanje CO2, novih tehnologij obnovljive energije in industrijskih inovacij na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov v Uniji za CO2, ki se hrani ali preprečuje v zadostnem obsegu, če je vzpostavljen sporazum o delitvi znanj. Večji del te podpore bi moral biti odvisen od preverjenega izogibanja emisijam toplogrednih plinov, nekaj podpore pa se lahko dodeli, če se dosežejo vnaprej določeni mejniki, pri čemer je treba upoštevati uporabljeno tehnologijo. Najvišji delež stroškov projektov, ki se podpirajo, se lahko razlikuje glede na kategorijo projekta.

Glavna dolgoročna spodbuda te direktive za zajemanje in shranjevanje CO2

  (vse vrste
  zajemanja in shranjevanja CO2), za nove tehnologije obnovljive energije
  , za energetsko učinkovitost
  in za pomembne inovacije na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov
  (kot je zajemanje in uporaba CO2)
  so signali glede cen ogljika, ki jih direktiva ustvarja, in dejstvo, da pravic ne bo treba predati za emisije CO2, ki se stalno hranijo ali preprečujejo. Poleg tega bi se za dopolnjevanje virov, ki se že uporabljajo za pospešitev demonstracije komercialnih obratov za zajemanje in shranjevanje CO2 in inovativnih tehnologij obnovljive energije, morale pravice EU ETS uporabljati za zagotavljanje zajamčenih nagrad za uporabo obratov za zajemanje in shranjevanje CO2, novih tehnologij obnovljive energije in industrijskih inovacij na področju
  stroškovno učinkovitega zajemanja in uporabe CO2 ali
  nizkoogljičnih tehnologij in procesov v Uniji za CO2, ki se hrani ali preprečuje v zadostnem obsegu, če je vzpostavljen sporazum o delitvi znanj. Večji del te podpore bi moral biti odvisen od preverjenega izogibanja emisijam toplogrednih plinov, nekaj podpore pa se lahko dodeli, če se dosežejo vnaprej določeni mejniki, pri čemer je treba upoštevati uporabljeno tehnologijo. Najvišji delež stroškov projektov, ki se podpirajo, se lahko razlikuje glede na kategorijo projekta.

Obrazložitev

Smiselna je navedba energetske učinkovitosti in vseh tehnologij, ki se nanašajo na zajemanje in uporabo CO2 kot surovine za druge industrijske procese, pri čemer že potekajo preskusi, na podlagi katerih bi lahko v primeru, da dosežejo zadostno tehnološko zrelost, te tehnologije postale veliko bolj zanimive od zajemanja in shranjevanja CO2. Poleg tega OR opozarja na vprašanja varnosti, zlasti dolgoročne, ki bi jo morali ti sistemi zagotavljati.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Na podlagi 2 % skupnih pravic EU ETS bi se moral vzpostaviti sklad za modernizacijo, pravice pa bi se morale prodati na dražbi v skladu s pravili in modalitetami za dražbe prek skupnega dražbenega sistema, določenega v Uredbi Komisije (EU) št. 1031/2010. Države članice, katerih BDP na prebivalca po tržnih deviznih tečajih je bil leta 2013 manjši od 60 % povprečja Unije, bi morale biti upravičene do financiranja iz sklada za modernizacijo in odstopanja od načela prodaje vseh pravic za proizvodnjo električne energije na dražbi do leta 2030 z uporabo možnosti brezplačne dodelitve, da se pregledno spodbujajo produktivne naložbe za modernizacijo energetskega sektorja in pri tem preprečijo izkrivljanja notranjega trga z energijo. Pravila za upravljanje sklada za modernizacijo bi morala določati usklajen, obsežen in pregleden okvir, da se zagotovi najučinkovitejše izvajanje, pri čemer bi morala upoštevati potrebo po neoviranem dostopu vseh udeležencev. Struktura upravljanja bi morala delovati v skladu z namenom zagotavljanja primerne rabe finančnih sredstev. Navedeno strukturo upravljanja bi morala sestavljati odbor za naložbe in upravni odbor, pri postopku odločanja pa bi se moralo ustrezno upoštevati strokovno znanje EIB, razen če se podpora malim projektom zagotovi s posojili iz nacionalnih spodbujevalnih bank ali nepovratnimi sredstvi prek nacionalnega programa, ki ima enake cilje kot sklad za modernizacijo. Naložbe, financirane iz sklada, bi morale predlagati države članice. Za zagotovitev ustrezne obravnave potreb po naložbah v državah članicah z nižjimi prihodki se bodo pri porazdelitvi finančnih sredstev v enaki meri upoštevale preverjene emisije in merila glede BDP. Finančna pomoč iz sklada za modernizacijo se lahko zagotovi v različnih oblikah. | Na podlagi 2 % skupnih pravic EU ETS bi se moral vzpostaviti sklad za modernizacijo, pravice pa bi se morale prodati na dražbi v skladu s pravili in modalitetami za dražbe prek skupnega dražbenega sistema, določenega v Uredbi Komisije (EU) št. 1031/2010. Države članice, katerih BDP na prebivalca po tržnih deviznih tečajih je bil leta 2013 manjši od 60 % povprečja Unije, bi morale biti upravičene do financiranja iz sklada za modernizacijo in odstopanja od načela prodaje vseh pravic za proizvodnjo električne energije na dražbi do leta 2030 z uporabo možnosti brezplačne dodelitve, da se pregledno spodbujajo produktivne naložbe za modernizacijo energetskega sektorja in pri tem preprečijo izkrivljanja notranjega trga z energijo.
  Sredstva iz sklada za modernizacijo bi morala biti na voljo tudi regijam NUTS 2 držav članic z očitnimi notranjimi neravnovesji, da bi spodbudili obnovo in modernizacijo energetskega sektorja.
  Pravila za upravljanje sklada za modernizacijo bi morala določati usklajen, obsežen in pregleden okvir, da se zagotovi najučinkovitejše izvajanje, pri čemer bi morala upoštevati potrebo po neoviranem dostopu vseh udeležencev. Struktura upravljanja bi morala delovati v skladu z namenom zagotavljanja primerne rabe finančnih sredstev. Navedeno strukturo upravljanja bi morala sestavljati odbor za naložbe in upravni odbor, pri postopku odločanja pa bi se moralo ustrezno upoštevati strokovno znanje EIB, razen če se podpora malim projektom zagotovi s posojili iz nacionalnih spodbujevalnih bank ali nepovratnimi sredstvi prek nacionalnega programa, ki ima enake cilje kot sklad za modernizacijo. Naložbe, financirane iz sklada, bi morale predlagati države članice. Za zagotovitev ustrezne obravnave potreb po naložbah v državah članicah z nižjimi prihodki se bodo pri porazdelitvi finančnih sredstev v enaki meri upoštevale preverjene emisije in merila glede BDP.
  Razdelitev sredstev poteka v skladu z načelom subsidiarnosti in ob upoštevanju pravice držav članic, da odločajo o svojih virih energije.
  Finančna pomoč iz sklada za modernizacijo se lahko zagotovi v različnih oblikah. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Na podlagi 2 % skupnih pravic EU ETS bi se moral vzpostaviti sklad za modernizacijo, pravice pa bi se morale prodati na dražbi v skladu s pravili in modalitetami za dražbe prek skupnega dražbenega sistema, določenega v Uredbi Komisije (EU) št. 1031/2010. Države članice, katerih BDP na prebivalca po tržnih deviznih tečajih je bil leta 2013 manjši od 60 % povprečja Unije, bi morale biti upravičene do financiranja iz sklada za modernizacijo in odstopanja od načela prodaje vseh pravic za proizvodnjo električne energije na dražbi do leta 2030 z uporabo možnosti brezplačne dodelitve, da se pregledno spodbujajo produktivne naložbe za modernizacijo energetskega sektorja in pri tem preprečijo izkrivljanja notranjega trga z energijo. Pravila za upravljanje sklada za modernizacijo bi morala določati usklajen, obsežen in pregleden okvir, da se zagotovi najučinkovitejše izvajanje, pri čemer bi morala upoštevati potrebo po neoviranem dostopu vseh udeležencev. Struktura upravljanja bi morala delovati v skladu z namenom zagotavljanja primerne rabe finančnih sredstev. Navedeno strukturo upravljanja bi morala sestavljati odbor za naložbe in upravni odbor, pri postopku odločanja pa bi se moralo ustrezno upoštevati strokovno znanje EIB, razen če se podpora malim projektom zagotovi s posojili iz nacionalnih spodbujevalnih bank ali nepovratnimi sredstvi prek nacionalnega programa, ki ima enake cilje kot sklad za modernizacijo. Naložbe, financirane iz sklada, bi morale predlagati države članice. Za zagotovitev ustrezne obravnave potreb po naložbah v državah članicah z nižjimi prihodki se bodo pri porazdelitvi finančnih sredstev v enaki meri upoštevale preverjene emisije in merila glede BDP. Finančna pomoč iz sklada za modernizacijo se lahko zagotovi v različnih oblikah.

Na podlagi 2 % skupnih pravic EU ETS bi se moral vzpostaviti sklad za modernizacijo, pravice pa bi se morale prodati na dražbi v skladu s pravili in modalitetami za dražbe prek skupnega dražbenega sistema, določenega v Uredbi Komisije (EU) št. 1031/2010. Države članice, katerih BDP na prebivalca po tržnih deviznih tečajih je bil leta 2013 manjši od 60 % povprečja Unije, bi morale biti upravičene do financiranja iz sklada za modernizacijo in odstopanja od načela prodaje vseh pravic za proizvodnjo električne energije na dražbi do leta 2030 z uporabo možnosti brezplačne dodelitve, da se pregledno spodbujajo produktivne naložbe za modernizacijo energetskega sektorja in pri tem preprečijo izkrivljanja notranjega trga z energijo.
  Sredstva iz sklada za modernizacijo bi morala biti na voljo tudi regijam NUTS 2 držav članic z očitnimi notranjimi neravnovesji, da bi spodbudili obnovo in modernizacijo energetskega sektorja.
  Pravila za upravljanje sklada za modernizacijo bi morala določati usklajen, obsežen in pregleden okvir, da se zagotovi najučinkovitejše izvajanje, pri čemer bi morala upoštevati potrebo po neoviranem dostopu vseh udeležencev. Struktura upravljanja bi morala delovati v skladu z namenom zagotavljanja primerne rabe finančnih sredstev. Navedeno strukturo upravljanja bi morala sestavljati odbor za naložbe in upravni odbor, pri postopku odločanja pa bi se moralo ustrezno upoštevati strokovno znanje EIB, razen če se podpora malim projektom zagotovi s posojili iz nacionalnih spodbujevalnih bank ali nepovratnimi sredstvi prek nacionalnega programa, ki ima enake cilje kot sklad za modernizacijo. Naložbe, financirane iz sklada, bi morale predlagati države članice. Za zagotovitev ustrezne obravnave potreb po naložbah v državah članicah z nižjimi prihodki se bodo pri porazdelitvi finančnih sredstev v enaki meri upoštevale preverjene emisije in merila glede BDP.
  Razdelitev sredstev poteka v skladu z načelom subsidiarnosti in ob upoštevanju pravice držav članic, da odločajo o svojih virih energije.
  Finančna pomoč iz sklada za modernizacijo se lahko zagotovi v različnih oblikah.

Obrazložitev

OR poziva, da bi bila sredstva iz sklada za modernizacijo na voljo tudi za ukrepe v regijah NUTS 2. Poleg tega, da se strinja z načelom solidarnosti in nadaljnjim dodeljevanjem brezplačnih pravic za modernizacijo energetskega sektorja v državah članicah, katerih BDP na prebivalca je bil leta 2013 manjši od 60 % povprečja Unije, predlaga, da se pri dodeljevanju teh pravic upošteva tudi BDP na prebivalca v regijah NUTS 2, saj bi bilo v primeru držav, ki se soočajo z večjimi regionalnimi neravnovesji, neustrezno upoštevati samo nacionalni BDP na prebivalca. Pravica držav članic, da same odločajo o svojih virih energije, je zapisana v členu 194(2) PDEU.

Predlog spremembe 5

Uvodna izjava 12

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Evropski svet je potrdil, da bi se morale izboljšati modalitete izbirne brezplačne dodelitve za modernizacijo energetskega sektorja v določenih državah članicah, vključno s preglednostjo. Naložbe v vrednosti 10 milijonov EUR ali več bi morala zadevna država članica izbrati s konkurenčnim postopkom za zbiranje ponudb na podlagi jasnih in preglednih pravil, da se zagotovi, da se brezplačna dodelitev uporablja za spodbujanje produktivnih naložb za modernizacijo energetskega sektorja v skladu s cilji energetske unije. Naložbe v vrednosti manj kot 10 milijonov EUR bi morale biti prav tako upravičene do financiranja na podlagi brezplačne dodelitve. Zadevna država članica bi morala take naložbe izbrati na podlagi jasnih in preglednih meril. Rezultati tega izbirnega postopka bi morali biti predmet javnega posvetovanja. V fazi izbora naložbenih projektov bi bilo treba obvestiti javnost, ki bi morala biti ustrezno obveščena tudi o njihovem izvajanju. | Evropski svet je potrdil, da bi se morale izboljšati modalitete izbirne brezplačne dodelitve za modernizacijo energetskega sektorja v določenih državah članicah, vključno s preglednostjo. Naložbe v vrednosti 10 milijonov EUR ali več bi morala zadevna država članica izbrati s konkurenčnim postopkom za zbiranje ponudb na podlagi jasnih in preglednih pravil, da se zagotovi, da se brezplačna dodelitev uporablja za spodbujanje produktivnih naložb za modernizacijo energetskega sektorja v skladu s cilji energetske unije. Naložbe v vrednosti manj kot 10 milijonov EUR bi morale biti prav tako upravičene do financiranja na podlagi brezplačne dodelitve. Zadevna država članica bi morala take naložbe izbrati na podlagi jasnih in preglednih meril. Rezultati tega izbirnega postopka bi morali biti predmet javnega posvetovanja
  , ki bi upoštevalo zlasti stališča lokalnih in regionalnih oblasti
  . V fazi izbora naložbenih projektov bi bilo treba obvestiti javnost, ki bi morala biti ustrezno obveščena tudi o njihovem izvajanju. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Evropski svet je potrdil, da bi se morale izboljšati modalitete izbirne brezplačne dodelitve za modernizacijo energetskega sektorja v določenih državah članicah, vključno s preglednostjo. Naložbe v vrednosti 10 milijonov EUR ali več bi morala zadevna država članica izbrati s konkurenčnim postopkom za zbiranje ponudb na podlagi jasnih in preglednih pravil, da se zagotovi, da se brezplačna dodelitev uporablja za spodbujanje produktivnih naložb za modernizacijo energetskega sektorja v skladu s cilji energetske unije. Naložbe v vrednosti manj kot 10 milijonov EUR bi morale biti prav tako upravičene do financiranja na podlagi brezplačne dodelitve. Zadevna država članica bi morala take naložbe izbrati na podlagi jasnih in preglednih meril. Rezultati tega izbirnega postopka bi morali biti predmet javnega posvetovanja. V fazi izbora naložbenih projektov bi bilo treba obvestiti javnost, ki bi morala biti ustrezno obveščena tudi o njihovem izvajanju.

