# Euroopa Liidu C 240/1. j

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 240 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide1. juuli 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 240

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide1. juuli 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Regioonide komitee |
| | Täiskogu 117. istungjärk 7.-8. aprill 2016 |
| 2016/C 240/01 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Viie juhi aruande Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine järelmeetmed | 1 |
| 2016/C 240/02 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Koostöö töökohtade loomise ja majanduskasvu nimel: riiklike tugipankade roll Euroopa investeerimiskava toetamisel | 6 |
| 2016/C 240/03 | Euroopa Regioonide Komitee arvamuse eelnõu – Konkreetsed sammud ELi linnade tegevuskava rakendamiseks | 9 |
| 2016/C 240/04 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus – ELi keskkonnaõigus: aruandluse ja nõuetelevastavuse parandamine | 15 |
| 2016/C 240/05 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Uued võimalused energiatarbijatele | 24 |
| 2016/C 240/06 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Pagulaste kaitse nende päritolupiirkondades: uued väljavaated | 31 |
| 2016/C 240/07 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Vastutustundlikum kaubandus- ja investeerimispoliitika | 37 |
| 2016/C 240/08 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Ühtse turu täiustamine | 43 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Täiskogu 117. istungjärk 7.-8. aprill 2016

2016/C 240/01

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Viie juhi aruande Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine järelmeetmed

1

2016/C 240/02

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Koostöö töökohtade loomise ja majanduskasvu nimel: riiklike tugipankade roll Euroopa investeerimiskava toetamisel

6

2016/C 240/03

Euroopa Regioonide Komitee arvamuse eelnõu – Konkreetsed sammud ELi linnade tegevuskava rakendamiseks

9

2016/C 240/04

Euroopa Regioonide Komitee arvamus – ELi keskkonnaõigus: aruandluse ja nõuetelevastavuse parandamine

15

2016/C 240/05

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Uued võimalused energiatarbijatele

24

2016/C 240/06

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Pagulaste kaitse nende päritolupiirkondades: uued väljavaated

31

2016/C 240/07

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Vastutustundlikum kaubandus- ja investeerimispoliitika

37

2016/C 240/08

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Ühtse turu täiustamine

43

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | REGIOONIDE KOMITEE |
| | Täiskogu 117. istungjärk 7.-8. aprill 2016 |
| 2016/C 240/09 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Struktuurireformi tugiprogramm ajavahemikuks 2017–2020 | 49 |
| 2016/C 240/10 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Heitkoguste kulutõhus vähendamine ja süsinikdioksiidiheite vähendamist toetavad investeeringud | 62 |
| 2016/C 240/11 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal ELi autoriõiguse eeskirjade ajakohastamine | 72 |

III   Ettevalmistavad aktid

REGIOONIDE KOMITEE

Täiskogu 117. istungjärk 7.-8. aprill 2016

2016/C 240/09

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Struktuurireformi tugiprogramm ajavahemikuks 2017–2020

49

2016/C 240/10

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Heitkoguste kulutõhus vähendamine ja süsinikdioksiidiheite vähendamist toetavad investeeringud

62

2016/C 240/11

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal ELi autoriõiguse eeskirjade ajakohastamine

72

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Täiskogu 117. istungjärk 7.-8. aprill 2016

| 1.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/1

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Viie juhi aruande „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine” järelmeetmed”

(2016/C 240/01)

| Raportöör: | Paul LINDQUIST (SE/EPP), Stockholmi läänivolikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | The Five Presidents’ Report: Completing Europe’s Economic and Monetary Union, Collection Background documents on economic and monetary union, avaldatud 22. juunil 2015 |

Raportöör:

Paul LINDQUIST (SE/EPP), Stockholmi läänivolikogu liige

Viitedokument:

The Five Presidents’ Report: Completing Europe’s Economic and Monetary Union, Collection Background documents on economic and monetary union, avaldatud 22. juunil 2015

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Sissejuhatus

| 1. | tervitab viie juhi aruannet kui olulist edusammu töös, mille eesmärk on muuta majandus- ja rahaliit (EMU) majandusvapustustele vastupidavamaks, paremini ellu viia majandus- ja rahaliidu põhimõtteid ja eesmärke, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 120, ning käivitada reformid majandus- ja rahaliidu juhtimise demokraatliku legitiimsuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

1.

tervitab viie juhi aruannet kui olulist edusammu töös, mille eesmärk on muuta majandus- ja rahaliit (EMU) majandusvapustustele vastupidavamaks, paremini ellu viia majandus- ja rahaliidu põhimõtteid ja eesmärke, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 120, ning käivitada reformid majandus- ja rahaliidu juhtimise demokraatliku legitiimsuse suurendamiseks;

| 2. | märgib siiski, et aruandes ei tehta ettepanekuid Euroopa stabiilsusmehhanismi reformimiseks ega käsitleta riigi maksujõuetuse küsimust majandus- ja rahaliidus. Komitee leiab, et rohkem tuleks keskenduda selliste rahaliidu põhiprobleemide lahendamisele nagu tootlikkuse kasvuerinevustest tingitud jooksevkonto tasakaalustamatus, mis toob endaga kaasa ka riikide ja piirkondade vaheliste kapitalivoogude tasakaalustamatuse, ning kasutusele tuleks võtta mehhanismid, et anda tagasisidet riikidele ja piirkondadele, kus poliitikud ja majandusosalejad kalduvad kõrvale sellest, mida peetakse usaldusväärseks poliitikaks ja usaldusväärseks riskide võtmiseks; |
| --- | --- |

2.

märgib siiski, et aruandes ei tehta ettepanekuid Euroopa stabiilsusmehhanismi reformimiseks ega käsitleta riigi maksujõuetuse küsimust majandus- ja rahaliidus. Komitee leiab, et rohkem tuleks keskenduda selliste rahaliidu põhiprobleemide lahendamisele nagu tootlikkuse kasvuerinevustest tingitud jooksevkonto tasakaalustamatus, mis toob endaga kaasa ka riikide ja piirkondade vaheliste kapitalivoogude tasakaalustamatuse, ning kasutusele tuleks võtta mehhanismid, et anda tagasisidet riikidele ja piirkondadele, kus poliitikud ja majandusosalejad kalduvad kõrvale sellest, mida peetakse usaldusväärseks poliitikaks ja usaldusväärseks riskide võtmiseks;

| 3. | leiab, et praegune majanduslik olukord, mida iseloomustab nõrk majanduskasv ja suur tööpuudus, õigustab terviklikku lähenemisviisi, et tugevdada liikmesriikide rahandust muu hulgas ühtse turu edendamise süvendamise (1) ja suurendatud jõupingutuste abil, et toetada struktuurireformide jätkuvat elluviimist ja innustada investeeringuid, pannes seega aluse jätkusuutlikule majanduskasvule tulevikus; |
| --- | --- |

3.

leiab, et praegune majanduslik olukord, mida iseloomustab nõrk majanduskasv ja suur tööpuudus, õigustab terviklikku lähenemisviisi, et tugevdada liikmesriikide rahandust muu hulgas ühtse turu edendamise süvendamise (1) ja suurendatud jõupingutuste abil, et toetada struktuurireformide jätkuvat elluviimist ja innustada investeeringuid, pannes seega aluse jätkusuutlikule majanduskasvule tulevikus;

| 4. | märgib, et ränne ja tööjõu liikuvus pakuvad potentsiaali majanduskasvu suurendamiseks ELis, kuid see nõuab muu hulgas lahendusi teatud küsimustele, sh nt juurdepääs eluasemele, avalikele ja sotsiaalteenustele, ning tööturu paindlikkus. Samuti peab komitee vajalikuks meetmeid ELi kaasrahastamise tagamiseks, et suurendada vastuvõtuvõimet; |
| --- | --- |

4.

märgib, et ränne ja tööjõu liikuvus pakuvad potentsiaali majanduskasvu suurendamiseks ELis, kuid see nõuab muu hulgas lahendusi teatud küsimustele, sh nt juurdepääs eluasemele, avalikele ja sotsiaalteenustele, ning tööturu paindlikkus. Samuti peab komitee vajalikuks meetmeid ELi kaasrahastamise tagamiseks, et suurendada vastuvõtuvõimet;

| 5. | rõhutab vajadust tõhustada omaksvõtmist ja demokraatlikku legitiimsust lahenduste puhul, mida hakatakse rakendama ELi majanduse juhtimisel, ning tugevdada samas ka piirkondlikku mõõdet, et eeskirjade rakendamine toimuks õiglaselt ja järjepidevalt kogu ELis juhindudes subsidiaarsuse põhimõttest; |
| --- | --- |

5.

rõhutab vajadust tõhustada omaksvõtmist ja demokraatlikku legitiimsust lahenduste puhul, mida hakatakse rakendama ELi majanduse juhtimisel, ning tugevdada samas ka piirkondlikku mõõdet, et eeskirjade rakendamine toimuks õiglaselt ja järjepidevalt kogu ELis juhindudes subsidiaarsuse põhimõttest;

| 6. | tunneb heameelt kaheetapilise menetluse üle, mille eesmärk on arendada kõigepealt edasi olemasolevaid vahendeid ja lepinguid, et seejärel viia ellu ulatuslikumaid muudatusi teise etapi raames, eesmärgiga muuta lähenemisprotsess veelgi siduvamaks euroala riikide jaoks tänu ühiselt kokkulepitud lähenemissuunistele; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt kaheetapilise menetluse üle, mille eesmärk on arendada kõigepealt edasi olemasolevaid vahendeid ja lepinguid, et seejärel viia ellu ulatuslikumaid muudatusi teise etapi raames, eesmärgiga muuta lähenemisprotsess veelgi siduvamaks euroala riikide jaoks tänu ühiselt kokkulepitud lähenemissuunistele;

Majandusliidu suunas – lähenemine, heaolu ja sotsiaalne ühtekuuluvus

| 7. | rõhutab vajadust suurema lähenemise järele, nii liikmesriikide vahel kui liikmesriikides, ning tunneb muret erinevuste üle, mis mõnel juhul on liikmesriikide siseselt suuremad kui nende vahel; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust suurema lähenemise järele, nii liikmesriikide vahel kui liikmesriikides, ning tunneb muret erinevuste üle, mis mõnel juhul on liikmesriikide siseselt suuremad kui nende vahel;

| 8. | rõhutab samas, et sotsiaalseid, majanduslikke ja territoriaalseid erinevusi on võimalik vähendada üksnes tänu kontseptsioonile, mis põhineb strateegial „Euroopa 2020” ning hõlmab piirkondlikku mõõdet ja tulemustele suunatud ühtekuuluvuspoliitikat. Seetõttu kordab komitee oma toetust majandusliku ja sotsiaalse lähenemise protsessile. Komitee kordab oma üleskutset algatada ulatuslik üleeuroopaline konsultatsioon Euroopa Liidu tulevase territoriaalse visiooni teemal aastani 2050. Vaja on sellist selget visiooni, millest hiljem saaksid lähtuda poliitikameetmed ja rahastamismehhanismid (2). Komitee tervitab käimasolevat 2020. aasta järgsete ühtekuuluvuspoliitika strateegiate uurimist; |
| --- | --- |

8.

rõhutab samas, et sotsiaalseid, majanduslikke ja territoriaalseid erinevusi on võimalik vähendada üksnes tänu kontseptsioonile, mis põhineb strateegial „Euroopa 2020” ning hõlmab piirkondlikku mõõdet ja tulemustele suunatud ühtekuuluvuspoliitikat. Seetõttu kordab komitee oma toetust majandusliku ja sotsiaalse lähenemise protsessile. Komitee kordab oma üleskutset algatada ulatuslik üleeuroopaline konsultatsioon Euroopa Liidu tulevase territoriaalse visiooni teemal aastani 2050. Vaja on sellist selget visiooni, millest hiljem saaksid lähtuda poliitikameetmed ja rahastamismehhanismid (2). Komitee tervitab käimasolevat 2020. aasta järgsete ühtekuuluvuspoliitika strateegiate uurimist;

| 9. | rõhutab vajadust toetada enam piiri- ja äärealade ning äärepoolseimate piirkondade ja demograafiliste väljakutsetega silmitsi seisvate alade arengut, et tagada sidus lähenemine, mis on kooskõlas vastuvõetud ELi strateegiatega; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust toetada enam piiri- ja äärealade ning äärepoolseimate piirkondade ja demograafiliste väljakutsetega silmitsi seisvate alade arengut, et tagada sidus lähenemine, mis on kooskõlas vastuvõetud ELi strateegiatega;

| 10. | hoiatab, et kõigi puhul ei saa toimida sama lahendus „one-size-fits-all”, kuna olukorrad nii liikmesriigiti kui nende sees nõuavad paindlikku lähenemist, mis omakorda nõuab, et konkurentsiasutused järgiksid riiklikke palgakujundusmehhanisme ega võtaks üle sotsiaalpartnerite rolli kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

hoiatab, et kõigi puhul ei saa toimida sama lahendus „one-size-fits-all”, kuna olukorrad nii liikmesriigiti kui nende sees nõuavad paindlikku lähenemist, mis omakorda nõuab, et konkurentsiasutused järgiksid riiklikke palgakujundusmehhanisme ega võtaks üle sotsiaalpartnerite rolli kõnealuses valdkonnas;

| 11. | Konkurentsiasutused peaksid võtma arvesse ärikeskkonna kõiki aspekte laiemas mõttes, st ka selliseid tegureid nagu tootlikkus, pädevus, innovatsioon, ärikeskkond ja tarbetu halduskoormus. Komitee nõustub seega selles, et konkurentsivõime mõistest ei saa teha üksnes palgatasemeid käsitlevat küsimust; |
| --- | --- |

11.

Konkurentsiasutused peaksid võtma arvesse ärikeskkonna kõiki aspekte laiemas mõttes, st ka selliseid tegureid nagu tootlikkus, pädevus, innovatsioon, ärikeskkond ja tarbetu halduskoormus. Komitee nõustub seega selles, et konkurentsivõime mõistest ei saa teha üksnes palgatasemeid käsitlevat küsimust;

| 12. | on nõus sellega, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata tööhõivele ja heaolule; |
| --- | --- |

12.

on nõus sellega, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata tööhõivele ja heaolule;

| 13. | märgib, et sotsiaalsete näitajate hinnang annab tunnistust sellest, et tööpuudus, vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on koondunud vähemarenenud piirkondadesse, omades selget seost sellega, kui hästi varasemaid soovitusi, sh strateegia „Euroopa 2020” raames, on rakendatud; |
| --- | --- |

13.

märgib, et sotsiaalsete näitajate hinnang annab tunnistust sellest, et tööpuudus, vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on koondunud vähemarenenud piirkondadesse, omades selget seost sellega, kui hästi varasemaid soovitusi, sh strateegia „Euroopa 2020” raames, on rakendatud;

| 14. | tunneb heameelt selle üle, et viie juhi aruandes tunnistatakse põhimõtteliselt sotsiaalse mõõtme vajalikkust majanduse seisukohast. Kõnealuses kontekstis kordab komitee toetust Euroopa Parlamendi üleskutsele, et liikmesriigid kaaluksid sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe allkirjastamist, millega kehtestataks sotsiaalinvesteeringute eesmärgid riiklikul tasandil, et saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid tööhõive, hariduse ja sotsiaalvaldkonnas (3); |
| --- | --- |

14.

tunneb heameelt selle üle, et viie juhi aruandes tunnistatakse põhimõtteliselt sotsiaalse mõõtme vajalikkust majanduse seisukohast. Kõnealuses kontekstis kordab komitee toetust Euroopa Parlamendi üleskutsele, et liikmesriigid kaaluksid sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe allkirjastamist, millega kehtestataks sotsiaalinvesteeringute eesmärgid riiklikul tasandil, et saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid tööhõive, hariduse ja sotsiaalvaldkonnas (3);

| 15. | tervitab asjaolu, et komisjon tunnistab sotsiaalpartnerite rolli majandus- ja rahaliidu edasiarendamise omaksvõtul. See puudutab nende rolli nii riiklike reformikavade koostamisel kui ka üldisemalt suuremal keskendumisel tööhõivele ja sotsiaalsetele aspektidele ning kavandatud „sotsiaalsete õiguste sambale”. Dialoog sotsiaalpartneritega on igati asjakohane ja võib suurendada omaksvõttu liikmesriikides. Edaspidi võivad sotsiaalpartnerid anda olulise panuse ka võimalikesse ühisprojektidesse, mida nad oma ühise tegevuskava kohaselt edendavad; |
| --- | --- |

15.