Evropski svet je potrdil, da bi se morale izboljšati modalitete izbirne brezplačne dodelitve za modernizacijo energetskega sektorja v določenih državah članicah, vključno s preglednostjo. Naložbe v vrednosti 10 milijonov EUR ali več bi morala zadevna država članica izbrati s konkurenčnim postopkom za zbiranje ponudb na podlagi jasnih in preglednih pravil, da se zagotovi, da se brezplačna dodelitev uporablja za spodbujanje produktivnih naložb za modernizacijo energetskega sektorja v skladu s cilji energetske unije. Naložbe v vrednosti manj kot 10 milijonov EUR bi morale biti prav tako upravičene do financiranja na podlagi brezplačne dodelitve. Zadevna država članica bi morala take naložbe izbrati na podlagi jasnih in preglednih meril. Rezultati tega izbirnega postopka bi morali biti predmet javnega posvetovanja
  , ki bi upoštevalo zlasti stališča lokalnih in regionalnih oblasti
  . V fazi izbora naložbenih projektov bi bilo treba obvestiti javnost, ki bi morala biti ustrezno obveščena tudi o njihovem izvajanju.

Obrazložitev

OR meni, da vloga lokalnih in regionalnih oblasti v teh politikah ne sme biti podcenjena, pač pa ji je treba priznati njeno veljavo, zato predlaga, da bi bilo obvezno tudi posebno posvetovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi o rezultatih neobveznih brezplačnih dodelitev za modernizacijo energetskega sektorja.

Predlog spremembe 6

Nova uvodna izjava 13a

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Pariški sporazum, dosežen na 21. konferenci pogodbenic, terja prizadevanje vseh pogodbenic, da bi bil čim hitreje ratificiran in bi bilo njegovo izvajanje čim ambicioznejše. Zato bi bilo treba bolj upoštevati vse pobude in kampanje, tudi tiste z lokalne in regionalne ravni ali njima namenjene, ki bi lahko prispevale k uresničenju ciljev za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.


  Instrument za spremljanje okoljskih politik in izmenjavo dobrih praks in projektov, ki se izvajajo na lokalni in regionalni ravni (na primer v povezavi s konvencijo županov), bi bil lahko koristen za spodbujanje subsidiarnosti in uresničevanje odgovornosti vseh ravni upravljanja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pariški sporazum, dosežen na 21. konferenci pogodbenic, terja prizadevanje vseh pogodbenic, da bi bil čim hitreje ratificiran in bi bilo njegovo izvajanje čim ambicioznejše. Zato bi bilo treba bolj upoštevati vse pobude in kampanje, tudi tiste z lokalne in regionalne ravni ali njima namenjene, ki bi lahko prispevale k uresničenju ciljev za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.


  Instrument za spremljanje okoljskih politik in izmenjavo dobrih praks in projektov, ki se izvajajo na lokalni in regionalni ravni (na primer v povezavi s konvencijo županov), bi bil lahko koristen za spodbujanje subsidiarnosti in uresničevanje odgovornosti vseh ravni upravljanja.

Obrazložitev

OR poziva k čim prejšnji uradni ratifikaciji in doslednemu izvajanju pariškega sporazuma. Sistem EU ETS je sicer lahko eden glavnih mehanizmov za spodbujanje zmanjševanja emisij in s tem doseganja zadanih ciljev, vendar ne more biti edini instrument EU. OR se strinja, da je pomembna usklajenost medsektorskih in podnebnih politik z drugimi evropskimi politikami (zlasti tistih, ki se spodbujajo s strukturnimi skladi), in meni, da bi lahko poseben instrument na lokalni ravni to spodbudil in poudaril vlogo OR.

Predlog spremembe 7

Člen 1(4)(a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 10 se spremeni: | Člen 10 se spremeni: |
| (a) | odstavku 1 se dodajo trije novi pododstavki: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 10 se spremeni:

Člen 10 se spremeni:

(a)

odstavku 1 se dodajo trije novi pododstavki:

| (a) | odstavku 1 se dodajo trije novi pododstavki: |
| --- | --- |

(a)

odstavku 1 se dodajo trije novi pododstavki:

| | „Od leta 2021 delež pravic, ki jih države članice prodajo na dražbi, znaša 57 %. |
| --- | --- |

„Od leta 2021 delež pravic, ki jih države članice prodajo na dražbi, znaša 57 %.

| | „Od leta 2021 delež pravic, ki jih države članice prodajo na dražbi, znaša
  najmanj
  57 %.
  Da bi zagotovili optimalno delovanje sistema EU ETS, bi obvezno povišanje deleža pravic, ki se prodajo na dražbi, lahko predvideli le, če bi svetovne razmere to dovoljevale, ne da bi pri tem ogrozili konkurenčnost evropske industrije. |
| --- | --- |

„Od leta 2021 delež pravic, ki jih države članice prodajo na dražbi, znaša
  najmanj
  57 %.
  Da bi zagotovili optimalno delovanje sistema EU ETS, bi obvezno povišanje deleža pravic, ki se prodajo na dražbi, lahko predvideli le, če bi svetovne razmere to dovoljevale, ne da bi pri tem ogrozili konkurenčnost evropske industrije.

| | 2 % skupne količine pravic v obdobju 2021–2030 se prodata na dražbi, da se vzpostavi sklad za izboljšanje energetske učinkovitosti in modernizacijo energijskih sistemov določenih držav članic, kot je določeno v členu 10d te direktive (‚sklad za modernizacijo‘). |
| --- | --- |

2 % skupne količine pravic v obdobju 2021–2030 se prodata na dražbi, da se vzpostavi sklad za izboljšanje energetske učinkovitosti in modernizacijo energijskih sistemov določenih držav članic, kot je določeno v členu 10d te direktive (‚sklad za modernizacijo‘).

| | 2 % skupne količine pravic v obdobju 2021–2030 se prodata na dražbi, da se vzpostavi sklad za izboljšanje energetske učinkovitosti in modernizacijo energijskih sistemov določenih držav članic, kot je določeno v členu 10d te direktive (‚sklad za modernizacijo‘). |
| --- | --- |

2 % skupne količine pravic v obdobju 2021–2030 se prodata na dražbi, da se vzpostavi sklad za izboljšanje energetske učinkovitosti in modernizacijo energijskih sistemov določenih držav članic, kot je določeno v členu 10d te direktive (‚sklad za modernizacijo‘).

| | Skupna preostala količina pravic, ki jih države članice prodajo na dražbi, se porazdeli v skladu z odstavkom 2.“; |
| --- | --- |

Skupna preostala količina pravic, ki jih države članice prodajo na dražbi, se porazdeli v skladu z odstavkom 2.“;

| | Skupna preostala količina pravic, ki jih države članice prodajo na dražbi, se porazdeli v skladu z odstavkom 2.“; |
| --- | --- |

Skupna preostala količina pravic, ki jih države članice prodajo na dražbi, se porazdeli v skladu z odstavkom 2.“;

Obrazložitev

OR meni, da bi bilo treba delež pravic za prodajo na dražbi, ki v obdobju 2013–2020 znaša 57 %, postopoma povečevati in za to določiti jasne časovne okvire, ki bi pripomogli k doseganju ambicioznih ciljev, ki smo si jih zadali. Po njegovem mnenju so namreč nujni ambiciozni cilji za spodbujanje napredka na tem področju, zato pozdravlja povečanje letnega zmanjšanja na 2,2 % od leta 2021 naprej. Kljub temu podpira tudi sklep o ohranitvi brezplačnega dodeljevanja določenega deleža pravic, da bi preprečili selitve industrijskih virov CO2 in ohranili konkurenčnost Evrope. Vendar bi ti ukrepi morali veljati kot izjema in treba bi jih bilo sproti pregledovati in postopno posodabljati, kakor hitro bodo druga svetovna gospodarstva sprejela podobne instrumente v boju proti emisijam.

Predlog spremembe 8

Člen 1(5)(f)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| v odstavku 8 se prvi, drugi in tretji pododstavek odstavka 8 nadomestijo z naslednjim: | v odstavku 8 se prvi, drugi in tretji pododstavek odstavka 8 nadomestijo z naslednjim: |
| „400 milijonov pravic je na voljo za podporo inovacij na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov v industrijskih sektorjih, navedenih v Prilogi I, ter za spodbujanje gradnje in delovanja komercialnih demonstracijskih projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, in demonstracijskih projektov inovativnih tehnologij obnovljive energije na ozemlju Unije. | „400 milijonov pravic je na voljo za podporo inovacij na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov v industrijskih sektorjih, navedenih v Prilogi I, ter za spodbujanje gradnje in delovanja komercialnih demonstracijskih projektov, katerih cilj je okoljsko varno
  in stroškovno učinkovito
  zajemanje in geološko shranjevanje CO2

  ali zajemanje in uporaba CO2 v industrijskih procesih
  , in demonstracijskih projektov inovativnih tehnologij obnovljive energije
  in za energetsko učinkovitost
  na ozemlju Unije. |
| Pravice so na voljo za inovacije na področju nizkoogljičnih industrijskih tehnologij in procesov ter podporo za demonstracijske projekte za razvoj številnih tehnologij zajemanja in shranjevanja CO2 in inovativnih tehnologij obnovljive energije, ki še niso komercialno sposobne preživeti, na geografsko usklajenih lokacijah. Za spodbujanje inovativnih projektov se lahko podpre do 60 % zadevnih stroškov projektov, od katerih jih do 40 % ne sme biti odvisnih od preverjenega izogibanja emisijam toplogrednih plinov, če se dosežejo vnaprej določeni mejniki ob upoštevanju uporabljenih tehnologij. | Pravice so na voljo za inovacije na področju nizkoogljičnih industrijskih tehnologij in procesov ter podporo za demonstracijske projekte za razvoj številnih tehnologij zajemanja in shranjevanja CO2 in inovativnih tehnologij obnovljive energije, ki še niso komercialno sposobne preživeti, na geografsko usklajenih lokacijah. Za spodbujanje inovativnih projektov se lahko podpre do 60 % zadevnih stroškov projektov, od katerih jih do 40 % ne sme biti odvisnih od preverjenega izogibanja emisijam toplogrednih plinov, če se dosežejo vnaprej določeni mejniki ob upoštevanju uporabljenih tehnologij. |
| Poleg tega 50 milijonov nedodeljenih pravic iz rezerve za stabilnost trga, vzpostavljene s Sklepom (EU) št. 2015/..., dopolnjuje vse preostale obstoječe vire iz tega odstavka za zgoraj navedene projekte v vseh državah članicah, vključno z malimi projekti, pred letom 2021. Projekti so izbrani na podlagi objektivnih in preglednih meril. | Poleg tega 50 milijonov nedodeljenih pravic iz rezerve za stabilnost trga, vzpostavljene s Sklepom (EU) št. 2015/..., dopolnjuje vse preostale obstoječe vire iz tega odstavka za zgoraj navedene projekte v vseh državah članicah, vključno z malimi projekti, pred letom 2021. Projekti so izbrani na podlagi objektivnih in preglednih meril. |
| Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 23.“ | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 23.“ |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

v odstavku 8 se prvi, drugi in tretji pododstavek odstavka 8 nadomestijo z naslednjim:

v odstavku 8 se prvi, drugi in tretji pododstavek odstavka 8 nadomestijo z naslednjim:

„400 milijonov pravic je na voljo za podporo inovacij na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov v industrijskih sektorjih, navedenih v Prilogi I, ter za spodbujanje gradnje in delovanja komercialnih demonstracijskih projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, in demonstracijskih projektov inovativnih tehnologij obnovljive energije na ozemlju Unije.

„400 milijonov pravic je na voljo za podporo inovacij na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov v industrijskih sektorjih, navedenih v Prilogi I, ter za spodbujanje gradnje in delovanja komercialnih demonstracijskih projektov, katerih cilj je okoljsko varno
  in stroškovno učinkovito
  zajemanje in geološko shranjevanje CO2

  ali zajemanje in uporaba CO2 v industrijskih procesih
  , in demonstracijskih projektov inovativnih tehnologij obnovljive energije
  in za energetsko učinkovitost
  na ozemlju Unije.

Pravice so na voljo za inovacije na področju nizkoogljičnih industrijskih tehnologij in procesov ter podporo za demonstracijske projekte za razvoj številnih tehnologij zajemanja in shranjevanja CO2 in inovativnih tehnologij obnovljive energije, ki še niso komercialno sposobne preživeti, na geografsko usklajenih lokacijah. Za spodbujanje inovativnih projektov se lahko podpre do 60 % zadevnih stroškov projektov, od katerih jih do 40 % ne sme biti odvisnih od preverjenega izogibanja emisijam toplogrednih plinov, če se dosežejo vnaprej določeni mejniki ob upoštevanju uporabljenih tehnologij.

Pravice so na voljo za inovacije na področju nizkoogljičnih industrijskih tehnologij in procesov ter podporo za demonstracijske projekte za razvoj številnih tehnologij zajemanja in shranjevanja CO2 in inovativnih tehnologij obnovljive energije, ki še niso komercialno sposobne preživeti, na geografsko usklajenih lokacijah. Za spodbujanje inovativnih projektov se lahko podpre do 60 % zadevnih stroškov projektov, od katerih jih do 40 % ne sme biti odvisnih od preverjenega izogibanja emisijam toplogrednih plinov, če se dosežejo vnaprej določeni mejniki ob upoštevanju uporabljenih tehnologij.

Poleg tega 50 milijonov nedodeljenih pravic iz rezerve za stabilnost trga, vzpostavljene s Sklepom (EU) št. 2015/..., dopolnjuje vse preostale obstoječe vire iz tega odstavka za zgoraj navedene projekte v vseh državah članicah, vključno z malimi projekti, pred letom 2021. Projekti so izbrani na podlagi objektivnih in preglednih meril.

Poleg tega 50 milijonov nedodeljenih pravic iz rezerve za stabilnost trga, vzpostavljene s Sklepom (EU) št. 2015/..., dopolnjuje vse preostale obstoječe vire iz tega odstavka za zgoraj navedene projekte v vseh državah članicah, vključno z malimi projekti, pred letom 2021. Projekti so izbrani na podlagi objektivnih in preglednih meril.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 23.“

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 23.“

Obrazložitev

Smiselna je navedba energetske učinkovitosti in vseh tehnologij, ki se nanašajo na zajemanje in uporabo CO2 kot surovine za druge industrijske procese, pri čemer že potekajo preskusi, na podlagi katerih bi lahko v primeru, da dosežejo zadostno tehnološko zrelost, te tehnologije postale veliko bolj zanimive od zajemanja in shranjevanja CO2.

Predlog spremembe 9

Člen 1(6) – nov člen 10c(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Z odstopanjem od člena 10a(1) do (5) lahko države članice, katerih BDP na prebivalca v EUR po tržnih cenah je bil leta 2013 manjši od 60 % povprečja Unije, dodelijo prehodno brezplačno dodelitev napravam za proizvodnjo električne energije za modernizacijo energetskega sektorja. | 1.   Z odstopanjem od člena 10a(1) do (5) lahko države članice
  in regije NUTS 2 držav članic z velikimi notranjimi neravnovesji
  , katerih BDP na prebivalca v EUR po tržnih cenah je bil leta 2013 manjši od 60 % povprečja Unije, dodelijo prehodno brezplačno dodelitev napravam za proizvodnjo električne energije za modernizacijo energetskega sektorja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Z odstopanjem od člena 10a(1) do (5) lahko države članice, katerih BDP na prebivalca v EUR po tržnih cenah je bil leta 2013 manjši od 60 % povprečja Unije, dodelijo prehodno brezplačno dodelitev napravam za proizvodnjo električne energije za modernizacijo energetskega sektorja.

1.   Z odstopanjem od člena 10a(1) do (5) lahko države članice
  in regije NUTS 2 držav članic z velikimi notranjimi neravnovesji
  , katerih BDP na prebivalca v EUR po tržnih cenah je bil leta 2013 manjši od 60 % povprečja Unije, dodelijo prehodno brezplačno dodelitev napravam za proizvodnjo električne energije za modernizacijo energetskega sektorja.

Obrazložitev

OR poziva, da bi bila sredstva iz sklada za modernizacijo na voljo tudi za ukrepe v regijah NUTS 2. Poleg tega, da se strinja z načelom solidarnosti in nadaljnjim dodeljevanjem brezplačnih pravic za modernizacijo energetskega sektorja v državah članicah, katerih BDP na prebivalca je bil leta 2013 manjši od 60 % povprečja Unije, predlaga, da se pri dodeljevanju teh pravic upošteva tudi BDP na prebivalca v regijah NUTS 2, saj bi bilo v primeru držav, ki se soočajo z večjimi neravnovesji, neustrezno upoštevati samo nacionalni BDP na prebivalca.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | opozarja na pomen vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti v to vprašanje, saj imajo pri tem precejšnje izkušnje in glavno vlogo v boju proti podnebnim spremembam, poleg tega pa so najbliže državljanom in prve, ki morajo ukrepati v primeru okoljskih nesreč; |
| --- | --- |

1.

opozarja na pomen vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti v to vprašanje, saj imajo pri tem precejšnje izkušnje in glavno vlogo v boju proti podnebnim spremembam, poleg tega pa so najbliže državljanom in prve, ki morajo ukrepati v primeru okoljskih nesreč;

| 2. | poziva vse glavne svetovne akterje (podjetja, finančno skupnost, vlade, Združene narode, nevladne organizacije in civilno družbo), naj sodelujejo z vsemi ravnmi oblasti, da bi imeli usklajen in učinkovit odziv v nujnih primerih na področju okolja in podnebja, v skladu s sklepi 21. konference pogodbenic (COP 21) v Parizu; v zvezi s tem navaja sporočilo COM(2016) 110 final (Po Pariški konferenci), ki bo predmet posebnega mnenja OR; vseeno obžaluje razmeroma skromno omembo vloge spremenjenega sistema ETS pri izvajanju pariškega sporazuma in nepriznavanje regionalne razsežnosti v tem procesu; |
| --- | --- |

2.

poziva vse glavne svetovne akterje (podjetja, finančno skupnost, vlade, Združene narode, nevladne organizacije in civilno družbo), naj sodelujejo z vsemi ravnmi oblasti, da bi imeli usklajen in učinkovit odziv v nujnih primerih na področju okolja in podnebja, v skladu s sklepi 21. konference pogodbenic (COP 21) v Parizu; v zvezi s tem navaja sporočilo COM(2016) 110 final (Po Pariški konferenci), ki bo predmet posebnega mnenja OR; vseeno obžaluje razmeroma skromno omembo vloge spremenjenega sistema ETS pri izvajanju pariškega sporazuma in nepriznavanje regionalne razsežnosti v tem procesu;

| 3. | pozdravlja izid COP 21, ko gre za skupno željo po sodelovanju pri ambicioznem cilju, in pozdravlja odločitev, da se določijo petletni pregledi ciljev, da bi zagotovili njihovo ustreznost. Vendar poudarja, da je bila zamujena priložnost, da bi na svetovni ravni obravnavali tveganje selitve industrijskih virov toplogrednih plinov izven EU in predvideli rešitve; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja izid COP 21, ko gre za skupno željo po sodelovanju pri ambicioznem cilju, in pozdravlja odločitev, da se določijo petletni pregledi ciljev, da bi zagotovili njihovo ustreznost. Vendar poudarja, da je bila zamujena priložnost, da bi na svetovni ravni obravnavali tveganje selitve industrijskih virov toplogrednih plinov izven EU in predvideli rešitve;

| 4. | poudarja pomen večjega povezovanja sistema ETS in politik spodbujanja obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti; v zvezi s tem poudarja potrebo po poenostavitvi in uskladitvi zakonodaje na tem področju; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen večjega povezovanja sistema ETS in politik spodbujanja obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti; v zvezi s tem poudarja potrebo po poenostavitvi in uskladitvi zakonodaje na tem področju;

| 5. | direktiva o EU ETS je instrument politike EU v okviru evropske okoljske zakonodaje. Predlagana direktiva ne sproža nobenih vprašanj v zvezi s spoštovanjem načela subsidiarnosti, saj je vprašanje podnebnih sprememb in njihovih posledic nedvomno čezmejne narave in ciljev te direktive ni mogoče zadovoljivo doseči na ravni posameznih držav članic, pač pa na ravni EU. Predlagana direktiva ravno tako z vidika oblike in vsebine ne presega nujnih ukrepov za doseganje ciljev EU glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 na stroškovno učinkovit način in je torej v skladu z načelom sorazmernosti; |
| --- | --- |

5.

direktiva o EU ETS je instrument politike EU v okviru evropske okoljske zakonodaje. Predlagana direktiva ne sproža nobenih vprašanj v zvezi s spoštovanjem načela subsidiarnosti, saj je vprašanje podnebnih sprememb in njihovih posledic nedvomno čezmejne narave in ciljev te direktive ni mogoče zadovoljivo doseči na ravni posameznih držav članic, pač pa na ravni EU. Predlagana direktiva ravno tako z vidika oblike in vsebine ne presega nujnih ukrepov za doseganje ciljev EU glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 na stroškovno učinkovit način in je torej v skladu z načelom sorazmernosti;

| 6. | vidi kot prednostne vse cilje iz strategije Evropa 2020, saj so po njegovem mnenju vsekakor združljivi s ciljem ohranitve močne, konkurenčne in sodobne evropske industrije, ki predpisov ne doživlja kot sankcije, temveč kot spodbudo za večjo učinkovitost in posodabljanje; zato poziva Evropsko komisijo, naj razmisli tudi o „ogljičnem odtisu“ proizvodov in preuči, kako spodbuditi bolj trajnostno potrošnjo; |
| --- | --- |

6.

vidi kot prednostne vse cilje iz strategije Evropa 2020, saj so po njegovem mnenju vsekakor združljivi s ciljem ohranitve močne, konkurenčne in sodobne evropske industrije, ki predpisov ne doživlja kot sankcije, temveč kot spodbudo za večjo učinkovitost in posodabljanje; zato poziva Evropsko komisijo, naj razmisli tudi o „ogljičnem odtisu“ proizvodov in preuči, kako spodbuditi bolj trajnostno potrošnjo;

| 7. | poudarja, da je treba obravnavati neravnovesje med ponudbo in povpraševanjem na trgu pravic, s čimer bi pomagali zagotoviti, da bi bile cene emisij CO2 bolj povezane s srednje- in dolgoročnim zmanjšanjem emisij, in s čimer bi spodbudili nizkoogljične tehnologije. Poleg tega poudarja, da bi glede na rezervo za stabilnost trga, katere cilj je večja prožnost ponudbe pravic na dražbi v obdobju med posameznimi fazami trgovanja, spremembe iz predloga direktive morale prispevati k preprečevanju velikih razlik v številu pravic na dražbi in zagotoviti njihovo pravično porazdelitev v posameznem letu; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba obravnavati neravnovesje med ponudbo in povpraševanjem na trgu pravic, s čimer bi pomagali zagotoviti, da bi bile cene emisij CO2 bolj povezane s srednje- in dolgoročnim zmanjšanjem emisij, in s čimer bi spodbudili nizkoogljične tehnologije. Poleg tega poudarja, da bi glede na rezervo za stabilnost trga, katere cilj je večja prožnost ponudbe pravic na dražbi v obdobju med posameznimi fazami trgovanja, spremembe iz predloga direktive morale prispevati k preprečevanju velikih razlik v številu pravic na dražbi in zagotoviti njihovo pravično porazdelitev v posameznem letu;

| 8. | pozdravlja predlog Evropske komisije za posodobitev sedanje zakonodaje o sistemu EU za trgovanje z emisijami (EU ETS) ter izbiro direktive kot zakonodajnega instrumenta; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja predlog Evropske komisije za posodobitev sedanje zakonodaje o sistemu EU za trgovanje z emisijami (EU ETS) ter izbiro direktive kot zakonodajnega instrumenta;

| 9. | je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča, da obstajajo „resne pomanjkljivosti pri izvajanju sistema EU ETS“, in daje priporočila za izboljšanje celovitosti in izvajanja tega sistema, vključno s konceptom učinkovitosti industrije, da bi zagotovili neomejeno konkurenčnost gospodarstva EU; |
| --- | --- |

9.

je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča, da obstajajo „resne pomanjkljivosti pri izvajanju sistema EU ETS“, in daje priporočila za izboljšanje celovitosti in izvajanja tega sistema, vključno s konceptom učinkovitosti industrije, da bi zagotovili neomejeno konkurenčnost gospodarstva EU;

| 10. | opozarja, kot je že poudaril v prejšnjih mnenjih (1), da je ena od težav, ki so se doslej pojavile pri izvajanju sistema EU ETS, tudi cena ogljika, ki se pogosto ocenjuje kot nezadostna. V zvezi s tem meni, da bi si EU morala prizadevati za korektne cene na mednarodni ravni in preprečevanje nihanja cen, ki je samo posledica špekulacij; |
| --- | --- |

10.

opozarja, kot je že poudaril v prejšnjih mnenjih (1), da je ena od težav, ki so se doslej pojavile pri izvajanju sistema EU ETS, tudi cena ogljika, ki se pogosto ocenjuje kot nezadostna. V zvezi s tem meni, da bi si EU morala prizadevati za korektne cene na mednarodni ravni in preprečevanje nihanja cen, ki je samo posledica špekulacij;

| 11. | poudarja, da je direktiva, ki vzpostavlja sistem EU ETS, del kompleksnejšega sistema ukrepov in državam članicam ne sme onemogočati dodatne uvedbe davka na ogljik, da bi spodbujale inovacije z ustvarjanjem konkurenčnih prednosti, tako kot to že poteka na primer na Norveškem in Švedskem; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je direktiva, ki vzpostavlja sistem EU ETS, del kompleksnejšega sistema ukrepov in državam članicam ne sme onemogočati dodatne uvedbe davka na ogljik, da bi spodbujale inovacije z ustvarjanjem konkurenčnih prednosti, tako kot to že poteka na primer na Norveškem in Švedskem;

| 12. | podpira načelo, da morajo vsi gospodarski sektorji, tudi tisti, ki niso zajeti v sistem EU ETS, prispevati k zmanjšanju emisij in povečanju okoljske in socialne trajnosti. Zato spodbuja države članice, naj povečajo prizadevanja v zvezi s sektorji, ki niso zajeti v sistem EU ETS, saj ustvarjajo več kot 50 % emisij. V zvezi s tem predlaga, da bi preučili možnosti za revizijo subvencij, ki so predvidene za posamezna področja, da bi trg spodbudili v smeri inovativnih in učinkovitih rešitev in da bi povečali število sektorjev, vključenih v sistem EU ETS, na primer z vključitvijo emisij iz prometa (pomorskega in kopenskega) in gradbeništva; |
| --- | --- |