tervitab asjaolu, et komisjon tunnistab sotsiaalpartnerite rolli majandus- ja rahaliidu edasiarendamise omaksvõtul. See puudutab nende rolli nii riiklike reformikavade koostamisel kui ka üldisemalt suuremal keskendumisel tööhõivele ja sotsiaalsetele aspektidele ning kavandatud „sotsiaalsete õiguste sambale”. Dialoog sotsiaalpartneritega on igati asjakohane ja võib suurendada omaksvõttu liikmesriikides. Edaspidi võivad sotsiaalpartnerid anda olulise panuse ka võimalikesse ühisprojektidesse, mida nad oma ühise tegevuskava kohaselt edendavad;

| 16. | peab vajalikuks käsitleda piirkondlikke erinevusi, et tulla toime sotsiaalse ebavõrdsusega, suurendada majanduskasvu ja luua töökohti, parandada konkurentsivõimet ja ühtekuuluvust majandus- ja rahaliidus ning ELis, ning juhib tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisele rollile nii tööandjatena kui ettevõtjasõbraliku keskkonna loomisel; |
| --- | --- |

16.

peab vajalikuks käsitleda piirkondlikke erinevusi, et tulla toime sotsiaalse ebavõrdsusega, suurendada majanduskasvu ja luua töökohti, parandada konkurentsivõimet ja ühtekuuluvust majandus- ja rahaliidus ning ELis, ning juhib tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisele rollile nii tööandjatena kui ettevõtjasõbraliku keskkonna loomisel;

| 17. | rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on keskne roll konkurentsivõime suurendamisel kohalike ja piirkondlike algatuste kaudu; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on keskne roll konkurentsivõime suurendamisel kohalike ja piirkondlike algatuste kaudu;

| 18. | tervitab seda, et soovitustes riiklike konkurentsivõime komiteede loomise kohta euroalal (COM(2015) 601 final) on selgelt esile toodud, et need komiteed võivad pakkuda üksnes abi otsuste tegemisel ja mitte valmis ettepanekuid; |
| --- | --- |

18.

tervitab seda, et soovitustes riiklike konkurentsivõime komiteede loomise kohta euroalal (COM(2015) 601 final) on selgelt esile toodud, et need komiteed võivad pakkuda üksnes abi otsuste tegemisel ja mitte valmis ettepanekuid;

Euroopa poolaasta kohta

| 19. | tervitab seda, et Euroopa poolaastat tõhustatakse ja tugevdatakse olemasoleva raamistiku raames, ning et dokumente kooskõlastatakse, et parandada fookust, suurendada tulemuslikkust ja selgitada omaksvõtmist, et saavutada ELi eesmärk hea juhtimistava alal; |
| --- | --- |

19.

tervitab seda, et Euroopa poolaastat tõhustatakse ja tugevdatakse olemasoleva raamistiku raames, ning et dokumente kooskõlastatakse, et parandada fookust, suurendada tulemuslikkust ja selgitada omaksvõtmist, et saavutada ELi eesmärk hea juhtimistava alal;

| 20. | tunnistab Euroopa poolaasta väärtust vahendina, mille abil viia läbi reforme riiklikul ja ELi tasandil, tagades selle, et EL ja liikmesriigid kooskõlastavad oma majanduspoliitika; |
| --- | --- |

20.

tunnistab Euroopa poolaasta väärtust vahendina, mille abil viia läbi reforme riiklikul ja ELi tasandil, tagades selle, et EL ja liikmesriigid kooskõlastavad oma majanduspoliitika;

| 21. | kordab üleskutset komisjonile ja parlamendile võtta kasutusele käitumisjuhend, millega tagatakse, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kaasatakse struktureeritult Euroopa poolaastasse, kavatsusega esitada konkreetne ettepanek kõnealuses küsimuses 2016. aastal, ning võtab endale kohustuse pidada selles küsimuses jooksvat dialoogi komisjoniga; |
| --- | --- |

21.

kordab üleskutset komisjonile ja parlamendile võtta kasutusele käitumisjuhend, millega tagatakse, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kaasatakse struktureeritult Euroopa poolaastasse, kavatsusega esitada konkreetne ettepanek kõnealuses küsimuses 2016. aastal, ning võtab endale kohustuse pidada selles küsimuses jooksvat dialoogi komisjoniga;

| 22. | rõhutab, et riikide aruannetes ja riigipõhistes soovitustes tuleks selgesõnaliselt käsitleda küsimusi, mis seonduvad piirkondlike erinevustega, ning täiendada süstemaatiliselt piirkondliku ja kohaliku tasandi panust; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et riikide aruannetes ja riigipõhistes soovitustes tuleks selgesõnaliselt käsitleda küsimusi, mis seonduvad piirkondlike erinevustega, ning täiendada süstemaatiliselt piirkondliku ja kohaliku tasandi panust;

| 23. | tunneb kahetsust selle üle, et Euroopa poolaasta muudetud ülesehituses ei mainita Euroopa Regioonide Komiteed aruteludes euroala prioriteetide üle, ning kutsub komisjoni üles käsitlema piirkondlikke küsimusi dokumentides, milles reguleeritakse Euroopa poolaastaga seonduvat, toetudes mh tööhõivet ja sotsiaalseid küsimusi käsitlevatele korrapärastele piirkondlikele analüüsidele; |
| --- | --- |

23.

tunneb kahetsust selle üle, et Euroopa poolaasta muudetud ülesehituses ei mainita Euroopa Regioonide Komiteed aruteludes euroala prioriteetide üle, ning kutsub komisjoni üles käsitlema piirkondlikke küsimusi dokumentides, milles reguleeritakse Euroopa poolaastaga seonduvat, toetudes mh tööhõivet ja sotsiaalseid küsimusi käsitlevatele korrapärastele piirkondlikele analüüsidele;

Finantsliidu suunas – integreeritud finantspoliitika integreeritud majanduse jaoks

| 24. | usub, et pangandusliidu elluviimine on lühiajaliselt kõige tõhusam vahend selleks, et takistada kriise finantssüsteemis, purustada nõiaring riigipankade ja liikmesriikide vahel ning vähendada maksimaalselt majandusvapustuste negatiivset mõju; |
| --- | --- |

24.

usub, et pangandusliidu elluviimine on lühiajaliselt kõige tõhusam vahend selleks, et takistada kriise finantssüsteemis, purustada nõiaring riigipankade ja liikmesriikide vahel ning vähendada maksimaalselt majandusvapustuste negatiivset mõju;

| 25. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vähendama riske finantssüsteemis ja suurendama paindlikkust ja rakendama riiklikke hoiuste tagamise skeeme; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vähendama riske finantssüsteemis ja suurendama paindlikkust ja rakendama riiklikke hoiuste tagamise skeeme;

| 26. | leiab seega, et Euroopa hoiuste tagamise skeemi kehtestamise eeltingimuseks on see, et Euroopa solveerimisfondid ja riiklikud hoiuste tagamise skeemid on loodud ja rahastatud, ning et nendevaheline seos on selgelt määratletud, et moraalset riski oleks võimalik maksimaalselt vähendada; |
| --- | --- |

26.

leiab seega, et Euroopa hoiuste tagamise skeemi kehtestamise eeltingimuseks on see, et Euroopa solveerimisfondid ja riiklikud hoiuste tagamise skeemid on loodud ja rahastatud, ning et nendevaheline seos on selgelt määratletud, et moraalset riski oleks võimalik maksimaalselt vähendada;

| 27. | kutsub Euroopa Keskpanka ja Euroopa Pangandusjärelevalvet üles analüüsima rahaliste vahendite kvaliteeti ja viima läbi stressitesti finantseerimisasutustele, mis on seotud Euroopa hoiuste tagamise skeemiga, et tagada õiglased tingimused neile institutsioonidele; |
| --- | --- |

27.

kutsub Euroopa Keskpanka ja Euroopa Pangandusjärelevalvet üles analüüsima rahaliste vahendite kvaliteeti ja viima läbi stressitesti finantseerimisasutustele, mis on seotud Euroopa hoiuste tagamise skeemiga, et tagada õiglased tingimused neile institutsioonidele;

| 28. | kutsub komisjoni üles selgitama selle Euroopa Eelarvenõukogu lisaväärtust, mille sekretariaat allub komisjoni peasekretariaadile. Eelkõige tuleks arutada, kuidas vältida seda, et selline eelarvenõukogu ei muudaks juba niigi keerukat makromajanduse järelevalve keskkonda veelgi keerukamaks; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles selgitama selle Euroopa Eelarvenõukogu lisaväärtust, mille sekretariaat allub komisjoni peasekretariaadile. Eelkõige tuleks arutada, kuidas vältida seda, et selline eelarvenõukogu ei muudaks juba niigi keerukat makromajanduse järelevalve keskkonda veelgi keerukamaks;

| 29. | avaldab kahetsust selle üle, et enne Euroopa Eelarvenõukogu loomist ei antud talle võimalust oma seisukohtade avaldamiseks; peab põhimõtteliselt oluliseks järjepidevat kontrolli stabiilsuse ja kasvu pakti reeglitest kinni pidamise üle. Samas tekitab kavandatud organi praegune ülesehitus komitees kahtlusi, seoses küsimusega, kas eelised on proportsionaalsed võrreldes bürokraatliku koormuse tõenäolise kasvuga. Lisaks ei ole selge, milline on eelarvenõukogu loomise õiguslik alus ja millised saavad olema Euroopa Eelarvenõukogu ja riiklike eelarvenõukogude suhted; |
| --- | --- |

29.

avaldab kahetsust selle üle, et enne Euroopa Eelarvenõukogu loomist ei antud talle võimalust oma seisukohtade avaldamiseks; peab põhimõtteliselt oluliseks järjepidevat kontrolli stabiilsuse ja kasvu pakti reeglitest kinni pidamise üle. Samas tekitab kavandatud organi praegune ülesehitus komitees kahtlusi, seoses küsimusega, kas eelised on proportsionaalsed võrreldes bürokraatliku koormuse tõenäolise kasvuga. Lisaks ei ole selge, milline on eelarvenõukogu loomise õiguslik alus ja millised saavad olema Euroopa Eelarvenõukogu ja riiklike eelarvenõukogude suhted;

| 30. | soovib näha kapitaliturgude liidu elluviimist, mis võimaldaks piiriüleseid kapitalivooge, ohustamata seejuures stabiilsust eri piirkondades ja riikides, ning mis aitaks ettevõtetel, eeskätt mikroettevõtjatel ja väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel saada juurdepääsu arvukatele rahastamisallikatele; |
| --- | --- |

30.

soovib näha kapitaliturgude liidu elluviimist, mis võimaldaks piiriüleseid kapitalivooge, ohustamata seejuures stabiilsust eri piirkondades ja riikides, ning mis aitaks ettevõtetel, eeskätt mikroettevõtjatel ja väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel saada juurdepääsu arvukatele rahastamisallikatele;

| 31. | Komitee leiab, et ühtne ja hästi väljakujundatud kapitaliturgude liit peaks hõlmama kõiki 28 liikmesriiki ning edendama õiglasi tingimusi kogu ELis, ning kutsub liikmesriike üles tagama juurdepääsu pangandusliidule ka neile liikmesriikidele, kes ei ole veel eurole üle läinud; |
| --- | --- |

31.

Komitee leiab, et ühtne ja hästi väljakujundatud kapitaliturgude liit peaks hõlmama kõiki 28 liikmesriiki ning edendama õiglasi tingimusi kogu ELis, ning kutsub liikmesriike üles tagama juurdepääsu pangandusliidule ka neile liikmesriikidele, kes ei ole veel eurole üle läinud;

Fiskaalliidu suunas – integreeritud raamistik usaldusväärsele ja integreeritud finantspoliitikale

| 32. | nõuab stabiilsuse ja majanduskasvu pakti järgimist ning rõhutab iga liikmesriigi usaldusväärse majanduse ja stabiilse rahanduse tähtsust eeltingimusena vajalike investeeringute jaoks nii lühikeses kui pikas perspektiivis (4); |
| --- | --- |

32.

nõuab stabiilsuse ja majanduskasvu pakti järgimist ning rõhutab iga liikmesriigi usaldusväärse majanduse ja stabiilse rahanduse tähtsust eeltingimusena vajalike investeeringute jaoks nii lühikeses kui pikas perspektiivis (4);

| 33. | nõuab liikmesriikidelt vastutustundlikku majanduspoliitikat selleks, et saada juurdepääs ELi majanduse stabiliseerimise vahenditele. Nende vahendite kasutamine peab käima käsikäes struktuurireformide täieliku rakendamisega, eesmärgiga tõhustada lähenemist, kooskõlastust ja integratsiooni, ning komitee nõuab, et toetus ei tohi mingil tingimusel viia püsivate ja ühesuunaliste voogudeni riikide vahel. Finantsstabiilsuse fondi ja muude vahendite, sh struktuurireformi tugiprogrammi, eesmärk ei tohiks olla praeguse ühtekuuluvuspoliitika asendamine; |
| --- | --- |

33.

nõuab liikmesriikidelt vastutustundlikku majanduspoliitikat selleks, et saada juurdepääs ELi majanduse stabiliseerimise vahenditele. Nende vahendite kasutamine peab käima käsikäes struktuurireformide täieliku rakendamisega, eesmärgiga tõhustada lähenemist, kooskõlastust ja integratsiooni, ning komitee nõuab, et toetus ei tohi mingil tingimusel viia püsivate ja ühesuunaliste voogudeni riikide vahel. Finantsstabiilsuse fondi ja muude vahendite, sh struktuurireformi tugiprogrammi, eesmärk ei tohiks olla praeguse ühtekuuluvuspoliitika asendamine;

| 34. | nõustub komisjoniga selles, et esimese ja teise majanduse juhtimise paketi peatset hindamist tuleks kasutada alusena töös ELi läbipaistvuse ja legitiimsuse parandamiseks, mis on eriti oluline kohalikul ja piirkondlikul tasandil, ning soovib seetõttu majandusliku dialoogi algatamist Euroopa Regioonide Komitee ja komisjoni vahel, sarnaselt komisjoni ja parlamendi vahel peetava dialoogiga; |
| --- | --- |

34.

nõustub komisjoniga selles, et esimese ja teise majanduse juhtimise paketi peatset hindamist tuleks kasutada alusena töös ELi läbipaistvuse ja legitiimsuse parandamiseks, mis on eriti oluline kohalikul ja piirkondlikul tasandil, ning soovib seetõttu majandusliku dialoogi algatamist Euroopa Regioonide Komitee ja komisjoni vahel, sarnaselt komisjoni ja parlamendi vahel peetava dialoogiga;

| 35. | kordab oma veendumust, et fiskaalvõimekus on vajalik, et anda majandus- ja rahaliidu käsutusse šokkidele reageerimise ajutine mehhanism (5); |
| --- | --- |

35.

kordab oma veendumust, et fiskaalvõimekus on vajalik, et anda majandus- ja rahaliidu käsutusse šokkidele reageerimise ajutine mehhanism (5);

| 36. | märgib, et reaalmajandusse tehtavate investeeringute rahastamise eeltingimused on põhjalikult muutunud praeguse majanduskriisi tõttu, ning rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust, et saavutada võimalikult suurt tulemuslikkust ja määratleda tulusaid investeeringuid takistavad tegurid; |
| --- | --- |

36.

märgib, et reaalmajandusse tehtavate investeeringute rahastamise eeltingimused on põhjalikult muutunud praeguse majanduskriisi tõttu, ning rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust, et saavutada võimalikult suurt tulemuslikkust ja määratleda tulusaid investeeringuid takistavad tegurid;

| 37. | kutsub uuesti üles rakendama tasakaalus eelarve nõuet, et eraldada pikaajalised investeeringud jooksvatest kuludest ning innustab kehtestama raamistikku, mis on kooskõlas Euroopa kriteeriumidega, et määratleda pikaajalise majanduskasvu saavutamiseks kõige olulisemad sotsiaal- ja taristuinvesteeringud; |
| --- | --- |

37.

kutsub uuesti üles rakendama tasakaalus eelarve nõuet, et eraldada pikaajalised investeeringud jooksvatest kuludest ning innustab kehtestama raamistikku, mis on kooskõlas Euroopa kriteeriumidega, et määratleda pikaajalise majanduskasvu saavutamiseks kõige olulisemad sotsiaal- ja taristuinvesteeringud;

| 38. | rõhutab vajadust parandada avaliku sektori investeeringute kvaliteeti, rakendades mh OECD suuniseid tõhusate avalike investeeringute jaoks kõigil riigijuhtimise tasanditel, ning kutsub üles arutlema selle üle, kuidas fiskaalne detsentraliseerimine avaliku sektori eri valdkondades võiks parandada avalike kulutuste kvaliteeti, tagades seeläbi majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimise, seadmata ohtu liikmesriigi riigi tasandist allpool olevate piirkondade omavahelist solidaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

38.

rõhutab vajadust parandada avaliku sektori investeeringute kvaliteeti, rakendades mh OECD suuniseid tõhusate avalike investeeringute jaoks kõigil riigijuhtimise tasanditel, ning kutsub üles arutlema selle üle, kuidas fiskaalne detsentraliseerimine avaliku sektori eri valdkondades võiks parandada avalike kulutuste kvaliteeti, tagades seeläbi majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimise, seadmata ohtu liikmesriigi riigi tasandist allpool olevate piirkondade omavahelist solidaarsuse põhimõtet;

| 39. | kutsub komisjoni uuesti üles avaldama valge raamatu, milles tuuakse välja ELi tasandi avaliku sektori investeeringute tõhususe tüpoloogia avaliku sektori kulutuste aruandes vastavalt nende pikaajalisele mõjule, ning lisama igasse majandus- ja rahaliidu rahaliste vahendite aastaaruandesse peatüki avaliku sektori investeeringute kvaliteedi kohta, sh riigi tasandist madalamal valitsustasandil (6). |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni uuesti üles avaldama valge raamatu, milles tuuakse välja ELi tasandi avaliku sektori investeeringute tõhususe tüpoloogia avaliku sektori kulutuste aruandes vastavalt nende pikaajalisele mõjule, ning lisama igasse majandus- ja rahaliidu rahaliste vahendite aastaaruandesse peatüki avaliku sektori investeeringute kvaliteedi kohta, sh riigi tasandist madalamal valitsustasandil (6).