12.

podpira načelo, da morajo vsi gospodarski sektorji, tudi tisti, ki niso zajeti v sistem EU ETS, prispevati k zmanjšanju emisij in povečanju okoljske in socialne trajnosti. Zato spodbuja države članice, naj povečajo prizadevanja v zvezi s sektorji, ki niso zajeti v sistem EU ETS, saj ustvarjajo več kot 50 % emisij. V zvezi s tem predlaga, da bi preučili možnosti za revizijo subvencij, ki so predvidene za posamezna področja, da bi trg spodbudili v smeri inovativnih in učinkovitih rešitev in da bi povečali število sektorjev, vključenih v sistem EU ETS, na primer z vključitvijo emisij iz prometa (pomorskega in kopenskega) in gradbeništva;

| 13. | močno priporoča, da bi se z reformo mehanizmi nadomestil posrednih stroškov industrije uskladili v okviru EU (da bi se izognili izkrivljanju notranjega trga zaradi lokalne konkurence) in da bi sistem omogočal nagrajevanje najbolj učinkovitih; |
| --- | --- |

13.

močno priporoča, da bi se z reformo mehanizmi nadomestil posrednih stroškov industrije uskladili v okviru EU (da bi se izognili izkrivljanju notranjega trga zaradi lokalne konkurence) in da bi sistem omogočal nagrajevanje najbolj učinkovitih;

| 14. | izraža upanje, da bo uvedba sistema ETS na Kitajskem z letom 2017 (2) spodbudila tudi druge akterje na svetovni ravni in s tem pospešila zbliževanje v smeri gospodarstva brez emisij toplogrednih plinov in privedla do postopnega opuščanja sistema brezplačnega dodeljevanja pravic, vendar bi bilo treba najprej razmisliti o alternativi brezplačni dodelitvi v obliki različnih vrst podpor in pobud za prehod s proizvodnje energije iz fosilnih goriv na proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

14.

izraža upanje, da bo uvedba sistema ETS na Kitajskem z letom 2017 (2) spodbudila tudi druge akterje na svetovni ravni in s tem pospešila zbliževanje v smeri gospodarstva brez emisij toplogrednih plinov in privedla do postopnega opuščanja sistema brezplačnega dodeljevanja pravic, vendar bi bilo treba najprej razmisliti o alternativi brezplačni dodelitvi v obliki različnih vrst podpor in pobud za prehod s proizvodnje energije iz fosilnih goriv na proizvodnjo energije iz obnovljivih virov;

| 15. | pozdravlja pripravljenost za izboljšanje obstoječe zakonodaje s povečanjem transparentnosti s pomočjo pogosteje posodobljenih, zanesljivih in preverjenih podatkov. Zato poziva k določitvi tehnično in ekonomsko realističnih referenčnih vrednosti na podlagi zanesljivih podatkov industrije in njihovi posodobitvi pred začetkom trgovanja; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja pripravljenost za izboljšanje obstoječe zakonodaje s povečanjem transparentnosti s pomočjo pogosteje posodobljenih, zanesljivih in preverjenih podatkov. Zato poziva k določitvi tehnično in ekonomsko realističnih referenčnih vrednosti na podlagi zanesljivih podatkov industrije in njihovi posodobitvi pred začetkom trgovanja;

| 16. | meni, da se mora javno financiranje podnebnih ukrepov nadaljevati tudi po letu 2020, in upa, da bo to imelo vse pomembnejšo vlogo v finančnem okviru EU že od vmesnega pregleda glavnih evropskih programov financiranja naprej, zlasti programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

16.

meni, da se mora javno financiranje podnebnih ukrepov nadaljevati tudi po letu 2020, in upa, da bo to imelo vse pomembnejšo vlogo v finančnem okviru EU že od vmesnega pregleda glavnih evropskih programov financiranja naprej, zlasti programa Obzorje 2020;

| 17. | predlaga, da se uporabijo vzvodi evropske zunanje in trgovinske politike (zlasti v okviru sporazumov o prosti trgovini), da bi pospešili približevanje tretjih držav sistemu EU ETS s spodbujanjem mednarodnega okvira, ki bi omogočal uresničitev večjih ciljev; |
| --- | --- |

17.

predlaga, da se uporabijo vzvodi evropske zunanje in trgovinske politike (zlasti v okviru sporazumov o prosti trgovini), da bi pospešili približevanje tretjih držav sistemu EU ETS s spodbujanjem mednarodnega okvira, ki bi omogočal uresničitev večjih ciljev;

| 18. | upa, da bo razširitev sistema EU ETS na emisije iz letalstva mogoča čim prej, da bi spodbudili nadaljnje zmanjševanje emisij, tudi zaradi tehnološkega napredka, ki evropskim letalskim prevoznikom omogoča večjo konkurenčnost na svetovnem trgu in vodilno vlogo z vidika trajnosti. |
| --- | --- |

18.

upa, da bo razširitev sistema EU ETS na emisije iz letalstva mogoča čim prej, da bi spodbudili nadaljnje zmanjševanje emisij, tudi zaradi tehnološkega napredka, ki evropskim letalskim prevoznikom omogoča večjo konkurenčnost na svetovnem trgu in vodilno vlogo z vidika trajnosti.

V Bruslju, 7. aprila 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  ENVE-V-047 „Okvir podnebne in energetske politike za obdobje 2020–2030“ in ENVE-V-038 „Zelena knjiga – Okvir podnebne in energetske politike do 2030“.

1

(2)  Kakor je 30. septembra 2015, med svojim obiskom v Washingtonu, napovedal kitajski predsednik Xi Jinping.

2

---

| 1.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 240/72 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 240/72

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Posodobitev pravil EU o avtorskih pravicah

(2016/C 240/11)

| Poročevalec: | Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EPP), član okrožnega sveta, Zarasai |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Na poti k sodobnemu, bolj evropskemu okviru za avtorske pravice
  COM(2015) 626 final
  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju čezmejne prenosljivosti storitev spletnih vsebin na notranjem trgu
  COM(2015) 627 final |

Poročevalec:

Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EPP), član okrožnega sveta, Zarasai

Referenčni dokument:

Sporočilo komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Na poti k sodobnemu, bolj evropskemu okviru za avtorske pravice

COM(2015) 626 final

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju čezmejne prenosljivosti storitev spletnih vsebin na notranjem trgu

COM(2015) 627 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ker notranji trg zajema območje brez notranjih meja, ki med drugim temelji na prostem pretoku storitev in oseb, je treba zagotoviti, da lahko potrošniki storitve spletnih vsebin, ki ponujajo dostop do vsebin, kot so glasba, igre, filmi ali športni dogodki, uporabljajo ne le v državi članici prebivališča, ampak tudi, ko se začasno nahajajo v drugi državi članici Unije. Zato bi bilo treba odpraviti ovire za čezmejni dostop do takih storitev spletnih vsebin in njihovo čezmejno uporabo. | Ker notranji trg zajema območje brez notranjih meja, ki med drugim temelji na prostem pretoku storitev in oseb, je treba zagotoviti, da lahko potrošniki storitve spletnih vsebin, ki ponujajo dostop do vsebin, kot so glasba, igre, filmi ali športni dogodki, uporabljajo ne le v državi članici prebivališča, ampak tudi, ko se začasno nahajajo v drugi državi članici Unije. Zato bi bilo treba odpraviti ovire za čezmejni dostop do takih storitev spletnih vsebin in njihovo čezmejno uporabo.
  Hkrati bi bilo treba s preverjanjem, v kateri državi ima naročnik prebivališče, preprečiti, da bi se prenosljivost spremenila v trajen čezmejni dostop. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ker notranji trg zajema območje brez notranjih meja, ki med drugim temelji na prostem pretoku storitev in oseb, je treba zagotoviti, da lahko potrošniki storitve spletnih vsebin, ki ponujajo dostop do vsebin, kot so glasba, igre, filmi ali športni dogodki, uporabljajo ne le v državi članici prebivališča, ampak tudi, ko se začasno nahajajo v drugi državi članici Unije. Zato bi bilo treba odpraviti ovire za čezmejni dostop do takih storitev spletnih vsebin in njihovo čezmejno uporabo.

Ker notranji trg zajema območje brez notranjih meja, ki med drugim temelji na prostem pretoku storitev in oseb, je treba zagotoviti, da lahko potrošniki storitve spletnih vsebin, ki ponujajo dostop do vsebin, kot so glasba, igre, filmi ali športni dogodki, uporabljajo ne le v državi članici prebivališča, ampak tudi, ko se začasno nahajajo v drugi državi članici Unije. Zato bi bilo treba odpraviti ovire za čezmejni dostop do takih storitev spletnih vsebin in njihovo čezmejno uporabo.
  Hkrati bi bilo treba s preverjanjem, v kateri državi ima naročnik prebivališče, preprečiti, da bi se prenosljivost spremenila v trajen čezmejni dostop.

Obrazložitev

Imetnikom pravic je treba zagotoviti, da se prenosljivost nanaša samo na najobičajnejše primere potovanj zaradi dela, turizma ali študija, in da ne gre za trajno dostopnost zaščitenih vsebin na ravni EU.

Predlog spremembe 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Zaradi številnih ovir je oteženo zagotavljanje teh storitev potrošnikom, ki se začasno nahajajo v drugi državi članici. Nekatere spletne storitve vključujejo vsebine, kot so glasba, igre ali filmi, ki so v skladu s pravom Unije zaščitene z avtorskimi pravicami in/ali sorodnimi pravicami. Ovire za čezmejno prenosljivost storitev spletnih vsebin so zlasti posledica tega, da so licence za pravice prenosa vsebin, zaščitenih z avtorskimi in/ali sorodnimi pravicami, kot so avdiovizualna dela, pogosto podeljene na podlagi teritorialnosti ter da se lahko ponudniki spletnih storitev odločijo, da bodo storitve ponujali le na nekaterih trgih. | Zaradi številnih ovir je oteženo zagotavljanje teh storitev potrošnikom, ki se začasno nahajajo v drugi državi članici. Nekatere spletne storitve vključujejo vsebine, kot so glasba, igre ali filmi, ki so v skladu s pravom Unije zaščitene z avtorskimi pravicami in/ali sorodnimi pravicami. Ovire za čezmejno prenosljivost storitev spletnih vsebin so zlasti posledica tega, da so licence za pravice prenosa vsebin, zaščitenih z avtorskimi in/ali sorodnimi pravicami, kot so avdiovizualna dela, pogosto podeljene na podlagi teritorialnosti ter da se lahko ponudniki spletnih storitev
  do določene mere sami
  odločijo, da bodo storitve ponujali le na nekaterih trgih. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Zaradi številnih ovir je oteženo zagotavljanje teh storitev potrošnikom, ki se začasno nahajajo v drugi državi članici. Nekatere spletne storitve vključujejo vsebine, kot so glasba, igre ali filmi, ki so v skladu s pravom Unije zaščitene z avtorskimi pravicami in/ali sorodnimi pravicami. Ovire za čezmejno prenosljivost storitev spletnih vsebin so zlasti posledica tega, da so licence za pravice prenosa vsebin, zaščitenih z avtorskimi in/ali sorodnimi pravicami, kot so avdiovizualna dela, pogosto podeljene na podlagi teritorialnosti ter da se lahko ponudniki spletnih storitev odločijo, da bodo storitve ponujali le na nekaterih trgih.

Zaradi številnih ovir je oteženo zagotavljanje teh storitev potrošnikom, ki se začasno nahajajo v drugi državi članici. Nekatere spletne storitve vključujejo vsebine, kot so glasba, igre ali filmi, ki so v skladu s pravom Unije zaščitene z avtorskimi pravicami in/ali sorodnimi pravicami. Ovire za čezmejno prenosljivost storitev spletnih vsebin so zlasti posledica tega, da so licence za pravice prenosa vsebin, zaščitenih z avtorskimi in/ali sorodnimi pravicami, kot so avdiovizualna dela, pogosto podeljene na podlagi teritorialnosti ter da se lahko ponudniki spletnih storitev
  do določene mere sami
  odločijo, da bodo storitve ponujali le na nekaterih trgih.

Obrazložitev

Tako kot katero koli drugo podjetje se tudi ponudniki spletnih storitev prosto odločajo, na katere trge bodo vstopali. Manjšo dostopnost vsebin je treba torej obravnavati kot stranski učinek in ne kot nameren omejevalni pristop.

Predlog spremembe 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Zato morajo imeti ponudniki storitev spletnih vsebin, ki uporabljajo dela ali drugo zaščiteno vsebino, kot so knjige, avdiovizualna dela, glasbeni posnetki ali oddaje, pravice do uporabe takih vsebin za zadevna ozemlja. | Zato morajo imeti ponudniki storitev spletnih vsebin, ki uporabljajo dela ali drugo zaščiteno vsebino, kot so knjige, avdiovizualna dela, glasbeni posnetki ali oddaje, pravice do uporabe takih vsebin za zadevna ozemlja
  , vključno z licencami za več ozemelj ali celotno Evropo, kadar razmere to dopuščajo, na primer kadar obstajajo tržišče, povpraševanje potrošnikov, razpoložljiva tehnologija in jamstvo za pošteno plačilo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Zato morajo imeti ponudniki storitev spletnih vsebin, ki uporabljajo dela ali drugo zaščiteno vsebino, kot so knjige, avdiovizualna dela, glasbeni posnetki ali oddaje, pravice do uporabe takih vsebin za zadevna ozemlja.

Zato morajo imeti ponudniki storitev spletnih vsebin, ki uporabljajo dela ali drugo zaščiteno vsebino, kot so knjige, avdiovizualna dela, glasbeni posnetki ali oddaje, pravice do uporabe takih vsebin za zadevna ozemlja
  , vključno z licencami za več ozemelj ali celotno Evropo, kadar razmere to dopuščajo, na primer kadar obstajajo tržišče, povpraševanje potrošnikov, razpoložljiva tehnologija in jamstvo za pošteno plačilo.