Demokraatlik aruandekohustus, legitiimsus ja tugevamad institutsioonid

| 40. | usub, et süvendatud ja vastupanuvõimelisemale majandus- ja rahaliidule tuleks kasuks vähemkeerukad struktuurid, selgem omaksvõtmine ja suurem läbipaistvus, ning mitte hulgaliselt uusi eeskirju lisaks olemasolevatele, ning tervitab seetõttu komisjoni soovi lihtsustamise, suurema läbipaistvuse ja selgema omaksvõtmise järele; |
| --- | --- |

40.

usub, et süvendatud ja vastupanuvõimelisemale majandus- ja rahaliidule tuleks kasuks vähemkeerukad struktuurid, selgem omaksvõtmine ja suurem läbipaistvus, ning mitte hulgaliselt uusi eeskirju lisaks olemasolevatele, ning tervitab seetõttu komisjoni soovi lihtsustamise, suurema läbipaistvuse ja selgema omaksvõtmise järele;

| 41. | nõuab realistlikumat suhtumist halduskaristuste praktilisse rakendamisse riikide puhul, kes ei järgi ühiselt seatud eeskirju, ning arutelu selle üle, kuidas turumehhanismidest võiks saada alternatiivsed või täiendavad võimalused; |
| --- | --- |

41.

nõuab realistlikumat suhtumist halduskaristuste praktilisse rakendamisse riikide puhul, kes ei järgi ühiselt seatud eeskirju, ning arutelu selle üle, kuidas turumehhanismidest võiks saada alternatiivsed või täiendavad võimalused;

| 42. | rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et tagada majanduse juhtimisega kaasneva vastutuse selge jaotus kõigil tasanditel, sh kohalikul ja piirkondlikul tasandil, kuna viimasel tasandil lasub sageli vastutus poliitikameetmete rakendamise eest eri valdkondades, sh nt tööhõive, tervishoid ja haridus; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et tagada majanduse juhtimisega kaasneva vastutuse selge jaotus kõigil tasanditel, sh kohalikul ja piirkondlikul tasandil, kuna viimasel tasandil lasub sageli vastutus poliitikameetmete rakendamise eest eri valdkondades, sh nt tööhõive, tervishoid ja haridus;

Lõppmärkused

| 43. | nõuab, et komisjon kaasaks komitee selle valge raamatu ettevalmistamisse, milles käsitletakse majandus- ja rahaliidu reformide üleminekut esimesest etapist teise; |
| --- | --- |

43.

nõuab, et komisjon kaasaks komitee selle valge raamatu ettevalmistamisse, milles käsitletakse majandus- ja rahaliidu reformide üleminekut esimesest etapist teise;

| 44. | rõhutab, et rahaliidu süvendamisel tuleb tingimata arvesse võtta ka selle tagajärgi suhetele euroalasse mittekuuluvate riikidega ning vajadust selgelt välja tuua see, millised ettepanekud kehtivad kõigi liikmesriikide ja millised ainult euroala riikide kohta; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et rahaliidu süvendamisel tuleb tingimata arvesse võtta ka selle tagajärgi suhetele euroalasse mittekuuluvate riikidega ning vajadust selgelt välja tuua see, millised ettepanekud kehtivad kõigi liikmesriikide ja millised ainult euroala riikide kohta;

| 45. | rõhutab, et kõiki meetmeid, mis seonduvad majandus- ja rahaliidu lõpuleviimisega, tuleb rakendada nii läbipaistvalt kui võimalik, et mitte kaugeneda neist liikmesriikidest, kes veel eurot ei kasuta, ning vältida kahel kiirusel areneva Euroopa tekkimist. |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et kõiki meetmeid, mis seonduvad majandus- ja rahaliidu lõpuleviimisega, tuleb rakendada nii läbipaistvalt kui võimalik, et mitte kaugeneda neist liikmesriikidest, kes veel eurot ei kasuta, ning vältida kahel kiirusel areneva Euroopa tekkimist.

Brüssel, 7. aprill 2016

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  Vt Regioonide Komitee arvamus „Ühtse turu täiustamine”, mis võeti vastu 7.–8. aprillil 2016.

1

(2)  Regioonide Komitee arvamus „Territoriaalne visioon aastaks 2050: milline on tulevik?” CDR 4285/2015, 3. detsember 2015.

2

(3)  Regioonide Komitee 4. juuli 2013. aasta resolutsioon majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta, CDR4129-2013_00_00_TRA_RES-RESOL-V-007.

3

(4)  Regioonide Komitee resolutsioon Euroopa Komisjoni teatise kohta teemal „2016. aasta majanduskasvu analüüs. Majanduse elavnemise toetamine ja majandusliku lähenemise edendamine”, COR_2015_06756_00_00_RES-RESOL-VI/008, punkt 8.

4

(5)  Vt Regioonide Komitee 4. juuli 2013. aasta resolutsioon majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta, CDR4129-2013_00_00_TRA_RES-RESOL-V/007.

5

(6)  Regioonide Komitee arvamus „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine”, raportöör: Olga Zrihen (BE–PES), CoR-2015-01185, punkt 15.

6

---

| 1.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/6

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Koostöö töökohtade loomise ja majanduskasvu nimel: riiklike tugipankade roll Euroopa investeerimiskava toetamisel”

(2016/C 240/02)

| Raportöör: | Adam BANASZAK (PL, ECR), Kujawy-Pomorze vojevoodkonna volikogu aseesimees |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Koostöö töökohtade loomise ja majanduskasvu nimel: riiklike tugipankade roll Euroopa investeerimiskava toetamisel”
  COM(2015) 361 final |

Raportöör:

Adam BANASZAK (PL, ECR), Kujawy-Pomorze vojevoodkonna volikogu aseesimees

Viitedokument:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Koostöö töökohtade loomise ja majanduskasvu nimel: riiklike tugipankade roll Euroopa investeerimiskava toetamisel”

COM(2015) 361 final

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab Euroopa Komisjoni tööd tugipankade toetamisel ja investeerimisplatvormide loomisel, sest need on Euroopa investeerimiskava olulised elemendid. Komitee kritiseerib siiski asjaolu, et liikmesriigi tugipankade ametlik määratlus hõlmab küll ka piirkondlikke panku, ent komisjon keskendub tegelikkuses vaid riikliku tasandi rollile ja esitab üleskutse vaid uute riiklike tugipankade loomiseks. Ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil tegutsevad tugipangad väärivad investeerimiskava raames tunnustust ja tähelepanu; |
| --- | --- |

1.

tervitab Euroopa Komisjoni tööd tugipankade toetamisel ja investeerimisplatvormide loomisel, sest need on Euroopa investeerimiskava olulised elemendid. Komitee kritiseerib siiski asjaolu, et liikmesriigi tugipankade ametlik määratlus hõlmab küll ka piirkondlikke panku, ent komisjon keskendub tegelikkuses vaid riikliku tasandi rollile ja esitab üleskutse vaid uute riiklike tugipankade loomiseks. Ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil tegutsevad tugipangad väärivad investeerimiskava raames tunnustust ja tähelepanu;

| 2. | tõstab esile arengupankade või -institutsioonide määratlust, nagu see on esitatud Euroopa Strateegiliste Investeerimisfondide määruses, nimelt „kutseliselt finantseerimise alal tegutsevad juriidilised isikud, kes on saanud volituse liikmesriigilt või liikmesriigi asutuselt kesksel, piirkondlikul või kohalikul tasandil tegeleda arenguga või edendustegevusega”; |
| --- | --- |

2.

tõstab esile arengupankade või -institutsioonide määratlust, nagu see on esitatud Euroopa Strateegiliste Investeerimisfondide määruses, nimelt „kutseliselt finantseerimise alal tegutsevad juriidilised isikud, kes on saanud volituse liikmesriigilt või liikmesriigi asutuselt kesksel, piirkondlikul või kohalikul tasandil tegeleda arenguga või edendustegevusega”;

| 3. | märgib, et eri mudelite järgi kujundatud tugipankadel on oluline roll majandus- ja finantskriisi tagajärgede leevendamisel, iseäranis arvestades avaliku sektori investeeringute vähenemist kohalikul ja piirkondlikul tasandil, millele viidati Euroopa Regioonide Komitee ja OECD ühises aruandes; |
| --- | --- |

3.

märgib, et eri mudelite järgi kujundatud tugipankadel on oluline roll majandus- ja finantskriisi tagajärgede leevendamisel, iseäranis arvestades avaliku sektori investeeringute vähenemist kohalikul ja piirkondlikul tasandil, millele viidati Euroopa Regioonide Komitee ja OECD ühises aruandes;

| 4. | juhib seoses sellega tähelepanu asjaolule, et mõnes riigis (nt Prantsusmaal ja Poolas) tegelevad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohalt oluliste investeeringute toetamisega üleriigilise ulatusega pangad, mille kaasomanikeks on mõnel juhul (Skandinaaviamaades ja Madalmaades) kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, ent riiklike tugipankade kõrval on ka piirkondlikke tugipanku, mis on (täielikult või osaliselt) asjaomase liidumaa omandis ja täidavad liidumaapõhiselt edendavat rolli (nt Saksamaa mudeli puhul). Selliste tugipankade olemus on erinev sõltuvalt asjaomase riigi või piirkonna ajaloolistest kogemustest ja majanduslikest tingimustest; |
| --- | --- |

4.

juhib seoses sellega tähelepanu asjaolule, et mõnes riigis (nt Prantsusmaal ja Poolas) tegelevad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohalt oluliste investeeringute toetamisega üleriigilise ulatusega pangad, mille kaasomanikeks on mõnel juhul (Skandinaaviamaades ja Madalmaades) kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, ent riiklike tugipankade kõrval on ka piirkondlikke tugipanku, mis on (täielikult või osaliselt) asjaomase liidumaa omandis ja täidavad liidumaapõhiselt edendavat rolli (nt Saksamaa mudeli puhul). Selliste tugipankade olemus on erinev sõltuvalt asjaomase riigi või piirkonna ajaloolistest kogemustest ja majanduslikest tingimustest;

| 5. | märgib, et toetavad asutused ei ole alati pangad – mõnes riigis tegutsevad need ametite, investeerimisühingute või investeerimisfondidena, mis on küllalt sageli varustatud riskikapitaliga, ja et ka sellistel asutustel, mis ei ole pangad, võiks Euroopa investeerimiskavas olla oluline ülesanne; |
| --- | --- |

5.

märgib, et toetavad asutused ei ole alati pangad – mõnes riigis tegutsevad need ametite, investeerimisühingute või investeerimisfondidena, mis on küllalt sageli varustatud riskikapitaliga, ja et ka sellistel asutustel, mis ei ole pangad, võiks Euroopa investeerimiskavas olla oluline ülesanne;

| 6. | juhib tähelepanu asjaolule, et ikka veel ei ole kõigis liikmesriikides ja piirkondades kohaliku ja piirkondliku tasandi käsutuses finantsinstrumente või ei ole seal võimalik olemasolevaid instrumente ja kogemusi optimaalselt kasutada, samuti piirdub erasektori osalus tavaliselt vaid lepingute täitmisega – see suurendab vajadust toetada kohalikke finantsasutusi, kes edendavad investeeringuid; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu asjaolule, et ikka veel ei ole kõigis liikmesriikides ja piirkondades kohaliku ja piirkondliku tasandi käsutuses finantsinstrumente või ei ole seal võimalik olemasolevaid instrumente ja kogemusi optimaalselt kasutada, samuti piirdub erasektori osalus tavaliselt vaid lepingute täitmisega – see suurendab vajadust toetada kohalikke finantsasutusi, kes edendavad investeeringuid;

| 7. | toonitab, et tugipankade loomiseks on erinevaid viise, nii nagu on erinev praegu olemasolevate tugipankadegi tekkelugu – mõned asutati kohe sõltumatute asutustena, teised arenesid välja riiklike pankade osakondadest; |
| --- | --- |

7.

toonitab, et tugipankade loomiseks on erinevaid viise, nii nagu on erinev praegu olemasolevate tugipankadegi tekkelugu – mõned asutati kohe sõltumatute asutustena, teised arenesid välja riiklike pankade osakondadest;

| 8. | rõhutab, et tugipankade loomine ja toimivus majandus-, struktuuri- ja sotsiaalpoliitiliste instrumentidena muu hulgas vastuseks (ka piirkondlike) turgude struktuursetele puudustele või tõrgetele on vajalik, ent on samas teadlik raskustest seoses turutõrgete mõiste ühemõttelise määratlemise ja hindamisega. Seoses sellega kutsub komitee üles „turutõrgete” mõiste pikaajalisele laiale tõlgendamisele; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et tugipankade loomine ja toimivus majandus-, struktuuri- ja sotsiaalpoliitiliste instrumentidena muu hulgas vastuseks (ka piirkondlike) turgude struktuursetele puudustele või tõrgetele on vajalik, ent on samas teadlik raskustest seoses turutõrgete mõiste ühemõttelise määratlemise ja hindamisega. Seoses sellega kutsub komitee üles „turutõrgete” mõiste pikaajalisele laiale tõlgendamisele;

| 9. | juhib Euroopa Komisjoni tähelepanu asjaolule, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tuleb anda suurem mõjuvõim kohaliku tasandi huve teenivate finantslahenduste valimisel. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohtade ebapiisava arvessevõtmise tulemusel toetatakse sageli investeeringuid, mis ei ühildu piirkondlike rakenduskavade ja kohalike strateegiatega; |
| --- | --- |

9.

juhib Euroopa Komisjoni tähelepanu asjaolule, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tuleb anda suurem mõjuvõim kohaliku tasandi huve teenivate finantslahenduste valimisel. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste seisukohtade ebapiisava arvessevõtmise tulemusel toetatakse sageli investeeringuid, mis ei ühildu piirkondlike rakenduskavade ja kohalike strateegiatega;

| 10. | märgib, et eri riiklike toetussüsteemide arengutasemetes valitsevad märkimisväärsed erinevused, mistõttu ilmneb süsteemseid puudujääke riikides ja piirkondades, kus seda laadi panganduskultuur on vähem arenenud. See võib viia selleni, et riiklikud tugipangad ei toeta kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning ettevõtjaid alati piisavalt – asjaomased pangad peaksid enda pakutavaid teenuseid rohkem detsentraliseerima; |
| --- | --- |

10.

märgib, et eri riiklike toetussüsteemide arengutasemetes valitsevad märkimisväärsed erinevused, mistõttu ilmneb süsteemseid puudujääke riikides ja piirkondades, kus seda laadi panganduskultuur on vähem arenenud. See võib viia selleni, et riiklikud tugipangad ei toeta kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning ettevõtjaid alati piisavalt – asjaomased pangad peaksid enda pakutavaid teenuseid rohkem detsentraliseerima;

| 11. | väljendab kartust, et arengu toetamise tsentraliseeritud mudelid, mis tuginevad vaid riiklikule pangale ja selle kohalikele mitteautonoomsetele filiaalidele, ei vasta alati täielikult kohalike kogukondade vajadustele, eeskätt hõredalt asustatud piirkondades ja seal, kus kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on riiklikule tugipangale vaid väga piiratud mõju; |
| --- | --- |

11.

väljendab kartust, et arengu toetamise tsentraliseeritud mudelid, mis tuginevad vaid riiklikule pangale ja selle kohalikele mitteautonoomsetele filiaalidele, ei vasta alati täielikult kohalike kogukondade vajadustele, eeskätt hõredalt asustatud piirkondades ja seal, kus kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on riiklikule tugipangale vaid väga piiratud mõju;

| 12. | jagab veendumust, et kui kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused valivad tugipangasüsteemi arendamise mudeli, tuleks iga tasandi puhul tõhususe hindamisel lähtuda järgmistest üldeesmärkidest ja põhikriteeriumidest: turutõrgete kõrvaldamine, töökohtade arvu püsiv suurendamine, kohalike kogukondade huvidega arvestamine ja seega üldiste majandusarengu eesmärkide poole püüdlemine; |
| --- | --- |

12.

jagab veendumust, et kui kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused valivad tugipangasüsteemi arendamise mudeli, tuleks iga tasandi puhul tõhususe hindamisel lähtuda järgmistest üldeesmärkidest ja põhikriteeriumidest: turutõrgete kõrvaldamine, töökohtade arvu püsiv suurendamine, kohalike kogukondade huvidega arvestamine ja seega üldiste majandusarengu eesmärkide poole püüdlemine;

| 13. | väljendab kartust, et Euroopa Komisjoni kavandatud vastloodud tugipankade ja nende pakutavate uute finantstoodete eelhindamise nõue vähendab oluliselt nende toimivust ja takistab isegi asjaomaste pankade loomist nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil. Lisaks tuleb seoses sellega toonitada, et vähemarenenud piirkondades on tihti raske turutõrget tõendada, sest kogu piirkonna sotsiaalmajanduslik olukord võib olla vähemarenenud aladel esinevate turutõrgete tulemus; |
| --- | --- |

13.

väljendab kartust, et Euroopa Komisjoni kavandatud vastloodud tugipankade ja nende pakutavate uute finantstoodete eelhindamise nõue vähendab oluliselt nende toimivust ja takistab isegi asjaomaste pankade loomist nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil. Lisaks tuleb seoses sellega toonitada, et vähemarenenud piirkondades on tihti raske turutõrget tõendada, sest kogu piirkonna sotsiaalmajanduslik olukord võib olla vähemarenenud aladel esinevate turutõrgete tulemus;

| 14. | väljendab lootust, et süveneb koostöö Regioonide Komitee ja Euroopa Investeerimispanga vahel. Komitee kutsub üles looma avaliku sektori tugipankade täiendava võrgustiku, mis järgiks subsidiaarsuse põhimõtet, et aidata sellega kaasa majandusliku ja sotsiaalse sünergia loomisele. Komiteel oleks hea meel, kui see süsteem edendaks piirkondadevahelist ja rahvusvahelist kogemuste ja teadmiste vahetamist ning aitaks samas vältida liigse tsentraliseerimise ohtu; |
| --- | --- |

14.

väljendab lootust, et süveneb koostöö Regioonide Komitee ja Euroopa Investeerimispanga vahel. Komitee kutsub üles looma avaliku sektori tugipankade täiendava võrgustiku, mis järgiks subsidiaarsuse põhimõtet, et aidata sellega kaasa majandusliku ja sotsiaalse sünergia loomisele. Komiteel oleks hea meel, kui see süsteem edendaks piirkondadevahelist ja rahvusvahelist kogemuste ja teadmiste vahetamist ning aitaks samas vältida liigse tsentraliseerimise ohtu;

Ettepanekud

| 15. | nõuab sellistes piirkondades, kus oma toetusinstrumendid veel puuduvad, kohalike omavalitsuste märksa suuremat kaasamist tugipankade loomisse ja tegevusse ning nende mõju hindamisse. Selleni jõudmiseks tuleb kas kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võimaldada riiklike tugipankade strateegilist suunda ja juhtimist rohkem mõjutada või siis täiendada riiklikke tugipanku piirkondlike (kohalike) tugipankade loomise teel. Piirkondlikud (kohalikud) tugipangad teeksid tihedat koostööd riiklike pankadega; |
| --- | --- |

15.

nõuab sellistes piirkondades, kus oma toetusinstrumendid veel puuduvad, kohalike omavalitsuste märksa suuremat kaasamist tugipankade loomisse ja tegevusse ning nende mõju hindamisse. Selleni jõudmiseks tuleb kas kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võimaldada riiklike tugipankade strateegilist suunda ja juhtimist rohkem mõjutada või siis täiendada riiklikke tugipanku piirkondlike (kohalike) tugipankade loomise teel. Piirkondlikud (kohalikud) tugipangad teeksid tihedat koostööd riiklike pankadega;

| 16. | on seisukohal, et konkreetse tee valimine piirkonnas tugipanganduse arendamiseks – st küsimus, kas piisab domineerivas rollis riiklikust tugipangast või oleks parem detsentraalne mudel, mille puhul on suurem roll kohalikel või piirkondlikel finantsasutustel või tugipankadel – peab pärast riiklike asutustega kooskõlastamist jääma kohalike või piirkondlike omavalitsuste või siis – asjaomase liikmesriigi õigussüsteemist tulenevalt – riiklike asutuste endi teha; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et konkreetse tee valimine piirkonnas tugipanganduse arendamiseks – st küsimus, kas piisab domineerivas rollis riiklikust tugipangast või oleks parem detsentraalne mudel, mille puhul on suurem roll kohalikel või piirkondlikel finantsasutustel või tugipankadel – peab pärast riiklike asutustega kooskõlastamist jääma kohalike või piirkondlike omavalitsuste või siis – asjaomase liikmesriigi õigussüsteemist tulenevalt – riiklike asutuste endi teha;

| 17. | on seisukohal, et uue asutuse loomise otsus nõuab uute institutsiooniliste struktuuride eesmärgipärasuse põhjalikku analüüsi, et vältida bürokraatia ebavajalikku paisutamist ja vahendite raiskamist; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et uue asutuse loomise otsus nõuab uute institutsiooniliste struktuuride eesmärgipärasuse põhjalikku analüüsi, et vältida bürokraatia ebavajalikku paisutamist ja vahendite raiskamist;

| 18. | juhib tähelepanu asjaolule, et kui Euroopa Komisjon ja EIP kaaluvad süsteemi loomist uute piirkondlike tugipankade asutamise toetamiseks, tuleb arvesse võtta konkreetsete riikide ja piirkondade iseärasusi ning arvestada sellealaseid häid tavasid ja end tõestanud tugistruktuure ning kaasata hiljuti asutatud pankade kogemused. Samuti on mõistlik kasutada vähem arenenud piirkondades parimaid institutsioonilisi lahendusi, võttes seejuures arvesse nende kohalikke iseärasusi; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu asjaolule, et kui Euroopa Komisjon ja EIP kaaluvad süsteemi loomist uute piirkondlike tugipankade asutamise toetamiseks, tuleb arvesse võtta konkreetsete riikide ja piirkondade iseärasusi ning arvestada sellealaseid häid tavasid ja end tõestanud tugistruktuure ning kaasata hiljuti asutatud pankade kogemused. Samuti on mõistlik kasutada vähem arenenud piirkondades parimaid institutsioonilisi lahendusi, võttes seejuures arvesse nende kohalikke iseärasusi;

| 19. | juhib tähelepanu asjaolule, et juba olemasolevate ja hiljuti loodud piirkondlike tugipankade tõhusa toimimise järelhindamine tuleb rahastatavate investeerimisprojektide tavaliselt mitmeaastase ajakava tõttu seada pikaajalisse perspektiivi ja see peab hõlmama 10–15aastast ajavahemikku; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu asjaolule, et juba olemasolevate ja hiljuti loodud piirkondlike tugipankade tõhusa toimimise järelhindamine tuleb rahastatavate investeerimisprojektide tavaliselt mitmeaastase ajakava tõttu seada pikaajalisse perspektiivi ja see peab hõlmama 10–15aastast ajavahemikku;

| 20. | peab vajalikuks luua raamistik hiljuti loodud Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide (ELTIF) ja piirkondlike tugipankade ning teiste kohalike finantsasutuste vaheliseks koostööks. Nad peaksid pikaajaliste investeeringute rahastamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil üksteist täiendama ning mitte omavahel konkureerima; |
| --- | --- |

20.

peab vajalikuks luua raamistik hiljuti loodud Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide (ELTIF) ja piirkondlike tugipankade ning teiste kohalike finantsasutuste vaheliseks koostööks. Nad peaksid pikaajaliste investeeringute rahastamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil üksteist täiendama ning mitte omavahel konkureerima;

| 21. | toetab ideed rajada Euroopa investeerimiskava elluviimise vahendina investeerimisplatvorme, ent peab seoses sellega oluliseks, et avaliku sektori, riiklikest, kohalikest või piirkondlikest vahenditest antud panus investeerimisplatvormidesse jäetaks stabiilsus- ja kasvupakti arvutustest välja; |
| --- | --- |

21.

toetab ideed rajada Euroopa investeerimiskava elluviimise vahendina investeerimisplatvorme, ent peab seoses sellega oluliseks, et avaliku sektori, riiklikest, kohalikest või piirkondlikest vahenditest antud panus investeerimisplatvormidesse jäetaks stabiilsus- ja kasvupakti arvutustest välja;

| 22. | toonitab, et Euroopa Komisjon ja Euroopa Investeerimispank peaksid selgeks tegema, milline on piirkondlike tugipankade ja teiste finantsasutuste roll investeerimisplatvormide süsteemis, mis on kavas rajada Euroopa investeerimiskava rakendamise vahendina. Piirkondlikud tugipangad peaksid sektoripõhise, ent eelkõige geograafilise suunitlusega investeerimisplatvormide alusel tegema koostööd Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondiga (EFSI); |
| --- | --- |

22.

toonitab, et Euroopa Komisjon ja Euroopa Investeerimispank peaksid selgeks tegema, milline on piirkondlike tugipankade ja teiste finantsasutuste roll investeerimisplatvormide süsteemis, mis on kavas rajada Euroopa investeerimiskava rakendamise vahendina. Piirkondlikud tugipangad peaksid sektoripõhise, ent eelkõige geograafilise suunitlusega investeerimisplatvormide alusel tegema koostööd Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondiga (EFSI);

| 23. | peab soovitavaks täpsustada ja süvendada põhimõtteid piirkondlike või kohalike tugipankade ja/või teiste finantsasutuste koostööks Euroopa investeerimisnõustamise keskusega (EIAH). Euroopa investeerimisnõustamise keskus peaks iseäranis toetama kohalikke omavalitsusi ja kohalikke tugipanku projektide ettevalmistamisel ja pakkuma nõustamist finantstehnilistes küsimustes ning abistama ka teadmussiirde juures. Lisaks sellele peaks Euroopa investeerimisnõustamise keskusel olema võimalik sõlmida partnerluslepinguid mitte ainult riiklike, vaid ka piirkondlike pankadega. |
| --- | --- |

23.

peab soovitavaks täpsustada ja süvendada põhimõtteid piirkondlike või kohalike tugipankade ja/või teiste finantsasutuste koostööks Euroopa investeerimisnõustamise keskusega (EIAH). Euroopa investeerimisnõustamise keskus peaks iseäranis toetama kohalikke omavalitsusi ja kohalikke tugipanku projektide ettevalmistamisel ja pakkuma nõustamist finantstehnilistes küsimustes ning abistama ka teadmussiirde juures. Lisaks sellele peaks Euroopa investeerimisnõustamise keskusel olema võimalik sõlmida partnerluslepinguid mitte ainult riiklike, vaid ka piirkondlike pankadega.

Brüssel, 7. aprill 2016

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

| 1.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/9

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamuse eelnõu – „Konkreetsed sammud ELi linnade tegevuskava rakendamiseks”

(2016/C 240/03)

| Raportöör: | Hella DUNGER-LÖPER (DE/PES), riigisekretär, Berliini liidumaa esindaja föderaalvalitsuses, Euroopa asjade volinik |
| --- | --- |

Raportöör:

Hella DUNGER-LÖPER (DE/PES), riigisekretär, Berliini liidumaa esindaja föderaalvalitsuses, Euroopa asjade volinik

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Sissejuhatus

| 1. | Linnade tegevuskava on üks äärmiselt oluline Euroopa projekt, millega arendatakse välja uus töömeetod, et luua tegevusraamistik ning tõhusad vahendid eesmärgiga tagada sidusus kõikide linnu ja neid ümbritsevaid funktsionaalseid piirkondi puudutavate poliitikameetmete vahel. Kuna umbes kaks kolmandikku kõigist ELi valdkondlikest poliitikatest mõjutavad Euroopa linnaalasid, peaksid linnad osalema tihedamalt nende kujundamisel ja levitamisel. Eesmärgiks on parandada elukvaliteeti linnades ja arendada välja uus „linnalik” valitsemistava, mis praktilise, konkreetse ja erinevate tasanditega kooskõlastatud lähenemisviisiga eesmärke vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele püstitab ja neid ellu viib. Selline uus linnade paradigma pakub olulisi võimalusi. See annab inimestele võimaluse kogeda kohapeal Euroopa lisaväärtust sotsiaalsete ja demograafiliste probleemidega tegelemisel, võimaldab – tihedas seoses ka Euroopa Komisjoni parema õigusloome tegevuskavaga – parandada Euroopa poliitikameetmete kvaliteeti, sidudes neid vastastikkuse põhimõttel riiklike, piirkondlike ja kohalike strateegiatega ning seeläbi senist koostööd tunduvalt parandada. Komitee rõhutab, et linnade tegevuskava peab olema osa terviklikumast territoriaalsest visioonist, mis käsitleks nii linna- kui ka maapiirkondi (1).
  Lisaks võib see anda olulise panuse Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamisse, sh ennekõike majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ning strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide rakendamisse (2).
  Koos alt-üles lähenemisviisi ja mitmetasandilise valitsemisega on selle protsessi õnnestumisel olulised järgmised kolm kriteeriumi:






  — | läbipaistvus, |
| --- | --- | --- |

1.

Linnade tegevuskava on üks äärmiselt oluline Euroopa projekt, millega arendatakse välja uus töömeetod, et luua tegevusraamistik ning tõhusad vahendid eesmärgiga tagada sidusus kõikide linnu ja neid ümbritsevaid funktsionaalseid piirkondi puudutavate poliitikameetmete vahel. Kuna umbes kaks kolmandikku kõigist ELi valdkondlikest poliitikatest mõjutavad Euroopa linnaalasid, peaksid linnad osalema tihedamalt nende kujundamisel ja levitamisel. Eesmärgiks on parandada elukvaliteeti linnades ja arendada välja uus „linnalik” valitsemistava, mis praktilise, konkreetse ja erinevate tasanditega kooskõlastatud lähenemisviisiga eesmärke vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele püstitab ja neid ellu viib. Selline uus linnade paradigma pakub olulisi võimalusi. See annab inimestele võimaluse kogeda kohapeal Euroopa lisaväärtust sotsiaalsete ja demograafiliste probleemidega tegelemisel, võimaldab – tihedas seoses ka Euroopa Komisjoni parema õigusloome tegevuskavaga – parandada Euroopa poliitikameetmete kvaliteeti, sidudes neid vastastikkuse põhimõttel riiklike, piirkondlike ja kohalike strateegiatega ning seeläbi senist koostööd tunduvalt parandada. Komitee rõhutab, et linnade tegevuskava peab olema osa terviklikumast territoriaalsest visioonist, mis käsitleks nii linna- kui ka maapiirkondi (1).

Lisaks võib see anda olulise panuse Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamisse, sh ennekõike majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ning strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide rakendamisse (2).

Koos alt-üles lähenemisviisi ja mitmetasandilise valitsemisega on selle protsessi õnnestumisel olulised järgmised kolm kriteeriumi:

—

läbipaistvus,

| — | osalemine, |
| --- | --- |

—

osalemine,

| — | siduvus. |
| --- | --- |

—

siduvus.

| 2. | Komitee tuletab meelde alates 1989. aastast tehtud jõupingutusi ja linnaarengu katseprojekte, mida tuleks rohkem arvesse võtta ja tugevamalt Euroopa tasandi poliitikakujundamise protsessi kaasata ning seeläbi aidata kaasa linnade tegevuskava ettevalmistamisele ELi tasandil:






  — | siinkohal tõstab ta ennekõike esile komitee 2014. aasta arvamuse „Euroopa Liidu linnade integreeritud tegevuskava suunas” (3) panust; |
| --- | --- | --- |

2.