Obrazložitev

Koristno je poudariti, da obstaja možnost licence za več ozemelj, ki – četudi ni zmeraj na voljo – znatno olajša razširjanje vsebin.

Predlog spremembe 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Za prenos vsebin, ki so zaščitene z avtorskimi in sorodnimi pravicami, morajo imeti ponudniki spletnih storitev dovoljenje zadevnih imetnikov pravic, kot so avtorji, izvajalci, producenti ali radiotelevizijske organizacije, za vsebino, ki bi bila vključena v prenos. Enako velja tudi v primeru, ko je namen takega prenosa potrošniku omogočiti datotečni prenos, da lahko uporabi storitev spletnih vsebin. | Za prenos vsebin, ki so zaščitene z avtorskimi in sorodnimi pravicami, morajo imeti ponudniki spletnih storitev dovoljenje zadevnih imetnikov pravic, kot so avtorji, izvajalci, producenti ali radiotelevizijske organizacije,
  ki izvršujejo izključne pravice v skladu s svojimi kvalifikacijami,
  za vsebino, ki bi bila vključena v prenos. Enako velja tudi v primeru, ko je namen takega prenosa potrošniku omogočiti datotečni prenos, da lahko uporabi storitev spletnih vsebin. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za prenos vsebin, ki so zaščitene z avtorskimi in sorodnimi pravicami, morajo imeti ponudniki spletnih storitev dovoljenje zadevnih imetnikov pravic, kot so avtorji, izvajalci, producenti ali radiotelevizijske organizacije, za vsebino, ki bi bila vključena v prenos. Enako velja tudi v primeru, ko je namen takega prenosa potrošniku omogočiti datotečni prenos, da lahko uporabi storitev spletnih vsebin.

Za prenos vsebin, ki so zaščitene z avtorskimi in sorodnimi pravicami, morajo imeti ponudniki spletnih storitev dovoljenje zadevnih imetnikov pravic, kot so avtorji, izvajalci, producenti ali radiotelevizijske organizacije,
  ki izvršujejo izključne pravice v skladu s svojimi kvalifikacijami,
  za vsebino, ki bi bila vključena v prenos. Enako velja tudi v primeru, ko je namen takega prenosa potrošniku omogočiti datotečni prenos, da lahko uporabi storitev spletnih vsebin.

Obrazložitev

Imetniki pravic lahko zakonito varujejo izključne pravice, za katere so kvalificirani, kot je določeno z Direktivo 2014/26/EU.

Predlog spremembe 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Pridobitev licence za zadevne pravice ni vedno mogoča, zlasti kadar se za pravice na vsebini izdajajo izključne licence. Da bi zagotovili teritorialno ekskluzivnost, se morajo ponudniki spletnih storitev v svojih licenčnih pogodbah z imetniki pravic, vključno z radiotelevizijskimi organizacijami ali organizatorji dogodkov, obvezati, da bodo svojim naročnikom zunaj ozemlja, za katerega ima ponudnik storitev licenco, preprečili dostop do svojih storitev in njihovo uporabo. Ponudniki storitev morajo zaradi teh pogodbenih omejitev zanje sprejeti ukrepe, kot so zavrnitev dostopa do svojih storitev z naslovov IP zunaj zadevnega ozemlja. Eno od ovir za čezmejno prenosljivost storitev spletnih vsebin je torej mogoče najti v pogodbah, sklenjenih med ponudniki spletnih storitev in njihovimi naročniki, ki odražajo klavzule o ozemeljski omejitvi iz pogodb med navedenimi ponudniki storitev in imetniki pravic. | Pridobitev licence za zadevne pravice ni vedno mogoča, zlasti kadar se za pravice na vsebini izdajajo izključne licence. Da bi zagotovili teritorialno ekskluzivnost
  (in konkurenčno prednost)
  , se morajo ponudniki spletnih storitev v svojih licenčnih pogodbah z imetniki pravic, vključno z radiotelevizijskimi organizacijami ali organizatorji dogodkov, obvezati, da bodo svojim naročnikom zunaj ozemlja, za katerega ima ponudnik storitev licenco, preprečili dostop do svojih storitev in njihovo uporabo. Ponudniki storitev morajo zaradi teh pogodbenih omejitev zanje sprejeti ukrepe, kot so zavrnitev dostopa do svojih storitev z naslovov IP zunaj zadevnega ozemlja. Eno od ovir za čezmejno prenosljivost storitev spletnih vsebin je torej mogoče najti v pogodbah, sklenjenih med ponudniki spletnih storitev in njihovimi naročniki, ki odražajo klavzule o ozemeljski omejitvi iz pogodb med navedenimi ponudniki storitev in imetniki pravic. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pridobitev licence za zadevne pravice ni vedno mogoča, zlasti kadar se za pravice na vsebini izdajajo izključne licence. Da bi zagotovili teritorialno ekskluzivnost, se morajo ponudniki spletnih storitev v svojih licenčnih pogodbah z imetniki pravic, vključno z radiotelevizijskimi organizacijami ali organizatorji dogodkov, obvezati, da bodo svojim naročnikom zunaj ozemlja, za katerega ima ponudnik storitev licenco, preprečili dostop do svojih storitev in njihovo uporabo. Ponudniki storitev morajo zaradi teh pogodbenih omejitev zanje sprejeti ukrepe, kot so zavrnitev dostopa do svojih storitev z naslovov IP zunaj zadevnega ozemlja. Eno od ovir za čezmejno prenosljivost storitev spletnih vsebin je torej mogoče najti v pogodbah, sklenjenih med ponudniki spletnih storitev in njihovimi naročniki, ki odražajo klavzule o ozemeljski omejitvi iz pogodb med navedenimi ponudniki storitev in imetniki pravic.

Pridobitev licence za zadevne pravice ni vedno mogoča, zlasti kadar se za pravice na vsebini izdajajo izključne licence. Da bi zagotovili teritorialno ekskluzivnost
  (in konkurenčno prednost)
  , se morajo ponudniki spletnih storitev v svojih licenčnih pogodbah z imetniki pravic, vključno z radiotelevizijskimi organizacijami ali organizatorji dogodkov, obvezati, da bodo svojim naročnikom zunaj ozemlja, za katerega ima ponudnik storitev licenco, preprečili dostop do svojih storitev in njihovo uporabo. Ponudniki storitev morajo zaradi teh pogodbenih omejitev zanje sprejeti ukrepe, kot so zavrnitev dostopa do svojih storitev z naslovov IP zunaj zadevnega ozemlja. Eno od ovir za čezmejno prenosljivost storitev spletnih vsebin je torej mogoče najti v pogodbah, sklenjenih med ponudniki spletnih storitev in njihovimi naročniki, ki odražajo klavzule o ozemeljski omejitvi iz pogodb med navedenimi ponudniki storitev in imetniki pravic.

Obrazložitev

Ponudnik spletnih storitev se legitimno odloča o tem, ali bo omogočil dostop do določenih vsebin tam, kjer bi lahko bile bolj uspešne. Zato je onemogočanje geografskega blokiranja med potovanji treba razumeti kor širjenje koncepta teritorialnosti, ne pa kot prvi korak k njegovi postopni odpravi.

Predlog spremembe 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Zato je cilj te uredbe prilagoditi zakonodajni okvir, da podelitev licenc za pravice ne bo več predstavljala ovir za čezmejno prenosljivost storitev spletnih vsebin v Uniji in da se lahko zagotovi čezmejna prenosljivost. | Zato je cilj te uredbe prilagoditi zakonodajni okvir, da podelitev licenc za pravice ne bo več predstavljala ovir za čezmejno prenosljivost storitev spletnih vsebin v Uniji in da se lahko zagotovi čezmejna prenosljivost
  , s tem da se potrošnikom zagotovi dovolj prožnosti in da se hkrati spoštuje ustvarjalna in tržna vrednost vsebin
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Zato je cilj te uredbe prilagoditi zakonodajni okvir, da podelitev licenc za pravice ne bo več predstavljala ovir za čezmejno prenosljivost storitev spletnih vsebin v Uniji in da se lahko zagotovi čezmejna prenosljivost.

Zato je cilj te uredbe prilagoditi zakonodajni okvir, da podelitev licenc za pravice ne bo več predstavljala ovir za čezmejno prenosljivost storitev spletnih vsebin v Uniji in da se lahko zagotovi čezmejna prenosljivost
  , s tem da se potrošnikom zagotovi dovolj prožnosti in da se hkrati spoštuje ustvarjalna in tržna vrednost vsebin
  .

Obrazložitev

Ugodnosti, ki jih uživajo potrošniki, ne smejo ogrožati ustvarjalcev in operaterjev v tem sektorju, saj brez prvih vsebin ne bi bilo, brez drugih pa jih ne bi bilo mogoče uporabljati.

Predlog spremembe 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ponudniki storitev bi morali zagotoviti, da so njihovi naročniki ustrezno obveščeni o pogojih uporabe storitev spletnih vsebin v državah članicah, ki niso država članica njihovega prebivališča. Uredba imetnikom pravic omogoča, da od ponudnika storitev zahtevajo, da z učinkovitimi sredstvi preveri, ali se storitev spletnih vsebin zagotavlja v skladu s to uredbo. Vendar pa je nujno zagotoviti, da so zahtevana sredstva razumna in ne presegajo tistega, kar je nujno za doseganje tega cilja. Med primere nujno potrebnih tehničnih in organizacijskih ukrepov lahko spadajo vzorčenje naslova IP namesto stalnega spremljanja lokacije, pregledne informacije za posameznike o metodah preverjanja in njegovih namenih ter ustrezni varnostni ukrepi. Glede na to, da za namene preverjanja ni pomembna sama lokacija, ampak država članica, v kateri naročnik dostopa do storitve, se v ta namen natančni podatki o lokaciji ne bi smeli zbirati in obdelovati. Prav tako se v primeru, kadar za zagotavljanje storitve zadostuje avtentikacija naročnika, identifikacija naročnika ne bi smela zahtevati. | Ponudniki storitev bi morali zagotoviti, da so njihovi naročniki ustrezno obveščeni o pogojih uporabe storitev spletnih vsebin v državah članicah, ki niso država članica njihovega prebivališča. Uredba imetnikom pravic omogoča, da od ponudnika storitev zahtevajo, da z učinkovitimi sredstvi preveri, ali se storitev spletnih vsebin zagotavlja v skladu s to uredbo. Vendar pa je nujno zagotoviti, da so zahtevana sredstva razumna in ne presegajo tistega, kar je nujno za doseganje tega cilja. Med primere nujno potrebnih tehničnih in organizacijskih ukrepov lahko spadajo vzorčenje naslova IP namesto stalnega spremljanja lokacije, pregledne informacije za posameznike o metodah preverjanja in njegovih namenih ter ustrezni varnostni ukrepi. Glede na to, da za namene preverjanja ni pomembna sama lokacija, ampak država članica, v kateri naročnik dostopa do storitve, se v ta namen natančni podatki o lokaciji ne bi smeli zbirati in obdelovati
  , kadar gre za lokacijo, ki ni zunaj meja EU
  . Prav tako se v primeru, kadar za zagotavljanje storitve zadostuje avtentikacija naročnika, identifikacija naročnika ne bi smela zahtevati. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ponudniki storitev bi morali zagotoviti, da so njihovi naročniki ustrezno obveščeni o pogojih uporabe storitev spletnih vsebin v državah članicah, ki niso država članica njihovega prebivališča. Uredba imetnikom pravic omogoča, da od ponudnika storitev zahtevajo, da z učinkovitimi sredstvi preveri, ali se storitev spletnih vsebin zagotavlja v skladu s to uredbo. Vendar pa je nujno zagotoviti, da so zahtevana sredstva razumna in ne presegajo tistega, kar je nujno za doseganje tega cilja. Med primere nujno potrebnih tehničnih in organizacijskih ukrepov lahko spadajo vzorčenje naslova IP namesto stalnega spremljanja lokacije, pregledne informacije za posameznike o metodah preverjanja in njegovih namenih ter ustrezni varnostni ukrepi. Glede na to, da za namene preverjanja ni pomembna sama lokacija, ampak država članica, v kateri naročnik dostopa do storitve, se v ta namen natančni podatki o lokaciji ne bi smeli zbirati in obdelovati. Prav tako se v primeru, kadar za zagotavljanje storitve zadostuje avtentikacija naročnika, identifikacija naročnika ne bi smela zahtevati.

Ponudniki storitev bi morali zagotoviti, da so njihovi naročniki ustrezno obveščeni o pogojih uporabe storitev spletnih vsebin v državah članicah, ki niso država članica njihovega prebivališča. Uredba imetnikom pravic omogoča, da od ponudnika storitev zahtevajo, da z učinkovitimi sredstvi preveri, ali se storitev spletnih vsebin zagotavlja v skladu s to uredbo. Vendar pa je nujno zagotoviti, da so zahtevana sredstva razumna in ne presegajo tistega, kar je nujno za doseganje tega cilja. Med primere nujno potrebnih tehničnih in organizacijskih ukrepov lahko spadajo vzorčenje naslova IP namesto stalnega spremljanja lokacije, pregledne informacije za posameznike o metodah preverjanja in njegovih namenih ter ustrezni varnostni ukrepi. Glede na to, da za namene preverjanja ni pomembna sama lokacija, ampak država članica, v kateri naročnik dostopa do storitve, se v ta namen natančni podatki o lokaciji ne bi smeli zbirati in obdelovati
  , kadar gre za lokacijo, ki ni zunaj meja EU
  . Prav tako se v primeru, kadar za zagotavljanje storitve zadostuje avtentikacija naročnika, identifikacija naročnika ne bi smela zahtevati.

Obrazložitev

Brez natančnih podatkov o lokaciji ima ponudnik znatno manjšo sposobnost, da lokacijo ugotovi – dejansko se predpostavlja, da bo vsaka čezmejna uporaba potekala znotraj meja EU, kar pa nujno ne drži.

Predlog spremembe 8

Predlog uredbe

Člen 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: | V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: |
| (a) | „naročnik“ pomeni vsakega potrošnika, ki lahko na podlagi pogodbe o zagotavljanju storitve spletnih vsebin, sklenjene s ponudnikom, dostopa do take storitve in jo uporablja v državi članici prebivališča; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a)

„naročnik“ pomeni vsakega potrošnika, ki lahko na podlagi pogodbe o zagotavljanju storitve spletnih vsebin, sklenjene s ponudnikom, dostopa do take storitve in jo uporablja v državi članici prebivališča;

| (a) | „naročnik“ pomeni vsakega potrošnika, ki lahko na podlagi pogodbe o zagotavljanju storitve spletnih vsebin, sklenjene s ponudnikom, dostopa do take storitve in jo uporablja v državi članici prebivališča; |
| --- | --- |

(a)

„naročnik“ pomeni vsakega potrošnika, ki lahko na podlagi pogodbe o zagotavljanju storitve spletnih vsebin, sklenjene s ponudnikom, dostopa do take storitve in jo uporablja v državi članici prebivališča;

| (b) | „potrošnik“ pomeni vsako fizično osebo, ki v pogodbah, zajetih s to uredbo, deluje za namene, ki so zunaj njene trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

„potrošnik“ pomeni vsako fizično osebo, ki v pogodbah, zajetih s to uredbo, deluje za namene, ki so zunaj njene trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti;

| (b) | „potrošnik“ pomeni vsako fizično osebo, ki v pogodbah, zajetih s to uredbo, deluje za namene, ki so zunaj njene trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

„potrošnik“ pomeni vsako fizično osebo, ki v pogodbah, zajetih s to uredbo, deluje za namene, ki so zunaj njene trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti;

| (c) | „država članica prebivališča“ pomeni državo članico, v kateri naročnik običajno prebiva; |
| --- | --- |

(c)

„država članica prebivališča“ pomeni državo članico, v kateri naročnik običajno prebiva;

| (c) | „država članica prebivališča“ pomeni državo članico, v kateri naročnik običajno prebiva; |
| --- | --- |

(c)

„država članica prebivališča“ pomeni državo članico, v kateri naročnik običajno prebiva;

| (d) | „začasno nahajati se“ pomeni, da se naročnik nahaja v državi članici, ki ni država članica prebivališča; |
| --- | --- |

(d)

„začasno nahajati se“ pomeni, da se naročnik nahaja v državi članici, ki ni država članica prebivališča;

| (d) | „začasno nahajati se“ pomeni, da se naročnik nahaja v državi članici, ki ni država članica prebivališča
  , kar se preverja, da prenosljivost ne bi postala trajen čezmejni dostop; |
| --- | --- |

(d)

„začasno nahajati se“ pomeni, da se naročnik nahaja v državi članici, ki ni država članica prebivališča
  , kar se preverja, da prenosljivost ne bi postala trajen čezmejni dostop;

| (e) | „storitev spletnih vsebin“ pomeni storitev, kakor je opredeljena v členih 56 in 57 Pogodbe o delovanju Evropske unije in ki jo ponudnik storitev zakonito zagotavlja prek spleta v državi članici prebivališča na prenosljiv način ter ki je avdiovizualna medijska storitev v smislu Direktive 2010/13/EU ali storitev, katere glavna značilnost je zagotavljanje dostopa do del, druge zaščitene vsebine ali prenosov radiotelevizijskih organizacij in njihova uporaba, in sicer linearno ali na zahtevo, ter ki se narocniku zagotavlja pod dogovorjenimi pogoji: |
| --- | --- |

(e)

„storitev spletnih vsebin“ pomeni storitev, kakor je opredeljena v členih 56 in 57 Pogodbe o delovanju Evropske unije in ki jo ponudnik storitev zakonito zagotavlja prek spleta v državi članici prebivališča na prenosljiv način ter ki je avdiovizualna medijska storitev v smislu Direktive 2010/13/EU ali storitev, katere glavna značilnost je zagotavljanje dostopa do del, druge zaščitene vsebine ali prenosov radiotelevizijskih organizacij in njihova uporaba, in sicer linearno ali na zahtevo, ter ki se narocniku zagotavlja pod dogovorjenimi pogoji:

| (e) | „storitev spletnih vsebin“ pomeni storitev, kakor je opredeljena v členih 56 in 57 Pogodbe o delovanju Evropske unije in ki jo ponudnik storitev zakonito zagotavlja prek spleta v državi članici prebivališča na prenosljiv način ter ki je avdiovizualna medijska storitev v smislu Direktive 2010/13/EU ali storitev, katere glavna značilnost je zagotavljanje dostopa do del, druge zaščitene vsebine ali prenosov radiotelevizijskih organizacij in njihova uporaba, in sicer linearno ali na zahtevo, ter ki se naročniku zagotavlja pod dogovorjenimi pogoji: |
| --- | --- |

(e)

„storitev spletnih vsebin“ pomeni storitev, kakor je opredeljena v členih 56 in 57 Pogodbe o delovanju Evropske unije in ki jo ponudnik storitev zakonito zagotavlja prek spleta v državi članici prebivališča na prenosljiv način ter ki je avdiovizualna medijska storitev v smislu Direktive 2010/13/EU ali storitev, katere glavna značilnost je zagotavljanje dostopa do del, druge zaščitene vsebine ali prenosov radiotelevizijskih organizacij in njihova uporaba, in sicer linearno ali na zahtevo, ter ki se naročniku zagotavlja pod dogovorjenimi pogoji:

| | (1) | proti plačilu v denarju ali |
| --- | --- | --- |

(1)

proti plačilu v denarju ali

| | (1) | proti plačilu v denarju ali |
| --- | --- | --- |

(1)

proti plačilu v denarju ali

| | (2) | brezplačno, pod pogojem, da ponudnik preverja državo članico prebivališča naročnika; |
| --- | --- | --- |

(2)

brezplačno, pod pogojem, da ponudnik preverja državo članico prebivališča naročnika;

| | (2) | brezplačno, pod pogojem, da ponudnik preverja državo članico prebivališča naročnika; |
| --- | --- | --- |

(2)

brezplačno, pod pogojem, da ponudnik preverja državo članico prebivališča naročnika;

| (f) | „prenosna“ pomeni, da lahko naročniki dejansko dostopajo do storitve spletnih vsebin in jo uporabljajo v državi članici prebivališča, ne da bi bili omejeni na določeno lokacijo. |
| --- | --- |

(f)

„prenosna“ pomeni, da lahko naročniki dejansko dostopajo do storitve spletnih vsebin in jo uporabljajo v državi članici prebivališča, ne da bi bili omejeni na določeno lokacijo.

| (f) | „prenosna“ pomeni, da lahko naročniki dejansko dostopajo do storitve spletnih vsebin in jo uporabljajo v državi članici prebivališča, ne da bi bili omejeni na določeno lokacijo. |
| --- | --- |

(f)

„prenosna“ pomeni, da lahko naročniki dejansko dostopajo do storitve spletnih vsebin in jo uporabljajo v državi članici prebivališča, ne da bi bili omejeni na določeno lokacijo.

Obrazložitev

Imetnikom pravic je treba zagotoviti, da pri prenosljivosti ne gre za trajno dostopnost zaščitenih vsebin na ravni EU.

Predlog spremembe 9

Predlog uredbe

Člen 8

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (1) | Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(1)

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (1) | Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (2) | Uporablja se od [vstaviti datum:
  6
  mesecev po dnevu objave]. |
| --- | --- |

(2)

Uporablja se od [vstaviti datum:
  6
  mesecev po dnevu objave].

| (2) | Uporablja se od [vstaviti datum:
  12
  mesecev po dnevu objave]. |
| --- | --- |

(2)

Uporablja se od [vstaviti datum:
  12
  mesecev po dnevu objave].

Obrazložitev

Glede na to, da uredba neposredno vpliva na veliko število pogodb, je treba zainteresiranim stranem dati dovolj časa, da spremenijo ustrezne določbe. Zato bi s podaljšanjem roka za začetek uporabe na 12 mesecev lahko dosegli večjo skladnost.

Predlog spremembe 10

Predlog uredbe

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ta uredba bi se morala uporabljati za storitve spletnih vsebin proti plačilu v denarju. Ponudniki takih storitev imajo možnost, da preverijo državo članico prebivališča svojih naročnikov. Pravico do uporabe storitve spletnih vsebin bi bilo treba šteti za pridobljeno proti plačilu v denarju, ne glede na to, ali se plačilo izvede neposredno ponudniku storitve spletnih vsebin ali drugi stranki, kot je ponudnik paketa telekomunikacijske storitve in storitve spletnih vsebin drugega ponudnika. | Ta uredba bi se morala uporabljati za storitve spletnih vsebin proti plačilu v denarju. Ponudniki takih storitev imajo možnost, da preverijo državo članico prebivališča svojih naročnikov
  , s preverjanjem pa naj bi preprečili, da bi se prenosljivost spremenila v trajen čezmejni dostop
  . Pravico do uporabe storitve spletnih vsebin bi bilo treba šteti za pridobljeno proti plačilu v denarju, ne glede na to, ali se plačilo izvede neposredno ponudniku storitve spletnih vsebin ali drugi stranki, kot je ponudnik paketa telekomunikacijske storitve in storitve spletnih vsebin drugega ponudnika. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ta uredba bi se morala uporabljati za storitve spletnih vsebin proti plačilu v denarju. Ponudniki takih storitev imajo možnost, da preverijo državo članico prebivališča svojih naročnikov. Pravico do uporabe storitve spletnih vsebin bi bilo treba šteti za pridobljeno proti plačilu v denarju, ne glede na to, ali se plačilo izvede neposredno ponudniku storitve spletnih vsebin ali drugi stranki, kot je ponudnik paketa telekomunikacijske storitve in storitve spletnih vsebin drugega ponudnika.

Ta uredba bi se morala uporabljati za storitve spletnih vsebin proti plačilu v denarju. Ponudniki takih storitev imajo možnost, da preverijo državo članico prebivališča svojih naročnikov
  , s preverjanjem pa naj bi preprečili, da bi se prenosljivost spremenila v trajen čezmejni dostop
  . Pravico do uporabe storitve spletnih vsebin bi bilo treba šteti za pridobljeno proti plačilu v denarju, ne glede na to, ali se plačilo izvede neposredno ponudniku storitve spletnih vsebin ali drugi stranki, kot je ponudnik paketa telekomunikacijske storitve in storitve spletnih vsebin drugega ponudnika.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 11

Predlog uredbe

Člen 17

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Brezplačne storitve spletnih vsebin so prav tako vključene v področje uporabe te uredbe, in sicer kadar ponudniki preverjajo državo članico prebivališča svojih naročnikov. Brezplačne storitve spletnih vsebin, katerih ponudniki ne preverjajo države članice prebivališča svojih naročnikov, ne bi smele spadati na področje uporabe te uredbe, saj bi njihova vključitev pomenila večjo spremembo načina zagotavljanja teh storitev in prinesla nesorazmerne stroške. Preverjanje države članice prebivališča naročnikov bi moralo temeljiti na informacijah, kot so plačilo licenčne pristojbine za druge storitve v državi članici prebivališča, obstoj pogodbe za internetni ali telefonski priključek, naslov IP ali kak drug način avtentikacije, če ponudniku v zadostni meri nakazujejo, v kateri državi članici naročniki prebivajo. | Brezplačne storitve spletnih vsebin so prav tako vključene v področje uporabe te uredbe, in sicer kadar ponudniki preverjajo državo članico prebivališča svojih naročnikov. Brezplačne storitve spletnih vsebin, katerih ponudniki ne preverjajo države članice prebivališča svojih naročnikov, ne bi smele spadati na področje uporabe te uredbe, saj bi njihova vključitev pomenila večjo spremembo načina zagotavljanja teh storitev in prinesla nesorazmerne stroške. Preverjanje države članice prebivališča naročnikov bi moralo temeljiti na informacijah, kot so plačilo licenčne pristojbine za druge storitve v državi članici prebivališča, obstoj pogodbe za internetni ali telefonski priključek, naslov IP ali kak drug način avtentikacije, če ponudniku v zadostni meri nakazujejo, v kateri državi članici naročniki prebivajo
  , in preprečujejo zlorabe pravic do prenosljivosti
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Brezplačne storitve spletnih vsebin so prav tako vključene v področje uporabe te uredbe, in sicer kadar ponudniki preverjajo državo članico prebivališča svojih naročnikov. Brezplačne storitve spletnih vsebin, katerih ponudniki ne preverjajo države članice prebivališča svojih naročnikov, ne bi smele spadati na področje uporabe te uredbe, saj bi njihova vključitev pomenila večjo spremembo načina zagotavljanja teh storitev in prinesla nesorazmerne stroške. Preverjanje države članice prebivališča naročnikov bi moralo temeljiti na informacijah, kot so plačilo licenčne pristojbine za druge storitve v državi članici prebivališča, obstoj pogodbe za internetni ali telefonski priključek, naslov IP ali kak drug način avtentikacije, če ponudniku v zadostni meri nakazujejo, v kateri državi članici naročniki prebivajo.

Brezplačne storitve spletnih vsebin so prav tako vključene v področje uporabe te uredbe, in sicer kadar ponudniki preverjajo državo članico prebivališča svojih naročnikov. Brezplačne storitve spletnih vsebin, katerih ponudniki ne preverjajo države članice prebivališča svojih naročnikov, ne bi smele spadati na področje uporabe te uredbe, saj bi njihova vključitev pomenila večjo spremembo načina zagotavljanja teh storitev in prinesla nesorazmerne stroške. Preverjanje države članice prebivališča naročnikov bi moralo temeljiti na informacijah, kot so plačilo licenčne pristojbine za druge storitve v državi članici prebivališča, obstoj pogodbe za internetni ali telefonski priključek, naslov IP ali kak drug način avtentikacije, če ponudniku v zadostni meri nakazujejo, v kateri državi članici naročniki prebivajo
  , in preprečujejo zlorabe pravic do prenosljivosti
  .