Komitee tuletab meelde alates 1989. aastast tehtud jõupingutusi ja linnaarengu katseprojekte, mida tuleks rohkem arvesse võtta ja tugevamalt Euroopa tasandi poliitikakujundamise protsessi kaasata ning seeläbi aidata kaasa linnade tegevuskava ettevalmistamisele ELi tasandil:

—

siinkohal tõstab ta ennekõike esile komitee 2014. aasta arvamuse „Euroopa Liidu linnade integreeritud tegevuskava suunas” (3) panust;

| — | komitee rõhutab Euroopa Parlamendi tegevust linnaprobleemidele tähelepanu juhtimisel ja nende sidumisel struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätete määrusega ning linnade tegevuskava loomiseks oluliste impulsside andmisel 9. septembri 2015. aasta resolutsiooniga ELi poliitika linnamõõtme kohta; |
| --- | --- |

—

komitee rõhutab Euroopa Parlamendi tegevust linnaprobleemidele tähelepanu juhtimisel ja nende sidumisel struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätete määrusega ning linnade tegevuskava loomiseks oluliste impulsside andmisel 9. septembri 2015. aasta resolutsiooniga ELi poliitika linnamõõtme kohta;

| — | komitee avaldab austust Euroopa Komisjonile, kes on suurendanud teadlikkust linnade rollist korrapäraste ürituste korraldamise ja ajavahemikus 18. juulist kuni 26. septembrini 2014 peetud linnade tegevuskava teemalise konsultatsioonimenetlusega; |
| --- | --- |

—

komitee avaldab austust Euroopa Komisjonile, kes on suurendanud teadlikkust linnade rollist korrapäraste ürituste korraldamise ja ajavahemikus 18. juulist kuni 26. septembrini 2014 peetud linnade tegevuskava teemalise konsultatsioonimenetlusega;

| — | komitee juhib tähelepanu (Läti eesistumise ajal vastu võetud) Riia deklaratsioonile, millega kinnitati veelkord nõukogu poolt linnamõõte käsitlemist; |
| --- | --- |

—

komitee juhib tähelepanu (Läti eesistumise ajal vastu võetud) Riia deklaratsioonile, millega kinnitati veelkord nõukogu poolt linnamõõte käsitlemist;

| — | komitee soovib eraldi tunnustada tugevat impulssi, mille andis eesistujariik Madalmaad, kes on võtnud linnade tegevuskava oma eesistumise üheks põhiteemaks, eriti Amsterdami pakti ettevalmistamisel, millega peaks linnade tegevuskava rakendamine muutuma siduvaks, ja sillutanud teed selleks, et Euroopa Liidus järgneksid linnade tegevuskava elluviimise tahteavaldustele lõpuks ka konkreetsed sammud; |
| --- | --- |

—

komitee soovib eraldi tunnustada tugevat impulssi, mille andis eesistujariik Madalmaad, kes on võtnud linnade tegevuskava oma eesistumise üheks põhiteemaks, eriti Amsterdami pakti ettevalmistamisel, millega peaks linnade tegevuskava rakendamine muutuma siduvaks, ja sillutanud teed selleks, et Euroopa Liidus järgneksid linnade tegevuskava elluviimise tahteavaldustele lõpuks ka konkreetsed sammud;

| — | komitee rõhutab, kui oluline on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste parim võimalik kaasamine Euroopa poliitikameetmete, õigusaktide ja toetusprogrammide kujundamisse ja tõhusasse rakendamisse. |
| --- | --- |

—

komitee rõhutab, kui oluline on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste parim võimalik kaasamine Euroopa poliitikameetmete, õigusaktide ja toetusprogrammide kujundamisse ja tõhusasse rakendamisse.

Linnade tegevuskava põhiaspektid

| 3. | Linnade tähendus: Euroopaski on märgata üleilmset suundumust linnarahvastiku osakaalu suurenemisele. Euroopa on linnade kontinent, kus praeguseks elab ligikaudu 70 % elanikkonnast linnades või linnastutes. Linnad on majandusliku arengu, sotsiaalse kaasatuse ja säästva arengu liikumapanev jõud, kus luuakse enam kui 75 % SKPst. Samas aga iseloomustavad linnu ka sotsiaalsed vastuolud. Olgu siinkohal nimetatud vaid mõned: vaesus ja rikkus, tööhõive potentsiaal ja pikaajaline töötus, tööjõunõudlus ja puudus, suured erinevused haridusvaldkonnas ja erilised keskkonnaalased väljakutsed. Nn integratsiooni katalüsaatoritena peavad nad suuresti toime tulema praeguste põgenikevoogudega ja ELi-sisese rändega. Ükski ELi poliitika ei oleks teostatav, kui selles ei võetaks arvesse selle linnamõõdet. |
| --- | --- |

3.

Linnade tähendus: Euroopaski on märgata üleilmset suundumust linnarahvastiku osakaalu suurenemisele. Euroopa on linnade kontinent, kus praeguseks elab ligikaudu 70 % elanikkonnast linnades või linnastutes. Linnad on majandusliku arengu, sotsiaalse kaasatuse ja säästva arengu liikumapanev jõud, kus luuakse enam kui 75 % SKPst. Samas aga iseloomustavad linnu ka sotsiaalsed vastuolud. Olgu siinkohal nimetatud vaid mõned: vaesus ja rikkus, tööhõive potentsiaal ja pikaajaline töötus, tööjõunõudlus ja puudus, suured erinevused haridusvaldkonnas ja erilised keskkonnaalased väljakutsed. Nn integratsiooni katalüsaatoritena peavad nad suuresti toime tulema praeguste põgenikevoogudega ja ELi-sisese rändega. Ükski ELi poliitika ei oleks teostatav, kui selles ei võetaks arvesse selle linnamõõdet.

| 4. | Integreeritud ja multidistsiplinaarne lähenemine: juba Leipzigi harta koostamisel 2007. aastal rõhutati, et linnades saavutatakse edu ainult integreeritud lähenemisviisiga ning et mitmetasandiline valitsemine on linnade mitmetahuliste probleemide lahenduseks. Edukas lähenemisviis hõlmab n-ö kapseldunud mõtlemisest ülesaamist avalikus halduses ehk probleemide lahendamist valdkonnaüleselt, koostööd traditsiooniliste hierarhiate kaudu, erinevate sidusrühmade kaasamist, võttes arvesse erinevusi piirkondlike ja kohalike territooriumide vahel. Seejuures on ette nähtud suunad, mis on tihedalt seotud Euroopa Komisjoni parema õigusloome, parema rahastamise ja parema kooskõlastamise ideedega. Integreeritud lähenemisviis vajab siiski tugevat kooskõlastamist ja koostööd igal tasandil – kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil. |
| --- | --- |

4.

Integreeritud ja multidistsiplinaarne lähenemine: juba Leipzigi harta koostamisel 2007. aastal rõhutati, et linnades saavutatakse edu ainult integreeritud lähenemisviisiga ning et mitmetasandiline valitsemine on linnade mitmetahuliste probleemide lahenduseks. Edukas lähenemisviis hõlmab n-ö kapseldunud mõtlemisest ülesaamist avalikus halduses ehk probleemide lahendamist valdkonnaüleselt, koostööd traditsiooniliste hierarhiate kaudu, erinevate sidusrühmade kaasamist, võttes arvesse erinevusi piirkondlike ja kohalike territooriumide vahel. Seejuures on ette nähtud suunad, mis on tihedalt seotud Euroopa Komisjoni parema õigusloome, parema rahastamise ja parema kooskõlastamise ideedega. Integreeritud lähenemisviis vajab siiski tugevat kooskõlastamist ja koostööd igal tasandil – kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil.

| 5. | Linna- ja maapiirkonnad kui teineteist täiustavad funktsionaalsed ruumid: linnade tegevuskava teemalistes aruteludes väljendatakse alatasa kartust, et ulatuslikum keskendumine linnaprobleemidele toimub maapiirkondade toetamise arvelt. Komitee tunnustab linna- ja maapiirkondade vahelise seose olulisust ning maapiirkondade rolli, kes samuti annavad panuse majanduskasvu ja töökohtade loomisse. ELi poliitikad ei tohiks soodustada konkureerivaid suhteid nende kahe mõõtme vahel, kui need geograafiliselt, haldusalaselt ning funktsionaalsete ja temaatiliste poliitikate osas omavahel läbi põimuvad. Seetõttu on vaja rõhutada täiendavust nende kahe mõõtme vahel ning võimaldada seeläbi nende vahel uute juhtimisviiside katsetamist, eelkõige teenustele ligipääsu parandamise ja digitaalsete tehnoloogiate arengu teel. Peamine eesmärk – ökoloogiliselt, majanduslikult ja sotsiaalselt tugev Euroopa ja tugevam sotsiaalne ühtekuuluvus– on saavutatav vaid juhul, kui mõlemad on tugevad. Euroopa linnapoliitika hõlmab kõiki linnu ja neid ümbritsevaid funktsionaalseid alasid: selles ei keskenduta mitte ainult pea- või suurlinnadele, vaid ka keskmise ja väikese suurusega linnadele, mis on oma ümbritseva piirkonna seisukohalt olulised. |
| --- | --- |

5.

Linna- ja maapiirkonnad kui teineteist täiustavad funktsionaalsed ruumid: linnade tegevuskava teemalistes aruteludes väljendatakse alatasa kartust, et ulatuslikum keskendumine linnaprobleemidele toimub maapiirkondade toetamise arvelt. Komitee tunnustab linna- ja maapiirkondade vahelise seose olulisust ning maapiirkondade rolli, kes samuti annavad panuse majanduskasvu ja töökohtade loomisse. ELi poliitikad ei tohiks soodustada konkureerivaid suhteid nende kahe mõõtme vahel, kui need geograafiliselt, haldusalaselt ning funktsionaalsete ja temaatiliste poliitikate osas omavahel läbi põimuvad. Seetõttu on vaja rõhutada täiendavust nende kahe mõõtme vahel ning võimaldada seeläbi nende vahel uute juhtimisviiside katsetamist, eelkõige teenustele ligipääsu parandamise ja digitaalsete tehnoloogiate arengu teel. Peamine eesmärk – ökoloogiliselt, majanduslikult ja sotsiaalselt tugev Euroopa ja tugevam sotsiaalne ühtekuuluvus– on saavutatav vaid juhul, kui mõlemad on tugevad. Euroopa linnapoliitika hõlmab kõiki linnu ja neid ümbritsevaid funktsionaalseid alasid: selles ei keskenduta mitte ainult pea- või suurlinnadele, vaid ka keskmise ja väikese suurusega linnadele, mis on oma ümbritseva piirkonna seisukohalt olulised.

| 6. | ELi linnade tegevuskava peaks andma juhiseid ka ELi läbirääkimispositsioonidele, pidades silmas konverentsi „Habitat III”, mis peetakse Quitos 17.–20. oktoobril 2016. Lisaks sellele ja kooskõlas ELi eesmärgiga olla tugevam ülemaailmne jõud ning vajadusega parandada ELi välis- ja sisepoliitika vahelist järjepidevust, peaks EL tugevdama ja stimuleerima rahvusvahelist koostööd ja linnade omavalitsuste vahelisi kontakte. |
| --- | --- |

6.

ELi linnade tegevuskava peaks andma juhiseid ka ELi läbirääkimispositsioonidele, pidades silmas konverentsi „Habitat III”, mis peetakse Quitos 17.–20. oktoobril 2016. Lisaks sellele ja kooskõlas ELi eesmärgiga olla tugevam ülemaailmne jõud ning vajadusega parandada ELi välis- ja sisepoliitika vahelist järjepidevust, peaks EL tugevdama ja stimuleerima rahvusvahelist koostööd ja linnade omavalitsuste vahelisi kontakte.

| 7. | Linnade tegevuskava edukaks elluviimiseks peab see tuginema linna- ja piirkondliku juhtimise vahelisel integreeritud lähenemisviisil ning hõlmama institutsioonilist ja haldusraamistikku. |
| --- | --- |

7.

Linnade tegevuskava edukaks elluviimiseks peab see tuginema linna- ja piirkondliku juhtimise vahelisel integreeritud lähenemisviisil ning hõlmama institutsioonilist ja haldusraamistikku.

| 8. | Sellise Euroopa linnade tegevuskava kujundamisel, mis oleks kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ning millega tagataks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine alt-üles põhimõttel, on võtmeteguriteks valitud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja neid esindavate riiklike ja Euroopa tasandi liitude kaasamine otsustusprotsessi, nende vastutustundlik osalus rakendusprogrammide määratlemisel ning ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel ja hindamisel, kooskõlas nende institutsioonilise rolliga. |
| --- | --- |

8.

Sellise Euroopa linnade tegevuskava kujundamisel, mis oleks kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ning millega tagataks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine alt-üles põhimõttel, on võtmeteguriteks valitud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja neid esindavate riiklike ja Euroopa tasandi liitude kaasamine otsustusprotsessi, nende vastutustundlik osalus rakendusprogrammide määratlemisel ning ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel ja hindamisel, kooskõlas nende institutsioonilise rolliga.

Linnade tegevuskava konkreetsete sammude rakendamine: Amsterdami pakt

| 9. | Euroopa Komisjon koos eesistujariigi Madalmaadega on alustanud Amsterdami pakti ettevalmistamist, kaasates sinna ka suure hulga sidusrühmi. Pakti eesmärgiks on kaheteistkümne temaatilise partnerluse raames kolme aasta jooksul välja arendada ja rakendada integreeritud poliitikameetmete tegevuskavad peamiste linnaprobleemide kohta.
  Need peaksid toimima linnade tegevuskava peamise rakendusvahendina. Need ühendavad järjest suuremat hulka valdkondlikke poliitikaid, mis mõjutavad ELi linnaalasid. Sellest sõltub ka, kui edukad on partnerlused ja ELi linnade tegevuskava juhatus, kes jälgivad edasiliikumise protsessi tihedas koostöös linnade, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, liikmesriikide, Euroopa institutsioonide (sh Euroopa Regioonide Komitee) ja asjaomaste kohalike sidusrühmadega.
  Komitee pooldab keskendumist piiratud arvule olulistele poliitikavaldkondadele, mis võimaldaksid saavutada nähtavaid tulemusi ja näidata ELi linnade tegevuskava lisandväärtust. Need kaksteist prioriteetset teemat ei moodusta lõplikku nimekirja. Partnerlused tuleks luua ka teiste integreeritud poliitikameetmeid vajavate teemade jaoks, nagu kultuurilise ja turismialase mõõtmega arvestamine linnaarengus, osalemise uued kaasavad vormid ja arukate linnade teema. Temaatiliste prioriteetide ulatuslik hindamine on võimalik alles pärast partnerluste välja arendamist, sest alles siis on selge, kas ja kuidas Euroopa Liidu jaoks olulised põhiteemad (nt noorte töötus) on integreeritud. Komitee tunneb heameelt selle üle, et neli katsepartnerlust (õhukvaliteet, eluasemed, vaesus linnades, ning ränne ja pagulaste integreerimine) on juba oma tööga alustanud. Partnerluste edasise arengu juures on äärmiselt oluline tagada algusest peale nende siduvus, nt aruande esitamine komisjonile, parlamendile, nõukogule ja komiteele iga poole aasta tagant. Komitee viitab ka võimalusele, et temaatilised partnerlused võivad aidata kaasa tulevaste ELi õigusaktide kujundamisele ja praeguste ELi õigusaktide läbivaatamisele. Pidades silmas osalemise rahastamist temaatiliste partnerluste puhul, kus arvestatakse ligikaudu 15 partneriga, ning võttes arvesse, et Madalmaad on juba eraldanud 50 000 eurot kõigi partnerluste toetamiseks, palub komitee komisjonil leida võimalusi tehnilise abi rahastamiseks, mis lihtsustaks huvitatud kohalikel ametiasutustel partneriteks saamist. |
| --- | --- |

9.

Euroopa Komisjon koos eesistujariigi Madalmaadega on alustanud Amsterdami pakti ettevalmistamist, kaasates sinna ka suure hulga sidusrühmi. Pakti eesmärgiks on kaheteistkümne temaatilise partnerluse raames kolme aasta jooksul välja arendada ja rakendada integreeritud poliitikameetmete tegevuskavad peamiste linnaprobleemide kohta.

Need peaksid toimima linnade tegevuskava peamise rakendusvahendina. Need ühendavad järjest suuremat hulka valdkondlikke poliitikaid, mis mõjutavad ELi linnaalasid. Sellest sõltub ka, kui edukad on partnerlused ja ELi linnade tegevuskava juhatus, kes jälgivad edasiliikumise protsessi tihedas koostöös linnade, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, liikmesriikide, Euroopa institutsioonide (sh Euroopa Regioonide Komitee) ja asjaomaste kohalike sidusrühmadega.