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Uvodne ugotovitve

| 1. | pozdravlja predlagane ukrepe v zvezi z notranjim trgom elektronskih komunikacij, katerih cilj je spodbuditi dinamično in trajnostno rast v vseh gospodarskih panogah, ustvariti delovna mesta ter posodobiti predpise o avtorskih pravicah zaradi digitalne revolucije in sprememb v obnašanju potrošnikov, vseeno pa obžaluje, da je področje uporabe predlagane uredbe omejeno na storitve spletnih vsebin in ne obravnava drugih vrst avtorskih pravic na enotnem digitalnem trgu; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predlagane ukrepe v zvezi z notranjim trgom elektronskih komunikacij, katerih cilj je spodbuditi dinamično in trajnostno rast v vseh gospodarskih panogah, ustvariti delovna mesta ter posodobiti predpise o avtorskih pravicah zaradi digitalne revolucije in sprememb v obnašanju potrošnikov, vseeno pa obžaluje, da je področje uporabe predlagane uredbe omejeno na storitve spletnih vsebin in ne obravnava drugih vrst avtorskih pravic na enotnem digitalnem trgu;

| 2. | poudarja ključno vlogo in potencial lokalnih in regionalnih oblasti pri usklajevanju predpisov o avtorskih pravicah, ki bi ju bilo treba upoštevati pri vseh prihodnjih zakonodajnih aktih za dopolnitev digitalnega enotnega trga; |
| --- | --- |

2.

poudarja ključno vlogo in potencial lokalnih in regionalnih oblasti pri usklajevanju predpisov o avtorskih pravicah, ki bi ju bilo treba upoštevati pri vseh prihodnjih zakonodajnih aktih za dopolnitev digitalnega enotnega trga;

| 3. | ugotavlja, da so argumenti Komisije o dodani vrednosti zakonske ureditve tega področja na ravni Evropske unije popolnoma prepričljivi, zato je ta tudi v skladu z načelom subsidiarnosti. Enako velja za argumente glede sorazmernosti; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da so argumenti Komisije o dodani vrednosti zakonske ureditve tega področja na ravni Evropske unije popolnoma prepričljivi, zato je ta tudi v skladu z načelom subsidiarnosti. Enako velja za argumente glede sorazmernosti;

| 4. | poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti na področju digitalnih storitev za državljane ter pri ustvarjanju in upravljanju digitalne infrastrukture, pogosto v okviru čezmejnega ali medregionalnega sodelovanja, ki zahteva takojšnje ukrepanje za uravnoteženo odpravljanje morebitnih ovir za spletne dejavnosti, vključno z razlikami med državami članicami v zakonodaji, ki velja za pogodbe in za avtorske pravice; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti na področju digitalnih storitev za državljane ter pri ustvarjanju in upravljanju digitalne infrastrukture, pogosto v okviru čezmejnega ali medregionalnega sodelovanja, ki zahteva takojšnje ukrepanje za uravnoteženo odpravljanje morebitnih ovir za spletne dejavnosti, vključno z razlikami med državami članicami v zakonodaji, ki velja za pogodbe in za avtorske pravice;

| 5. | opozarja na pomen dostopnosti javnih institucij za posameznike in podjetja z elektronskimi sredstvi, ne glede na to, kje se fizično nahajajo, ter poudarja svojo podporo razvoju čezmejnih javnih storitev, zlasti tistih, ki se nanašajo na interoperabilnost ter elektronsko identifikacijo, elektronski podpis, vročanje listin v elektronski obliki in druge sestavne dele e-uprave; |
| --- | --- |

5.

opozarja na pomen dostopnosti javnih institucij za posameznike in podjetja z elektronskimi sredstvi, ne glede na to, kje se fizično nahajajo, ter poudarja svojo podporo razvoju čezmejnih javnih storitev, zlasti tistih, ki se nanašajo na interoperabilnost ter elektronsko identifikacijo, elektronski podpis, vročanje listin v elektronski obliki in druge sestavne dele e-uprave;

| 6. | poudarja, da je odprtost interneta ključna gonilna sila konkurenčnosti, gospodarske rasti, socialnega razvoja in inovacij, kar je povzročilo izjemen razvoj spletnih uporabniških programov, vsebin in storitev ter posledično izrazito rast v ponudbi vsebin in storitev ter povpraševanju po njih, in je zato izredno pomemben pospeševalec prostega pretoka znanja, idej in informacij, tudi v državah, v katerih je dostop do neodvisnih sredstev obveščanja omejen (1); |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je odprtost interneta ključna gonilna sila konkurenčnosti, gospodarske rasti, socialnega razvoja in inovacij, kar je povzročilo izjemen razvoj spletnih uporabniških programov, vsebin in storitev ter posledično izrazito rast v ponudbi vsebin in storitev ter povpraševanju po njih, in je zato izredno pomemben pospeševalec prostega pretoka znanja, idej in informacij, tudi v državah, v katerih je dostop do neodvisnih sredstev obveščanja omejen (1);

| 7. | ugotavlja, da so javne storitve in digitalno gospodarstvo pomembni za evropsko, pa tudi lokalno in regionalno gospodarsko rast. Obenem morajo imeti mesta in regije ključno vlogo pri ustvarjanju javnih podatkovnih zbirk, zagotavljanju varnostnih podatkov, razvijanju potrebnih digitalnih znanj in spretnosti, zagotavljanju in lajšanju financiranja širokopasovnih omrežij ter ustvarjanju ustreznega okolja za medregionalno in čezmejno izmenjavo spletnih storitev, kar so vse dejavniki, ki lahko znatno pripomorejo k razvoju kakovostnih storitev ter k uravnoteženemu usklajevanju avtorskih pravic; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da so javne storitve in digitalno gospodarstvo pomembni za evropsko, pa tudi lokalno in regionalno gospodarsko rast. Obenem morajo imeti mesta in regije ključno vlogo pri ustvarjanju javnih podatkovnih zbirk, zagotavljanju varnostnih podatkov, razvijanju potrebnih digitalnih znanj in spretnosti, zagotavljanju in lajšanju financiranja širokopasovnih omrežij ter ustvarjanju ustreznega okolja za medregionalno in čezmejno izmenjavo spletnih storitev, kar so vse dejavniki, ki lahko znatno pripomorejo k razvoju kakovostnih storitev ter k uravnoteženemu usklajevanju avtorskih pravic;

| 8. | opozarja, da je že poudaril, da lahko lokalna in regionalna raven prispevata svoje v vseh fazah zbiranja podatkov in nudenja storitev državljanom in podjetjem (2). To lahko vidimo tudi v praksi: v Evropi imamo številne primere potenciala za sodelovanje med regijami, državnimi organi in raziskovalnimi središči na področju inovacij in interoperabilnosti v javnem sektorju; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da je že poudaril, da lahko lokalna in regionalna raven prispevata svoje v vseh fazah zbiranja podatkov in nudenja storitev državljanom in podjetjem (2). To lahko vidimo tudi v praksi: v Evropi imamo številne primere potenciala za sodelovanje med regijami, državnimi organi in raziskovalnimi središči na področju inovacij in interoperabilnosti v javnem sektorju;

Avtorske pravice na digitalnem trgu

| 9. | podpira cilj Evropske komisije, da se s posodobitvijo predpisov doseže široka razpoložljivost ustvarjalnih vsebin po vsej EU, zagotovi visoka raven varstva za imetnike pravic ter ohrani dobra uravnoteženost z drugimi cilji v javnem interesu (kot so izobraževanje, raziskave in inovacije ali dostop do javnih zbirk, vključno s knjižnicami, arhivi in muzeji, ter – kar je enako pomembno – enak dostop za invalide) (3) v digitalnem okolju; |
| --- | --- |

9.

podpira cilj Evropske komisije, da se s posodobitvijo predpisov doseže široka razpoložljivost ustvarjalnih vsebin po vsej EU, zagotovi visoka raven varstva za imetnike pravic ter ohrani dobra uravnoteženost z drugimi cilji v javnem interesu (kot so izobraževanje, raziskave in inovacije ali dostop do javnih zbirk, vključno s knjižnicami, arhivi in muzeji, ter – kar je enako pomembno – enak dostop za invalide) (3) v digitalnem okolju;

| 10. | poziva Evropsko komisijo, naj lokalne in regionalne oblasti uvrsti med glavne odgovorne za kulturno politiko EU, glede na njihove pristojnosti po zakonu, neposredno odgovornost za upravljanje kulturne dediščine in ključno vlogo v politikah podpore kreativnim industrijam, vključno s politiko EU v okviru programov Ustvarjalna Evropa in Obzorje 2020; |
| --- | --- |

10.

poziva Evropsko komisijo, naj lokalne in regionalne oblasti uvrsti med glavne odgovorne za kulturno politiko EU, glede na njihove pristojnosti po zakonu, neposredno odgovornost za upravljanje kulturne dediščine in ključno vlogo v politikah podpore kreativnim industrijam, vključno s politiko EU v okviru programov Ustvarjalna Evropa in Obzorje 2020;

Zagotavljanje širšega dostopa do vsebin po vsej EU

| 11. | se strinja, da si mora EU prizadevati za postopno odpravo ovir za čezmejni dostop do vsebin ter pretok del, obenem pa bi bilo priporočljivo, da to enotnemu trgu omogoči takšno delovanje, ki bo avtorjem in kulturnim industrijam omogočalo povečati publiko in gospodarsko dejavnost ter okrepilo svetovno konkurenčnost evropskih kreativnih industrij (pri dostopu do mednarodnih trgov, pa tudi pri lažjem kljubovanju mednarodni konkurenci); |
| --- | --- |

11.

se strinja, da si mora EU prizadevati za postopno odpravo ovir za čezmejni dostop do vsebin ter pretok del, obenem pa bi bilo priporočljivo, da to enotnemu trgu omogoči takšno delovanje, ki bo avtorjem in kulturnim industrijam omogočalo povečati publiko in gospodarsko dejavnost ter okrepilo svetovno konkurenčnost evropskih kreativnih industrij (pri dostopu do mednarodnih trgov, pa tudi pri lažjem kljubovanju mednarodni konkurenci);

| 12. | podpira predlog Evropske komisije za uredbo o „prenosljivosti“ storitev spletnih vsebin, da bi uporabniki, ki so v svoji domovini kupili spletno vsebino ali sklenili naročnino, lahko imeli dostop do tega tudi takrat, kadar se začasno nahajajo v drugi državi članici; |
| --- | --- |

12.

podpira predlog Evropske komisije za uredbo o „prenosljivosti“ storitev spletnih vsebin, da bi uporabniki, ki so v svoji domovini kupili spletno vsebino ali sklenili naročnino, lahko imeli dostop do tega tudi takrat, kadar se začasno nahajajo v drugi državi članici;

| 13. | ugotavlja, da zaradi pojma „začasnosti“ ne sme priti do zlorab, ki bi lahko prenosljivost čezmejnih pravic spremenile v trajno dostopnost zaščitenih vsebin na ravni EU. Zato morajo ponudniki storitev preveriti, v kateri državi članici imajo njihovi naročniki prebivališče; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da zaradi pojma „začasnosti“ ne sme priti do zlorab, ki bi lahko prenosljivost čezmejnih pravic spremenile v trajno dostopnost zaščitenih vsebin na ravni EU. Zato morajo ponudniki storitev preveriti, v kateri državi članici imajo njihovi naročniki prebivališče;

| 14. | podpira prizadevanja Komisije za obravnavo in odpravo neupravičenega geografskega blokiranja, vendar to ne sme pomeniti odprave načela teritorialnosti, ki bi ogrozila evropsko nacionalno, regionalno in lokalno kulturno raznolikost (4). Zato je onemogočanje geografskega blokiranja med potovanji treba razumeti kor širjenje koncepta teritorialnosti, ne pa kot prvi korak k njegovi postopni odpravi; |
| --- | --- |

14.

podpira prizadevanja Komisije za obravnavo in odpravo neupravičenega geografskega blokiranja, vendar to ne sme pomeniti odprave načela teritorialnosti, ki bi ogrozila evropsko nacionalno, regionalno in lokalno kulturno raznolikost (4). Zato je onemogočanje geografskega blokiranja med potovanji treba razumeti kor širjenje koncepta teritorialnosti, ne pa kot prvi korak k njegovi postopni odpravi;

| 15. | pozdravlja namero Komisije, da izboljša čezmejno spletno distribucijo televizijskih in radijskih programov, ob upoštevanju ugotovitev revizije Direktive o satelitskem radiodifuznem oddajanju in kabelski retransmisiji (5), ter s tem prizna ključno vlogo televizije in radia za kreativno industrijo in, kjer se le da, omogoči enako obravnavo spletnih in nespletnih distribucijskih kanalov z vidika avtorskih in sorodnih pravic; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja namero Komisije, da izboljša čezmejno spletno distribucijo televizijskih in radijskih programov, ob upoštevanju ugotovitev revizije Direktive o satelitskem radiodifuznem oddajanju in kabelski retransmisiji (5), ter s tem prizna ključno vlogo televizije in radia za kreativno industrijo in, kjer se le da, omogoči enako obravnavo spletnih in nespletnih distribucijskih kanalov z vidika avtorskih in sorodnih pravic;

| 16. | pozdravlja predlog Komisije, da bi olajšala sporazum o licencah za čezmejni dostop do vsebin. Z njim bi potrošnikom omogočili potrebno prožnost, hkrati pa bi ustvarjalcem in zainteresiranim stranem zagotovili pošteno in pregledno plačilo, ki ga digitalni svet lahko omogoča in mora omogočati; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja predlog Komisije, da bi olajšala sporazum o licencah za čezmejni dostop do vsebin. Z njim bi potrošnikom omogočili potrebno prožnost, hkrati pa bi ustvarjalcem in zainteresiranim stranem zagotovili pošteno in pregledno plačilo, ki ga digitalni svet lahko omogoča in mora omogočati;

| 17. | poudarja, da je treba dodatno pojasniti parametre, po katerih bosta potekala digitalizacija nedostopnih del ter omogočanje njihove dostopnosti v vsej EU. Poziva zlasti k upoštevanju določenih rešitev, o katerih se strinjajo avtorji, uredniki in podjetja za kolektivno upravljanje v memorandumu o razumevanju ključnih načel digitalizacije in omogočanja dostopnosti razprodanih del (Memorandum of Understanding Key Principles on the Digitisation and Making Available of Out-of-Commerce Works) (6), kot je plačevanje imetnikov pravic, ki ščiti njihovo kulturno in institucionalno vlogo; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba dodatno pojasniti parametre, po katerih bosta potekala digitalizacija nedostopnih del ter omogočanje njihove dostopnosti v vsej EU. Poziva zlasti k upoštevanju določenih rešitev, o katerih se strinjajo avtorji, uredniki in podjetja za kolektivno upravljanje v memorandumu o razumevanju ključnih načel digitalizacije in omogočanja dostopnosti razprodanih del (Memorandum of Understanding Key Principles on the Digitisation and Making Available of Out-of-Commerce Works) (6), kot je plačevanje imetnikov pravic, ki ščiti njihovo kulturno in institucionalno vlogo;

| 18. | želi, da bi bile lokalne in regionalne oblasti nujno in stalno vključene v izvajanje programa „Ustvarjalna Evropa“ in drugih političnih instrumentov, ki jih namerava Komisija uporabiti za podporo evropskim avdiovizualnim medijem in preskusiti nove modele financiranja, produkcije in distribucije (7); |
| --- | --- |

18.

želi, da bi bile lokalne in regionalne oblasti nujno in stalno vključene v izvajanje programa „Ustvarjalna Evropa“ in drugih političnih instrumentov, ki jih namerava Komisija uporabiti za podporo evropskim avdiovizualnim medijem in preskusiti nove modele financiranja, produkcije in distribucije (7);

Prilagajanje izjem digitalnemu in čezmejnemu okolju

| 19. | meni, da je prav, da se obravnava vprašanje izjem in omejitev, pod pogojem da se vsaka revizija Direktive 2001/29/ES omeji na posebne primere, ki niso v nasprotju z običajno uporabo. V tem okviru je treba najti pravo ravnovesje med interesi imetnikov pravic in interesi potrošnikov; |
| --- | --- |

19.

meni, da je prav, da se obravnava vprašanje izjem in omejitev, pod pogojem da se vsaka revizija Direktive 2001/29/ES omeji na posebne primere, ki niso v nasprotju z običajno uporabo. V tem okviru je treba najti pravo ravnovesje med interesi imetnikov pravic in interesi potrošnikov;

| 20. | meni, da je treba izjeme uporabljati razumno in upravičeno na področjih, ki so v velikem javnem interesu, in sicer: i) v izobraževanju, npr. da učitelji lahko uporabljajo papirnate in digitalne učne pripomočke, in ii) da se omogoči dostop do vsebin slabovidnim ljudem ter promovira ratifikacija Marakeške pogodbe (8) v državah članicah EU; |
| --- | --- |

20.

meni, da je treba izjeme uporabljati razumno in upravičeno na področjih, ki so v velikem javnem interesu, in sicer: i) v izobraževanju, npr. da učitelji lahko uporabljajo papirnate in digitalne učne pripomočke, in ii) da se omogoči dostop do vsebin slabovidnim ljudem ter promovira ratifikacija Marakeške pogodbe (8) v državah članicah EU;

| 21. | s pridržkom sprejema oceno Komisije o dodatnih izjemah, ki naj bi bile predstavljene v letu 2016, in zlasti predlaga ponoven pregled naslednjega: i) besedilno in podatkovno rudarjenje (TDM): kljub nedvomnim koristim, ki jih prinaša univerzam ter lokalnim in nacionalnim raziskovalnim inštitutom, še vedno obstajajo dvomi o definiciji podatkov, ki se jih lahko rudari, kakšne so posledice neustrezne ponovne uporabe preučenih podatkov, kakšna so tveganja za integriteto in zasebnost, in ii) pregledovanje na daljavo: kljub zaželeni prilagoditvi digitalne infrastrukture knjižnic, univerz itd., da bi lahko nudile zaščiteno gradivo v elektronskem formatu, obstaja tveganje neposredne konkurence komercialnim kanalom. Za ublažitev negativnih učinkov takšnega ravnanja predlaga na primer uvedbo neke vrste nadomestila za imetnike pravic, ki bi zaščitilo kulturno vrednost njihovih del; |
| --- | --- |

21.

s pridržkom sprejema oceno Komisije o dodatnih izjemah, ki naj bi bile predstavljene v letu 2016, in zlasti predlaga ponoven pregled naslednjega: i) besedilno in podatkovno rudarjenje (TDM): kljub nedvomnim koristim, ki jih prinaša univerzam ter lokalnim in nacionalnim raziskovalnim inštitutom, še vedno obstajajo dvomi o definiciji podatkov, ki se jih lahko rudari, kakšne so posledice neustrezne ponovne uporabe preučenih podatkov, kakšna so tveganja za integriteto in zasebnost, in ii) pregledovanje na daljavo: kljub zaželeni prilagoditvi digitalne infrastrukture knjižnic, univerz itd., da bi lahko nudile zaščiteno gradivo v elektronskem formatu, obstaja tveganje neposredne konkurence komercialnim kanalom. Za ublažitev negativnih učinkov takšnega ravnanja predlaga na primer uvedbo neke vrste nadomestila za imetnike pravic, ki bi zaščitilo kulturno vrednost njihovih del;

| 22. | podpira ukrep na ravni EU za učinkovitejšo porazdelitev dajatev med imetnike pravic, da bi zmanjšali sedanje razlike v načinu določanja dajatev ter podprli tehnične rešitve, ki lajšajo pregledno razdelitev prejetih prihodkov imetnikom pravic (9); |
| --- | --- |

22.

podpira ukrep na ravni EU za učinkovitejšo porazdelitev dajatev med imetnike pravic, da bi zmanjšali sedanje razlike v načinu določanja dajatev ter podprli tehnične rešitve, ki lajšajo pregledno razdelitev prejetih prihodkov imetnikom pravic (9);

Zagotavljanje pravilnega delovanja trga za avtorske pravice

| 23. | deli vse večje pomisleke, ali sedanji predpisi EU o avtorskih pravicah lahko zagotovijo pravično porazdelitev vrednosti, ki jo ustvarjajo nekatere nove oblike distribucije vsebin, zlasti kadar imetniki pravic ne morejo določiti pogojev za podelitev licence, niti se ne morejo enakopravno pogajati z morebitnimi uporabniki, v glavnem zaradi neuravnotežene tržne moči udeleženih strani. Zato se v primerih, ko pogajanja niso možna, zavzema za zakonodajni ukrep na ravni EU, ki bi ustvaril ugodne razmere za vse zainteresirane strani, na primer z večjimi pogodbenimi jamstvi za zaščito avtorjev in ukrepi za večjo transparentnost; |
| --- | --- |

23.

deli vse večje pomisleke, ali sedanji predpisi EU o avtorskih pravicah lahko zagotovijo pravično porazdelitev vrednosti, ki jo ustvarjajo nekatere nove oblike distribucije vsebin, zlasti kadar imetniki pravic ne morejo določiti pogojev za podelitev licence, niti se ne morejo enakopravno pogajati z morebitnimi uporabniki, v glavnem zaradi neuravnotežene tržne moči udeleženih strani. Zato se v primerih, ko pogajanja niso možna, zavzema za zakonodajni ukrep na ravni EU, ki bi ustvaril ugodne razmere za vse zainteresirane strani, na primer z večjimi pogodbenimi jamstvi za zaščito avtorjev in ukrepi za večjo transparentnost;

| 24. | meni, da je treba pojasniti vlogo spletnih platform, ki kot bistveni del svojega ekonomskega modela (10) uporabljajo zaščitene vsebine; |
| --- | --- |

24.

meni, da je treba pojasniti vlogo spletnih platform, ki kot bistveni del svojega ekonomskega modela (10) uporabljajo zaščitene vsebine;

| 25. | priznava tudi potrebo po ovrednotenju kulturne dediščine, ki jo predstavljajo dela, ter bistvene vloge njihovih ustvarjalcev, brez katerih spletne platforme ne bi imele gradiva za svoje poslovanje; |
| --- | --- |

25.

priznava tudi potrebo po ovrednotenju kulturne dediščine, ki jo predstavljajo dela, ter bistvene vloge njihovih ustvarjalcev, brez katerih spletne platforme ne bi imele gradiva za svoje poslovanje;

| 26. | zato podpira pogajanja za ohranitev pravičnega ravnovesja med legitimnimi interesi ustvarjalcev, potrošnikov in posrednikov; |
| --- | --- |

26.

zato podpira pogajanja za ohranitev pravičnega ravnovesja med legitimnimi interesi ustvarjalcev, potrošnikov in posrednikov;

| 27. | poziva Evropsko komisijo, naj upošteva tudi pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti pri iskanju rešitev za krepitev pravne varnosti, preglednosti in ravnovesja sistema plačevanja avtorjev ter interpretov ali izvajalcev v EU; |
| --- | --- |

27.

poziva Evropsko komisijo, naj upošteva tudi pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti pri iskanju rešitev za krepitev pravne varnosti, preglednosti in ravnovesja sistema plačevanja avtorjev ter interpretov ali izvajalcev v EU;

Uporaba učinkovitega in uravnoteženega sistema za spoštovanje pravic

| 28. | podpira prizadevanja Evropske komisije za: i) izboljšanje pravnega okvira za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, vključno z avtorskimi in sorodnimi pravicami, z okrepitvijo izvajanja začasnih in preprečevalnih ukrepov, ii) promoviranje kodeksov ravnanja na ravni EU in iii) ukrepanje glede mehanizmov obveščanja in ukrepanja ter načela trajne odstranitve v celovitem ocenjevanju komercialnih platform (11); |
| --- | --- |

28.

podpira prizadevanja Evropske komisije za: i) izboljšanje pravnega okvira za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, vključno z avtorskimi in sorodnimi pravicami, z okrepitvijo izvajanja začasnih in preprečevalnih ukrepov, ii) promoviranje kodeksov ravnanja na ravni EU in iii) ukrepanje glede mehanizmov obveščanja in ukrepanja ter načela trajne odstranitve v celovitem ocenjevanju komercialnih platform (11);

| 29. | predlaga tudi uvedbo ukrepov s ciljem, da se – kadar je to možno – zahteve za odstranitev spremenijo v plačljivo uporabo, s čimer bi imetnike pravic spodbudili, da bi sprejeli primere, ki ne ogrožajo bistveno narave del, za katera gre; |
| --- | --- |

29.

predlaga tudi uvedbo ukrepov s ciljem, da se – kadar je to možno – zahteve za odstranitev spremenijo v plačljivo uporabo, s čimer bi imetnike pravic spodbudili, da bi sprejeli primere, ki ne ogrožajo bistveno narave del, za katera gre;

Spodbujanje dolgoročne vizije

| 30. | se strinja z ugotovitvijo Komisije, da bodo avtorske pravice še naprej dolgoročno pomembne za gospodarstvo, družbo in kulturo; |
| --- | --- |

30.

se strinja z ugotovitvijo Komisije, da bodo avtorske pravice še naprej dolgoročno pomembne za gospodarstvo, družbo in kulturo;

| 31. | se strinja, da se EU mora odzvati na zahteve po večji konvergenci med nacionalnimi sistemi avtorskih pravic zaradi zbliževanja trgov vsebin in spreminjanja obnašanja uporabnikov, ki ga povzroča hiter tehnološki napredek; |
| --- | --- |

31.

se strinja, da se EU mora odzvati na zahteve po večji konvergenci med nacionalnimi sistemi avtorskih pravic zaradi zbliževanja trgov vsebin in spreminjanja obnašanja uporabnikov, ki ga povzroča hiter tehnološki napredek;

| 32. | meni, da je pravni okvir za nadomestila avtorjem, ustvarjalcem in umetnikom treba tudi dolgoročno čim bolje usklajevati; |
| --- | --- |

32.

meni, da je pravni okvir za nadomestila avtorjem, ustvarjalcem in umetnikom treba tudi dolgoročno čim bolje usklajevati;

Čim večji izkoristek potenciala spletnega trgovanja

| 33. | pozdravlja tudi sporočilo Digitalne pogodbe za Evropo – sprostitev potenciala elektronskega poslovanja
   (12), usmerjeno v doseganje enega od treh glavnih ciljev enotnega digitalnega trga. Lokalne in regionalne oblasti podpirajo pobudo za spodbujanje boljšega dostopa potrošnikov in podjetij do spletnega kupovanja blaga in storitev v Evropi in se zavzemajo za dejansko vključitev vseh pobud, vključno s pobudo o posodobitvi avtorskih pravic v EU. |
| --- | --- |

33.

pozdravlja tudi sporočilo Digitalne pogodbe za Evropo – sprostitev potenciala elektronskega poslovanja
   (12), usmerjeno v doseganje enega od treh glavnih ciljev enotnega digitalnega trga. Lokalne in regionalne oblasti podpirajo pobudo za spodbujanje boljšega dostopa potrošnikov in podjetij do spletnega kupovanja blaga in storitev v Evropi in se zavzemajo za dejansko vključitev vseh pobud, vključno s pobudo o posodobitvi avtorskih pravic v EU.

V Bruslju, 8. aprila 2016

Predsednik Evropskega odbora regij

Markku MARKKULA

---

(1)  CdR 5960/2013.

1

(2)  COR 2646/2015.

2

(3)  V skladu s Konvencijo OZN o pravicah invalidov, katere podpisnica je tudi EU.

3

(4)  Glej opombo 2.

4

(5)  Direktiva o satelitskem radiodifuznem oddajanju in kabelski retransmisiji (93/83/EGS).

5

(6)  http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/docs/copyright-infso/20110920-mou_en.pdf.

6

(7)  COR 1690/2015.

7

(8)  Marakeško pogodbo o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja je EU podpisala 30. aprila 2014.

8

Marakeško pogodbo o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja

(9)  Glej opombo 2.

9

(10)  Direktiva 2000/31/ES.

10

(11)  https://ec.europa.eu/eusurvey/runner/Platforms.

11

(12)  COM(2015) 633 final.

12

---