Komitee pooldab keskendumist piiratud arvule olulistele poliitikavaldkondadele, mis võimaldaksid saavutada nähtavaid tulemusi ja näidata ELi linnade tegevuskava lisandväärtust. Need kaksteist prioriteetset teemat ei moodusta lõplikku nimekirja. Partnerlused tuleks luua ka teiste integreeritud poliitikameetmeid vajavate teemade jaoks, nagu kultuurilise ja turismialase mõõtmega arvestamine linnaarengus, osalemise uued kaasavad vormid ja arukate linnade teema. Temaatiliste prioriteetide ulatuslik hindamine on võimalik alles pärast partnerluste välja arendamist, sest alles siis on selge, kas ja kuidas Euroopa Liidu jaoks olulised põhiteemad (nt noorte töötus) on integreeritud. Komitee tunneb heameelt selle üle, et neli katsepartnerlust (õhukvaliteet, eluasemed, vaesus linnades, ning ränne ja pagulaste integreerimine) on juba oma tööga alustanud. Partnerluste edasise arengu juures on äärmiselt oluline tagada algusest peale nende siduvus, nt aruande esitamine komisjonile, parlamendile, nõukogule ja komiteele iga poole aasta tagant. Komitee viitab ka võimalusele, et temaatilised partnerlused võivad aidata kaasa tulevaste ELi õigusaktide kujundamisele ja praeguste ELi õigusaktide läbivaatamisele. Pidades silmas osalemise rahastamist temaatiliste partnerluste puhul, kus arvestatakse ligikaudu 15 partneriga, ning võttes arvesse, et Madalmaad on juba eraldanud 50 000 eurot kõigi partnerluste toetamiseks, palub komitee komisjonil leida võimalusi tehnilise abi rahastamiseks, mis lihtsustaks huvitatud kohalikel ametiasutustel partneriteks saamist.

| 10. | Amsterdami pakti või teiste Euroopa programmide (nt Urbact) raames koostatud linnade tegevuskavade täiendamine ja rahastamine võiksid kuuluda järgmisel programmiperioodil rakenduskavade teemade hulka. |
| --- | --- |

10.

Amsterdami pakti või teiste Euroopa programmide (nt Urbact) raames koostatud linnade tegevuskavade täiendamine ja rahastamine võiksid kuuluda järgmisel programmiperioodil rakenduskavade teemade hulka.

| 11. | Lisaks peaks komisjon kooskõlastamise juures kandma tugevat ja siduvat rolli, näiteks nimetades ametisse ELi linnade tegevuskava koordineerimiseks esimese asepresidendi, kes oma ametikoha tõttu tagaks ka tugeva seose parema õigusloome tegevuskavaga. Sellisel koordineeritud viisil kaotatakse ka killustunud arusaam linnadest, mis tuleneb üksikute peadirektoraatide tehnilisest vaatenurgast. „Arukad linnad” ja maapiirkondade puhul „arukad piirkonnad” ei oleks seejuures ainult tehnoloogiliselt arukad, vaid ka sotsiaalses mõttes arukad. Samuti on ELi linnade tegevuskava raames vaja integreeritud poliitikat, kiirendades arukate linnade ja aruka spetsialiseerumise strateegiaid (RIS3). Terviklik lähenemisviis on hädavajalik, eriti ajal, kui tuleb silmitsi seista pagulasvoogude ja neist tuleneva integreerimisvajadusega. Lisaks on oluline lisada linnade tegevuskava Euroopa Komisjoni iga-aastasesse tööprogrammi, et tagada protsessi läbipaistvus ja siduvus. |
| --- | --- |

11.

Lisaks peaks komisjon kooskõlastamise juures kandma tugevat ja siduvat rolli, näiteks nimetades ametisse ELi linnade tegevuskava koordineerimiseks esimese asepresidendi, kes oma ametikoha tõttu tagaks ka tugeva seose parema õigusloome tegevuskavaga. Sellisel koordineeritud viisil kaotatakse ka killustunud arusaam linnadest, mis tuleneb üksikute peadirektoraatide tehnilisest vaatenurgast. „Arukad linnad” ja maapiirkondade puhul „arukad piirkonnad” ei oleks seejuures ainult tehnoloogiliselt arukad, vaid ka sotsiaalses mõttes arukad. Samuti on ELi linnade tegevuskava raames vaja integreeritud poliitikat, kiirendades arukate linnade ja aruka spetsialiseerumise strateegiaid (RIS3). Terviklik lähenemisviis on hädavajalik, eriti ajal, kui tuleb silmitsi seista pagulasvoogude ja neist tuleneva integreerimisvajadusega. Lisaks on oluline lisada linnade tegevuskava Euroopa Komisjoni iga-aastasesse tööprogrammi, et tagada protsessi läbipaistvus ja siduvus.

| 12. | Komitee nõuab täiendavaid edusamme, et kaasata kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi (sh linna- ja piirkondlikud võrgud ning muud sidusrühmad) paremini linnapiirkondade eest vastutavaid asutusi mõjutava ja/või neile keskenduva ELi poliitika koostamisse ja hindamisse. |
| --- | --- |

12.

Komitee nõuab täiendavaid edusamme, et kaasata kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi (sh linna- ja piirkondlikud võrgud ning muud sidusrühmad) paremini linnapiirkondade eest vastutavaid asutusi mõjutava ja/või neile keskenduva ELi poliitika koostamisse ja hindamisse.

| 13. | Linnamõõtme kaasamine mõjuhinnangutesse: komitee ja komisjoni algatusel käivitatud territoriaalse mõjuhindamise katseprojekt hoonete energiatõhususe näitel on tõestanud, et on juba olemas asjakohased meetmed territoriaalse mõõtme kaasamiseks mõjuhinnangutesse. Lisaks on katseprojekt näidanud linnade ja piirkondade suurt huvi, valmidust ja võimekust aktiivselt asjakohaste meetmetega tegeleda ning neisse vajalikku panust anda. |
| --- | --- |

13.

Linnamõõtme kaasamine mõjuhinnangutesse: komitee ja komisjoni algatusel käivitatud territoriaalse mõjuhindamise katseprojekt hoonete energiatõhususe näitel on tõestanud, et on juba olemas asjakohased meetmed territoriaalse mõõtme kaasamiseks mõjuhinnangutesse. Lisaks on katseprojekt näidanud linnade ja piirkondade suurt huvi, valmidust ja võimekust aktiivselt asjakohaste meetmetega tegeleda ning neisse vajalikku panust anda.

| 14. | Vajalik on rakendada teadmiste vahetamist ja linnadevahelist koostööd, et edendada oskusteabe/parimate tavade vahetamist linnade ja kohalike omavalitsuste vahel, vähendades halduskoormust nii palju kui võimalik. Andmete kogumist linnaarengu küsimuste kohta tuleks kaaluda vaid erandjuhtudel, piirdudes seejuures vaid hädavajalikuga. |
| --- | --- |

14.

Vajalik on rakendada teadmiste vahetamist ja linnadevahelist koostööd, et edendada oskusteabe/parimate tavade vahetamist linnade ja kohalike omavalitsuste vahel, vähendades halduskoormust nii palju kui võimalik. Andmete kogumist linnaarengu küsimuste kohta tuleks kaaluda vaid erandjuhtudel, piirdudes seejuures vaid hädavajalikuga.

| 15. | Komitee kutsub jätkuvalt üles süstemaatiliselt üle vaatama linnade ja nende funktsionaalsete piirkondade toetuse täiustamise võimalusi. Mõelda tasuks järgmistele võimalustele:






  — | linnadele teabe jagamise suurendamine ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil juurdepääsu kohta olemasolevatele vahenditele ja toetusallikatele; |
| --- | --- | --- |

15.

Komitee kutsub jätkuvalt üles süstemaatiliselt üle vaatama linnade ja nende funktsionaalsete piirkondade toetuse täiustamise võimalusi. Mõelda tasuks järgmistele võimalustele:

—

linnadele teabe jagamise suurendamine ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil juurdepääsu kohta olemasolevatele vahenditele ja toetusallikatele;

| — | liikmesriikide innustamine rohkem kasutama ühtekuuluvuspoliitika linnalise mõõtme olemasolevaid vahendeid parandamise alal, nt integreeritud territoriaalseid investeeringuid. Need peaksid olemuselt olema säästva linnaarengu strateegiad, kusjuures ette tuleks näha meetmed, mille abil lahendada kogu funktsionaalset linnapiirkonda puudutavaid probleeme ja mis nõuavad kõigi selle piirkonna partnerite koostööd. Strateegiale „Euroopa 2020” järgneva programmiperioodi ettevalmistamisel võiks lisaks struktuurifondidele laiemas mõistes uurida ka võimalusi spetsiaalse integreeritud linnaarengu ELi toetuskava loomiseks, millega tugevdada sidet erinevate ELi programmide vahel; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide innustamine rohkem kasutama ühtekuuluvuspoliitika linnalise mõõtme olemasolevaid vahendeid parandamise alal, nt integreeritud territoriaalseid investeeringuid. Need peaksid olemuselt olema säästva linnaarengu strateegiad, kusjuures ette tuleks näha meetmed, mille abil lahendada kogu funktsionaalset linnapiirkonda puudutavaid probleeme ja mis nõuavad kõigi selle piirkonna partnerite koostööd. Strateegiale „Euroopa 2020” järgneva programmiperioodi ettevalmistamisel võiks lisaks struktuurifondidele laiemas mõistes uurida ka võimalusi spetsiaalse integreeritud linnaarengu ELi toetuskava loomiseks, millega tugevdada sidet erinevate ELi programmide vahel;

| — | linnade ametiasutuste kaasamine poliitikameetmete katseliste lähenemisviiside ja uuenduslike linnameetmete kujundamisse, rakendamisse ja kontrollimisse; |
| --- | --- |

—

linnade ametiasutuste kaasamine poliitikameetmete katseliste lähenemisviiside ja uuenduslike linnameetmete kujundamisse, rakendamisse ja kontrollimisse;

| — | linnades ja linnapiirkondades Euroopa Liidu toetuse euroopaliku lisaväärtuse nähtavuse parandamine, keskendudes integreeritud lähenemisele toetudes parimatele tavadele ning linnade ja ümbritsevate funktsionaalsete piirkondade tulemustele orienteeritud toetuspoliitikale, kaasa arvatud ka ELi vahendite haldamise ja rakendamisega seoses; |
| --- | --- |

—

linnades ja linnapiirkondades Euroopa Liidu toetuse euroopaliku lisaväärtuse nähtavuse parandamine, keskendudes integreeritud lähenemisele toetudes parimatele tavadele ning linnade ja ümbritsevate funktsionaalsete piirkondade tulemustele orienteeritud toetuspoliitikale, kaasa arvatud ka ELi vahendite haldamise ja rakendamisega seoses;

| — | linnade ja linnapiirkondade toetamisel paindlikkuse säilitamine, et olla võimeline vastama tuleviku ootamatutele väljakutsetele ja vajadustele; |
| --- | --- |

—

linnade ja linnapiirkondade toetamisel paindlikkuse säilitamine, et olla võimeline vastama tuleviku ootamatutele väljakutsetele ja vajadustele;

| — | Euroopa Investeerimispanga juurde loodud investeerimisnõustamise keskuse kasutamine, et Euroopa Investeerimispanga rahastamisvahendeid ka linnade tarbeks süstemaatiliselt kasutada; |
| --- | --- |

—

Euroopa Investeerimispanga juurde loodud investeerimisnõustamise keskuse kasutamine, et Euroopa Investeerimispanga rahastamisvahendeid ka linnade tarbeks süstemaatiliselt kasutada;

| — | ELi rahastamise ja erasektori osaluse vahelise sideme tugevdamine, fondide hankimine ja rahastamisvahendite kasutamine linnapiirkondade jaoks. Linnaprojektide rahastamine peaks olema innovaatiline ning hõlmama uute võimaluste katsetamist. Erasektori rahastamist tuleks aktsepteerida kaasrahastamise võimalusena; |
| --- | --- |

—

ELi rahastamise ja erasektori osaluse vahelise sideme tugevdamine, fondide hankimine ja rahastamisvahendite kasutamine linnapiirkondade jaoks. Linnaprojektide rahastamine peaks olema innovaatiline ning hõlmama uute võimaluste katsetamist. Erasektori rahastamist tuleks aktsepteerida kaasrahastamise võimalusena;

| — | linnade seisukohtade ja teabe kogumine, pidades silmas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide lihtsustamist; |
| --- | --- |

—

linnade seisukohtade ja teabe kogumine, pidades silmas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide lihtsustamist;

| — | linnade võimalikult kiire kaasamine Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide läbivaatamisse; |
| --- | --- |

—

linnade võimalikult kiire kaasamine Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide läbivaatamisse;

| — | linnadega seotud meetmete hindamiskriteeriumid tuleks läbi vaadata ja uuendada, mitte üksnes eraldi meetmete ja projektide tõhususe kvaliteedi osas, vaid ka tõhusate võrdlusaluste osas, et mõõta ja hinnata kõnealuse poliitika tegelikku mõju territoriaalsete muudatuste kvaliteedile; |
| --- | --- |

—

linnadega seotud meetmete hindamiskriteeriumid tuleks läbi vaadata ja uuendada, mitte üksnes eraldi meetmete ja projektide tõhususe kvaliteedi osas, vaid ka tõhusate võrdlusaluste osas, et mõõta ja hinnata kõnealuse poliitika tegelikku mõju territoriaalsete muudatuste kvaliteedile;

| — | jätkuv pehmete motiveerivate vahendite edasiarendamine, näiteks Euroopa rohelise pealinna auhind. |
| --- | --- |

—

jätkuv pehmete motiveerivate vahendite edasiarendamine, näiteks Euroopa rohelise pealinna auhind.

| 16. | Komitee kutsub üles arvestama linna- ja maapiirkondade aspekte ka Euroopa poolaasta – kui üha olulisema majanduspoliitilise kooskõlastusvahendi – raames. Selle võiks saavutada, kui liikmesriigid kaasaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused õigeaegselt iga-aastasesse riiklike reformikavade koostamisse. Seejuures võiks olla oluline roll igas liikmesriigis ametisse nimetatud Euroopa poolaasta eest vastutavatel Euroopa Komisjoni esindajatel. |
| --- | --- |

16.

Komitee kutsub üles arvestama linna- ja maapiirkondade aspekte ka Euroopa poolaasta – kui üha olulisema majanduspoliitilise kooskõlastusvahendi – raames. Selle võiks saavutada, kui liikmesriigid kaasaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused õigeaegselt iga-aastasesse riiklike reformikavade koostamisse. Seejuures võiks olla oluline roll igas liikmesriigis ametisse nimetatud Euroopa poolaasta eest vastutavatel Euroopa Komisjoni esindajatel.

| 17. | Komitee rõhutab ka linnavõrkude dünaamikat ja suutlikkust anda panus Euroopa Liidu poliitiliste eesmärkide saavutamisse. Mis puutub linnapeade pakti, mis koondab üle 6 000 kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse, kes on võtnud endale kohustuse vähendada süsinikdioksiidi heiteid enam kui ELi 2020. aasta kliimaeesmärkides ette nähtud, kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles arendama linnapeade pakti rolli eesmärgiga jätkata tegevust ka pärast 2020. aastat ning muuta pakt konkreetsete panuste kandjaks, mille abil linnad ja piirkonnad saavad anda võitluses kliimamuutuste vastu laiemas ELi kontekstis (4). |
| --- | --- |

17.

Komitee rõhutab ka linnavõrkude dünaamikat ja suutlikkust anda panus Euroopa Liidu poliitiliste eesmärkide saavutamisse. Mis puutub linnapeade pakti, mis koondab üle 6 000 kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse, kes on võtnud endale kohustuse vähendada süsinikdioksiidi heiteid enam kui ELi 2020. aasta kliimaeesmärkides ette nähtud, kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles arendama linnapeade pakti rolli eesmärgiga jätkata tegevust ka pärast 2020. aastat ning muuta pakt konkreetsete panuste kandjaks, mille abil linnad ja piirkonnad saavad anda võitluses kliimamuutuste vastu laiemas ELi kontekstis (4).

| 18. | Amsterdami paktist peaks saama linnade tegevuskava rakendamise protsessi siduv kokkulepe. Võimalikult kiiresti tuleks ellu viia ka need kaheksa partnerlust, mis käesoleval hetkel ei ole veel käivitunud. Seejärel tuleks ajakohaselt üle vaadata ka teemade nimekiri, et hinnata, kas partnerlustega võetakse arvesse linnade tegeliku olukorra kõiki elemente. Komitee tervitab eesistujariigi Madalmaade ettepanekut Amsterdami pakti eelnõu lisas, mille kohaselt kaasatakse temaatilistesse partnerlustesse valdkondadevahelised küsimused, sealhulgas ka linnajuhtimine, halduspiire ületav juhtimine, muu hulgas linna- ja maapiirkondade ning piiriülene koostöö, või üldist huvi pakkuvate avalike teenuste osutamine. Viimati nimetatud aspekti puhul tuleb tagada, et ELi linnade tegevuskavas austataks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 14 ja selle protokollis 26 sätestatud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning nendega seotud kaalutlusõiguse põhimõtet liidu esmase õiguse mõistes ning eriti, et sellesse oleks temaatiliselt integreeritud üldist huvi pakkuvad kommunaalteenused. |
| --- | --- |

18.

Amsterdami paktist peaks saama linnade tegevuskava rakendamise protsessi siduv kokkulepe. Võimalikult kiiresti tuleks ellu viia ka need kaheksa partnerlust, mis käesoleval hetkel ei ole veel käivitunud. Seejärel tuleks ajakohaselt üle vaadata ka teemade nimekiri, et hinnata, kas partnerlustega võetakse arvesse linnade tegeliku olukorra kõiki elemente. Komitee tervitab eesistujariigi Madalmaade ettepanekut Amsterdami pakti eelnõu lisas, mille kohaselt kaasatakse temaatilistesse partnerlustesse valdkondadevahelised küsimused, sealhulgas ka linnajuhtimine, halduspiire ületav juhtimine, muu hulgas linna- ja maapiirkondade ning piiriülene koostöö, või üldist huvi pakkuvate avalike teenuste osutamine. Viimati nimetatud aspekti puhul tuleb tagada, et ELi linnade tegevuskavas austataks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 14 ja selle protokollis 26 sätestatud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning nendega seotud kaalutlusõiguse põhimõtet liidu esmase õiguse mõistes ning eriti, et sellesse oleks temaatiliselt integreeritud üldist huvi pakkuvad kommunaalteenused.

| 19. | Lisaks Amsterdami paktis ette nähtud organitele ja aruandekohustusele tuleks korrapäraselt aru anda ka Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komiteele, et kindlustada läbipaistev ja ulatusliku juurdepääsuga menetlus, millesse ei ole kaasatud ainult vahetud osalised ning mida võib jälgida ka asjast huvitatud laiem avalikkus (5). |
| --- | --- |

19.

Lisaks Amsterdami paktis ette nähtud organitele ja aruandekohustusele tuleks korrapäraselt aru anda ka Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komiteele, et kindlustada läbipaistev ja ulatusliku juurdepääsuga menetlus, millesse ei ole kaasatud ainult vahetud osalised ning mida võib jälgida ka asjast huvitatud laiem avalikkus (5).

| 20. | Tulevaste eesistumiste jaoks võimalikult tugeva siduvuse tagamiseks tuleks Amsterdami pakt pärast selle vastuvõtmist linnaarengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel 30. mail 2016. aastal lisada üldasjade nõukogu 2016. aasta juuni järeldustesse. Sellele peaks lisanduma üleskutse tulevastele eesistujariikidele lisada linnade tegevuskava nende tööprogrammidesse.
  Slovakkia eesistumise ajal tuleks 2016. aasta lõpuks esitada esimene partnerluste rakendamise olukorra aruanne. |
| --- | --- |

20.

Tulevaste eesistumiste jaoks võimalikult tugeva siduvuse tagamiseks tuleks Amsterdami pakt pärast selle vastuvõtmist linnaarengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel 30. mail 2016. aastal lisada üldasjade nõukogu 2016. aasta juuni järeldustesse. Sellele peaks lisanduma üleskutse tulevastele eesistujariikidele lisada linnade tegevuskava nende tööprogrammidesse.

Slovakkia eesistumise ajal tuleks 2016. aasta lõpuks esitada esimene partnerluste rakendamise olukorra aruanne.

| 21. | Selleks et tagada tulevikus linnade tegevuskava alasest poliitilisest arengust ja jätkusuutlikkusest kinnipidamine, tuleks koostada valge raamat, milles hinnatakse ja süstematiseeritakse partnerluste tulemusi ja kirjeldatakse parema valitsemise aspekte, mida on võimalik üle kanda. Sel moel tagatakse nii siduvus kui ka suurem läbipaistvus. Valge raamat tuleks välja anda juba 2017. aastal pärast vahehindamist (mitte alles pärast partnerluste kolme aasta pikkust kestvusperioodi) ning sellega tuleks süstematiseerida ja teha kokkuvõte senistest kogemustest, mida saaks kasutada järgmise, 2021. aastal algava Euroopa struktuurifondide rahastamisperioodi ettevalmistamiseks ja strateegiale „Euroopa 2020” järgneva programmi juures. |
| --- | --- |

21.

Selleks et tagada tulevikus linnade tegevuskava alasest poliitilisest arengust ja jätkusuutlikkusest kinnipidamine, tuleks koostada valge raamat, milles hinnatakse ja süstematiseeritakse partnerluste tulemusi ja kirjeldatakse parema valitsemise aspekte, mida on võimalik üle kanda. Sel moel tagatakse nii siduvus kui ka suurem läbipaistvus. Valge raamat tuleks välja anda juba 2017. aastal pärast vahehindamist (mitte alles pärast partnerluste kolme aasta pikkust kestvusperioodi) ning sellega tuleks süstematiseerida ja teha kokkuvõte senistest kogemustest, mida saaks kasutada järgmise, 2021. aastal algava Euroopa struktuurifondide rahastamisperioodi ettevalmistamiseks ja strateegiale „Euroopa 2020” järgneva programmi juures.

Brüssel, 7. aprill 2016

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  Regioonide Komitee arvamus „Territoriaalne visioon: milline on tulevik?” CDR 4285/2015

1

(2)  Komitee uurimus „Euroopa Liidu linnade integreeritud tegevuskava kasvupotentsiaal”, lõpparuanne, 8. jaanuar 2016.

2

(3)  ELT C 271, 19.8.2014, lk 11.

3

(4)  
  Vt komitee 4. detsembri 2015. aasta arvamus „Linnapeade pakti tulevik”
  (ELT C 51, 10.2.2016, lk 43).

4

Vt komitee 4. detsembri 2015. aasta arvamus „Linnapeade pakti tulevik”

(5)  Arvamuse ettevalmistamisel viis raportöör läbi mitte-esindusliku valimiga küsitluse ELi linnade tegevusava ja Amsterdami pakti ettevalmistamise kohta, millega saadi soovitusi tulevaseks tööks. Küsitluse järeldused on muu hulgas järgmised:

5

linnade tegevuskava tunnustatakse ja sellega tegeletakse ainult (kui üldse) suurlinnades;

märgitakse laia osaluse ja läbipaistvuse puudujääke; teabevahetuse kanaleid küll märgatakse, aga puudust tuntakse konkreetse teema või mure korral vahetust juurdepääsust teabele või vajalikule abile;

tendents on konsultatsioonidelt koostööle;

kaheteistkümne partnerluse teemad ei ole võrdselt tuntud ning neid ei peeta piisavalt ulatuslikuks, mistõttu on soovitatav need läbi vaadata, teha sisulisi muudatusi, neid ajakohastada ja/või kohandada.

---

| 1.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/15

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus – „ELi keskkonnaõigus: aruandluse ja nõuetelevastavuse parandamine”

(2016/C 240/04)

| Raportöör: | Andres JAADLA (EE/ALDE), Rakvere linnavolikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Euroopa Komisjoni asepresidendi 2. septembri 2015. aasta kiri |

Raportöör:

Andres JAADLA (EE/ALDE), Rakvere linnavolikogu liige

Viitedokument:

Euroopa Komisjoni asepresidendi 2. septembri 2015. aasta kiri

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

A.   Üldised märkused

| 1. | tervitab Euroopa Komisjoni taotlust perspektiivarvamuse koostamiseks keskkonnaaruandluse parandamise ja ELi keskkonnaõiguse nõuetele vastavuse tagamise teemal. Mõlemad küsimused on esile toodud Euroopa Komisjoni tegevuskavas, mis käsitleb paremat õigusloomet paremate tulemuste saavutamiseks (1); |
| --- | --- |

1.

tervitab Euroopa Komisjoni taotlust perspektiivarvamuse koostamiseks keskkonnaaruandluse parandamise ja ELi keskkonnaõiguse nõuetele vastavuse tagamise teemal. Mõlemad küsimused on esile toodud Euroopa Komisjoni tegevuskavas, mis käsitleb paremat õigusloomet paremate tulemuste saavutamiseks (1);

| 2. | soovib panustada perspektiivarvamuse abil Euroopa Komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi algatusse „Keskkonnapoliitika seire- ja aruandluskohustuste tõhustamise toimivuskontroll” ning ELi keskkonnaõiguse rakendamise parandamist käsitlevate varasemate komitee soovituste järelmeetmetesse (2); |
| --- | --- |

2.

soovib panustada perspektiivarvamuse abil Euroopa Komisjoni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi algatusse „Keskkonnapoliitika seire- ja aruandluskohustuste tõhustamise toimivuskontroll” ning ELi keskkonnaõiguse rakendamise parandamist käsitlevate varasemate komitee soovituste järelmeetmetesse (2);

| 3. | rõhutab, et peamiselt vastutavad ELi õigusaktide tõhusa rakendamise ja jõustamise tagamise eest riiklikud ametiasutused, väga sageli kohalikul ja piirkondlikul tasandil, nagu on kinnitanud Euroopa Parlament (3); |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et peamiselt vastutavad ELi õigusaktide tõhusa rakendamise ja jõustamise tagamise eest riiklikud ametiasutused, väga sageli kohalikul ja piirkondlikul tasandil, nagu on kinnitanud Euroopa Parlament (3);

| 4. | rõhutab, et kõrgetasemeline keskkonnakaitse on üks Euroopa Liidu põhieesmärkidest, ja kordab oma muret keskkonnaõiguse rakendamise taseme pärast; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et kõrgetasemeline keskkonnakaitse on üks Euroopa Liidu põhieesmärkidest, ja kordab oma muret keskkonnaõiguse rakendamise taseme pärast;

| 5. | rõhutab ELi keskkonnaalaste õigusaktide hoolikast rakendamisest tulenevaid arvukaid eeliseid nii keskkonnale kui ka majandusele: õiglasemate konkurentsitingimuste ja ettevõtetele õiguskindluse loomine ning innovatsiooni edendamine, aga eelkõige inimeste elamistingimuste ja nende tervise paranemine. Komitee rõhutab sellega seoses asjaolu, et ELi keskkonnaalaste õigusaktide ebapiisava või puuduliku rakendamise kulud moodustavad hinnanguliselt ligikaudu 50 miljardit eurot aastas; |
| --- | --- |

5.

rõhutab ELi keskkonnaalaste õigusaktide hoolikast rakendamisest tulenevaid arvukaid eeliseid nii keskkonnale kui ka majandusele: õiglasemate konkurentsitingimuste ja ettevõtetele õiguskindluse loomine ning innovatsiooni edendamine, aga eelkõige inimeste elamistingimuste ja nende tervise paranemine. Komitee rõhutab sellega seoses asjaolu, et ELi keskkonnaalaste õigusaktide ebapiisava või puuduliku rakendamise kulud moodustavad hinnanguliselt ligikaudu 50 miljardit eurot aastas;

| 6. | võtab arvesse Euroopa Parlamendi tõstatatud mureküsimust, et suur osa ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisega seotud tarbetutest halduskuludest tuleneb mitmete liikmesriikide era- ja avaliku sektori ning nende kohalike või piirkondlike asutuste ebapiisavast või ebatõhusast halduspraktikast (4), kusjuures on oluline, et siseriiklikus seadusandluses oleks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele antud selge volitusnorm nende kohustuste täitmiseks ning toetataks normi rakendamist; |
| --- | --- |

6.

võtab arvesse Euroopa Parlamendi tõstatatud mureküsimust, et suur osa ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisega seotud tarbetutest halduskuludest tuleneb mitmete liikmesriikide era- ja avaliku sektori ning nende kohalike või piirkondlike asutuste ebapiisavast või ebatõhusast halduspraktikast (4), kusjuures on oluline, et siseriiklikus seadusandluses oleks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele antud selge volitusnorm nende kohustuste täitmiseks ning toetataks normi rakendamist;

| 7. | julgustab kooskõlas Euroopa Komisjoni uue parema õigusloome tegevuskavaga parandama seda olukorda ja kutsub liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi rakendama ELi keskkonnaõigust kõige selgemal, lihtsamal ja kasutajasõbralikumal moel, tagades selle tõhususe; |
| --- | --- |

7.

julgustab kooskõlas Euroopa Komisjoni uue parema õigusloome tegevuskavaga parandama seda olukorda ja kutsub liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi rakendama ELi keskkonnaõigust kõige selgemal, lihtsamal ja kasutajasõbralikumal moel, tagades selle tõhususe;

| 8. | märgib siiski, et sellise ebatõhususe peamine põhjus tuleneb asjaolust, et mõnikord koostatakse ELi õigusakte ilma volitusi, nõuete täitmisega kaasnevaid kulusid ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse küsimusi ning liikmesriikide erinevaid keskkonnaalaseid olukordi eelnevalt põhjalikult ja sihipäraselt hindamata; |
| --- | --- |

8.

märgib siiski, et sellise ebatõhususe peamine põhjus tuleneb asjaolust, et mõnikord koostatakse ELi õigusakte ilma volitusi, nõuete täitmisega kaasnevaid kulusid ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse küsimusi ning liikmesriikide erinevaid keskkonnaalaseid olukordi eelnevalt põhjalikult ja sihipäraselt hindamata;

B.   Keskkonnaseire ja -aruandluse parandamine

| 9. | rõhutab, et teabe kogumine (seire) ja teabe edastamine (aruandlus), teabe visualiseerimine ja viimine elanikkonnani on määrava tähtsusega keskkonnaalaste õigusaktide väljatöötamise, rakendamise ja hindamise täieliku poliitikatsükli jaoks; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et teabe kogumine (seire) ja teabe edastamine (aruandlus), teabe visualiseerimine ja viimine elanikkonnani on määrava tähtsusega keskkonnaalaste õigusaktide väljatöötamise, rakendamise ja hindamise täieliku poliitikatsükli jaoks;

| 10. | kordab oma muret ebaühtlase seire ja aruandluse pärast Euroopas, sest kogutud teave on sageli lünklik, ühildamatu või aegunud; tunnistab, et parem ja kättesaadavam teave riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil võimaldaks suuri keskkonnaprobleeme varem tuvastada, lihtsustades eri direktiivides sätestatud varajase hoiatamise süsteemi tõhusat rakendamist ning hoides seega pikemas perspektiivis kokku kulusid; |
| --- | --- |

10.

kordab oma muret ebaühtlase seire ja aruandluse pärast Euroopas, sest kogutud teave on sageli lünklik, ühildamatu või aegunud; tunnistab, et parem ja kättesaadavam teave riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil võimaldaks suuri keskkonnaprobleeme varem tuvastada, lihtsustades eri direktiivides sätestatud varajase hoiatamise süsteemi tõhusat rakendamist ning hoides seega pikemas perspektiivis kokku kulusid;

| 11. | toob esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste määrava osa teabe kogumises ning seire ja aruandluse kasutamises üldsusele teabe esitamiseks ning kodanike teadlikkuse suurendamiseks koostöös keskkonnakaitseasutustega; |
| --- | --- |

11.

toob esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste määrava osa teabe kogumises ning seire ja aruandluse kasutamises üldsusele teabe esitamiseks ning kodanike teadlikkuse suurendamiseks koostöös keskkonnakaitseasutustega;

| 12. | rõhutab, et asjakohane ülesannete ja ressursside jaotus ning selge teabevoog liikmesriikide keskkonnaseire ja -aruandluse nõuete osas kohalike omavalitsuste, piirkondade ja riigi tasandi vahel on vajalik, et tagada keskkonnaseisundit käsitlevate aruannete ja näitajate sidusus, tõhusus ja usaldusväärsus; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et asjakohane ülesannete ja ressursside jaotus ning selge teabevoog liikmesriikide keskkonnaseire ja -aruandluse nõuete osas kohalike omavalitsuste, piirkondade ja riigi tasandi vahel on vajalik, et tagada keskkonnaseisundit käsitlevate aruannete ja näitajate sidusus, tõhusus ja usaldusväärsus;

| 13. | julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi töötama välja kohustused, mille kohaselt plaanide/projektide arendajad peavad esitama ELi keskkonnaõiguse alusel nõutud lubade/litsentside hankimiseks ning keskkonnamõju hindamiseks kogutud andmed kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

13.

julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi töötama välja kohustused, mille kohaselt plaanide/projektide arendajad peavad esitama ELi keskkonnaõiguse alusel nõutud lubade/litsentside hankimiseks ning keskkonnamõju hindamiseks kogutud andmed kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele;

| 14. | rõhutab, et väga oluline on, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused teevad tihedat koostööd ja kaasavad keskkonnaandmete kogumisse vabatahtlikud, valitsusvälised organisatsioonid ja huvitatud tavakodanikud kodanike teadusalgatuste kaudu ning toetavad neid selles, eelkõige bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et väga oluline on, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused teevad tihedat koostööd ja kaasavad keskkonnaandmete kogumisse vabatahtlikud, valitsusvälised organisatsioonid ja huvitatud tavakodanikud kodanike teadusalgatuste kaudu ning toetavad neid selles, eelkõige bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas;

Euroopa Komisjoni/ELi meetmed keskkonnaseire ja -aruandluse parandamiseks

| 15. | tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon teostab ELi keskkonnaõiguse seire ja aruandluse nõuete tõhustamise toimivuskontrolli. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni koordineerima toimivuskontrolli teistes ELi poliitikavaldkondades (nt põllumajandus, energeetika ja finantsteenused) seiret ja aruandlust puudutavate nõuete läbivaatamisega; |
| --- | --- |

15.

tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon teostab ELi keskkonnaõiguse seire ja aruandluse nõuete tõhustamise toimivuskontrolli. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni koordineerima toimivuskontrolli teistes ELi poliitikavaldkondades (nt põllumajandus, energeetika ja finantsteenused) seiret ja aruandlust puudutavate nõuete läbivaatamisega;

| 16. | toetab Euroopa Komisjoni tema kavatsuses töötada välja ELi õigusaktide ajakohasem, tõhusam ja tulemuslikum keskkonnaseire ja -aruandlus. Komitee käsitab üliolulisena järgmisi eesmärke (5):






  — | võimaldada kohalikel, piirkondlikel ja riiklikel ametiasutustel ning Euroopa Komisjonil hinnata vastavust ELi õigusaktides kehtestatud kohustustele ning võimaldada reguleeritud sektoritel teha asjakohast enesehindamist; |
| --- | --- | --- |

16.

toetab Euroopa Komisjoni tema kavatsuses töötada välja ELi õigusaktide ajakohasem, tõhusam ja tulemuslikum keskkonnaseire ja -aruandlus. Komitee käsitab üliolulisena järgmisi eesmärke (5):

—

võimaldada kohalikel, piirkondlikel ja riiklikel ametiasutustel ning Euroopa Komisjonil hinnata vastavust ELi õigusaktides kehtestatud kohustustele ning võimaldada reguleeritud sektoritel teha asjakohast enesehindamist;

| — | lihtsustada ja vähendada halduskoormust, sh suurendades võimalusi anda korraga aru mitme täiendava ELi direktiivi kohta, nii et väheneks surve kõigi tasandite avaliku sektori asutustele ja erasektor panustaks aruandlusse; |
| --- | --- |

—

lihtsustada ja vähendada halduskoormust, sh suurendades võimalusi anda korraga aru mitme täiendava ELi direktiivi kohta, nii et väheneks surve kõigi tasandite avaliku sektori asutustele ja erasektor panustaks aruandlusse;

| — | enne liikmesriikide keskkonnaandmete edastamist Euroopa Komisjonile teavitada kodanikke ja sidusrühmi, sealhulgas sotsiaalpartnereid ja majandusvaldkonna esindajaid, paremini ja arusaadavamalt ning suurendada seeläbi nende mõjuvõimu; |
| --- | --- |

—

enne liikmesriikide keskkonnaandmete edastamist Euroopa Komisjonile teavitada kodanikke ja sidusrühmi, sealhulgas sotsiaalpartnereid ja majandusvaldkonna esindajaid, paremini ja arusaadavamalt ning suurendada seeläbi nende mõjuvõimu;

| — | aidata parandada otsuste tegemist ja anda panus poliitika hindamisse; |
| --- | --- |

—

aidata parandada otsuste tegemist ja anda panus poliitika hindamisse;

| 17. | toetab järgmisi põhimõtteid, mis peaksid suunama seire ja aruandluse nõudeid ELi tasandil: kõikehõlmavus ja piisavus, sidusus ja kooskõla, subsidiaarsusega tasakaalustatud võrreldavus, proportsionaalsus, juurdepääsetavus, õigeaegsus ja järjepidevus (6); |
| --- | --- |

17.

toetab järgmisi põhimõtteid, mis peaksid suunama seire ja aruandluse nõudeid ELi tasandil: kõikehõlmavus ja piisavus, sidusus ja kooskõla, subsidiaarsusega tasakaalustatud võrreldavus, proportsionaalsus, juurdepääsetavus, õigeaegsus ja järjepidevus (6);

| 18. | nõuab, et Euroopa Komisjon, liikmesriigid, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oma jõupingutustes seire ja aruandluse tõhustamiseks ning halduskoormuse vähendamiseks:






  — | ei vähendaks keskkonnalase teabe esitamist kohaliku ja piirkondliku tasandi otsuselangetajatele, üldsusele ega kodanikuühiskonnale; |
| --- | --- | --- |

18.

nõuab, et Euroopa Komisjon, liikmesriigid, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oma jõupingutustes seire ja aruandluse tõhustamiseks ning halduskoormuse vähendamiseks:

—

ei vähendaks keskkonnalase teabe esitamist kohaliku ja piirkondliku tasandi otsuselangetajatele, üldsusele ega kodanikuühiskonnale;

| — | ei vähendaks nende andmete aruandlust, mida Euroopa Komisjon vajab ELi keskkonnaõiguse jõustamiseks; |
| --- | --- |

—

ei vähendaks nende andmete aruandlust, mida Euroopa Komisjon vajab ELi keskkonnaõiguse jõustamiseks;

| — | ei looks mitte uusi ebavajalikke aruandlusnõudeid, vaid prioriseeriksid võimalusel alati olemasolevate aruandlusandmebaaside kasutamist ja nende omavahelist sidumist, et täita ELi aruandluskohustusi; |
| --- | --- |

—

ei looks mitte uusi ebavajalikke aruandlusnõudeid, vaid prioriseeriksid võimalusel alati olemasolevate aruandlusandmebaaside kasutamist ja nende omavahelist sidumist, et täita ELi aruandluskohustusi;

| 19. | rõhutab vajadust ELi keskkonnaalase õigustiku aruandluskohustuste tervikliku inventuuri tegemiseks, nende vajalikkuse kontrollimiseks ning seirest ja aruandlusest kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tekkivate halduskulude hindamiseks; |
| --- | --- |

19.

rõhutab vajadust ELi keskkonnaalase õigustiku aruandluskohustuste tervikliku inventuuri tegemiseks, nende vajalikkuse kontrollimiseks ning seirest ja aruandlusest kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele tekkivate halduskulude hindamiseks;

| 20. | soovib, et Euroopa Komisjoni elluviidavas seire- ja aruandlusnõuete toimivuskontrollis võetaks nõuetekohaselt arvesse DPSIR raamistiku näitajaid (vallapäästvad jõud, surve, seisund, mõju, meetmed); |
| --- | --- |

20.

soovib, et Euroopa Komisjoni elluviidavas seire- ja aruandlusnõuete toimivuskontrollis võetaks nõuetekohaselt arvesse DPSIR raamistiku näitajaid (vallapäästvad jõud, surve, seisund, mõju, meetmed);

| 21. | kutsub Euroopa Komisjoni uurima tõhususe suurendamist seire ja aruandluse valdkonnas ning tegelema tarbetute halduskulutuste teemaga, eelkõige muutes aruandlusvahendid automaatseks ja kontrollides erinevate direktiivide alusel kehtivate aruandluskohustuste sünergiaid; |
| --- | --- |

21.

kutsub Euroopa Komisjoni uurima tõhususe suurendamist seire ja aruandluse valdkonnas ning tegelema tarbetute halduskulutuste teemaga, eelkõige muutes aruandlusvahendid automaatseks ja kontrollides erinevate direktiivide alusel kehtivate aruandluskohustuste sünergiaid;

| 22. | tunnustab olemasolevaid häid tavasid keskkonnaseire ja -aruandluse nõuete valdkonnas. Selle näited on muu hulgas Euroopa veeteabesüsteem ja suurte põletusseadmete õhku eralduvate saasteainete aruandluse kaasamine Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrisse; |
| --- | --- |

22.

tunnustab olemasolevaid häid tavasid keskkonnaseire ja -aruandluse nõuete valdkonnas. Selle näited on muu hulgas Euroopa veeteabesüsteem ja suurte põletusseadmete õhku eralduvate saasteainete aruandluse kaasamine Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrisse;

| 23. | usub, et Euroopa Komisjon peaks keskkonnaseire ja -aruandluse parandamiseks ning selle eesmärgi visualiseerimiseks kehtestama teatud hiljutiste direktiivide (7) eeskujul täiendavate direktiivide jaoks nn rakendamise hindamise süsteemi; |
| --- | --- |

23.

usub, et Euroopa Komisjon peaks keskkonnaseire ja -aruandluse parandamiseks ning selle eesmärgi visualiseerimiseks kehtestama teatud hiljutiste direktiivide (7) eeskujul täiendavate direktiivide jaoks nn rakendamise hindamise süsteemi;

| 24. | nõuab, et Euroopa Komisjon töötaks tulevikus uuesti välja seire ja aruandluse horisontaalse lähenemisviisi ELi tasandil, kui kaalutakse ühtlustatud aruandluse direktiivi kehtetuks tunnistamist; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et Euroopa Komisjon töötaks tulevikus uuesti välja seire ja aruandluse horisontaalse lähenemisviisi ELi tasandil, kui kaalutakse ühtlustatud aruandluse direktiivi kehtetuks tunnistamist;

| 25. | tunnustab Euroopa Keskkonnaameti tähtsat rolli keskkonnapoliitika ja selle rakendamise aluseks oleva kindla teadmistebaasi tagamisel ning selle töö väärtust seire ja aruandluse valdkonnas; |
| --- | --- |

25.

tunnustab Euroopa Keskkonnaameti tähtsat rolli keskkonnapoliitika ja selle rakendamise aluseks oleva kindla teadmistebaasi tagamisel ning selle töö väärtust seire ja aruandluse valdkonnas;

| 26. | kordab oma toetust kõikide olulisemate ELi keskkonnaalaste õigusaktide struktureeritud rakendus- ja teaberaamistike arendamisele, nagu seda soovitab Euroopa Komisjon (8); |
| --- | --- |

26.

kordab oma toetust kõikide olulisemate ELi keskkonnaalaste õigusaktide struktureeritud rakendus- ja teaberaamistike arendamisele, nagu seda soovitab Euroopa Komisjon (8);

| 27. | kordab oma üleskutset, et Euroopa Komisjon peaks tagama, et liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused rakendaksid kohaselt keskkonnaalasele teabele juurdepääsu käsitlevas direktiivis sisalduvaid miinimumnõudeid kooskõlas Århusi konventsiooniga (9); |
| --- | --- |

27.

kordab oma üleskutset, et Euroopa Komisjon peaks tagama, et liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused rakendaksid kohaselt keskkonnaalasele teabele juurdepääsu käsitlevas direktiivis sisalduvaid miinimumnõudeid kooskõlas Århusi konventsiooniga (9);

Keskkonnaseire ja -aruandluse parandamine digitaalsete meetoditega

| 28. | näeb e-lahenduste ja e-valitsuse pakutud märkimisväärseid võimalusi, mis aitaksid kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel muuta tõhusamaks oma keskkonnaseiret- ja aruandlust, eelkõige seoses kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning ettevõtjate halduskoormuse vähendamisega, struktureeritud andmete ning seire ja aruandluse süstemaatiliste väljundite jäädvustamisega, riskianalüüsi lihtsustamisega ning seire ja aruandluse kvaliteedi parandamisega (näiteks seire ja aruandluse suunised ja veebivormid ning üldsuse parem teavitamine ja kaasamine); |
| --- | --- |

28.

näeb e-lahenduste ja e-valitsuse pakutud märkimisväärseid võimalusi, mis aitaksid kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel muuta tõhusamaks oma keskkonnaseiret- ja aruandlust, eelkõige seoses kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning ettevõtjate halduskoormuse vähendamisega, struktureeritud andmete ning seire ja aruandluse süstemaatiliste väljundite jäädvustamisega, riskianalüüsi lihtsustamisega ning seire ja aruandluse kvaliteedi parandamisega (näiteks seire ja aruandluse suunised ja veebivormid ning üldsuse parem teavitamine ja kaasamine);

| 29. | kutsub Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskkonnaametit katseprojektide raames uurima, kuidas on võimalik IKT ja e-valitsuse abil vähendada kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kohaldatavaid seire ja aruandluse nõudeid, piiramata seejuures õigusaktide mõju; |
| --- | --- |

29.

kutsub Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskkonnaametit katseprojektide raames uurima, kuidas on võimalik IKT ja e-valitsuse abil vähendada kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kohaldatavaid seire ja aruandluse nõudeid, piiramata seejuures õigusaktide mõju;

| 30. | kutsub Euroopa Komisjoni hindama toimivuskontrollis lähenemisviise, mille puhul operaatorid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad kasutada sama e-aruandluse vahendit mitme erineva ELi keskkonnaalase õigusakti jaoks; |
| --- | --- |

30.

kutsub Euroopa Komisjoni hindama toimivuskontrollis lähenemisviise, mille puhul operaatorid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad kasutada sama e-aruandluse vahendit mitme erineva ELi keskkonnaalase õigusakti jaoks;

| 31. | kordab oma üleskutset Euroopa Komisjonile, Euroopa Keskkonnaametile ja liikmesriikidele kasutada paremini ära Maa kaugseire vahendite (näiteks GMES) võimalusi, et tõhustada seire rakendamist (10); |
| --- | --- |

31.

kordab oma üleskutset Euroopa Komisjonile, Euroopa Keskkonnaametile ja liikmesriikidele kasutada paremini ära Maa kaugseire vahendite (näiteks GMES) võimalusi, et tõhustada seire rakendamist (10);

| 32. | rõhutab vajadust edendada investeerimist veebipõhistesse infosüsteemidesse ja vahenditesse, sh kasutajasõbralikesse veebiportaalidesse ja veebilehtedesse, ning julgustab kaasama süsteemide arendamisse nende kasutajaid, nt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning ettevõtjaid; |
| --- | --- |

32.

rõhutab vajadust edendada investeerimist veebipõhistesse infosüsteemidesse ja vahenditesse, sh kasutajasõbralikesse veebiportaalidesse ja veebilehtedesse, ning julgustab kaasama süsteemide arendamisse nende kasutajaid, nt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning ettevõtjaid;

| 33. | kutsub üles tegema jõupingutusi, et tagada ELi ja liikmesriikide e-teenuste ulatuslik valdkondadevaheline ja piiriülene koostalitlusvõime keskkonna valdkonnas riiklikul, kohalikul ja piirkondlikul tasandil (11); |
| --- | --- |

33.

kutsub üles tegema jõupingutusi, et tagada ELi ja liikmesriikide e-teenuste ulatuslik valdkondadevaheline ja piiriülene koostalitlusvõime keskkonna valdkonnas riiklikul, kohalikul ja piirkondlikul tasandil (11);

| 34. | rõhutab üldsusele kättesaadavate keskkonnaalaste (ruumi)andmete tähtsat rolli digitaalse tegevusalusega ettevõtjate, sh VKEde ja idufirmade jaoks; ärgitab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi täielikult ära kasutama avaliku sektori teabe taaskasutamise ja digitaalsete ettevõtlusoskuste toetamise potentsiaali nende andmete kasutamisel, et toetada kodanikke, ettevõtjaid ja kodanikuühiskonda uute teenuste väljaarendamisel, suurendada konkurentsivõimet ja luua uusi töökohti; |
| --- | --- |

34.

rõhutab üldsusele kättesaadavate keskkonnaalaste (ruumi)andmete tähtsat rolli digitaalse tegevusalusega ettevõtjate, sh VKEde ja idufirmade jaoks; ärgitab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi täielikult ära kasutama avaliku sektori teabe taaskasutamise ja digitaalsete ettevõtlusoskuste toetamise potentsiaali nende andmete kasutamisel, et toetada kodanikke, ettevõtjaid ja kodanikuühiskonda uute teenuste väljaarendamisel, suurendada konkurentsivõimet ja luua uusi töökohti;

| 35. | kutsub Euroopa Komisjoni veelgi julgustama parimate tavade ja tehnoloogiate vahetamist liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel ning edendama digitaalset keskkonnaseiret ja -aruandlust ja keskkonnateabe esitamist ning sellega seotud teadusuuringuid ja uuendustegevust oma peatses e-valitsuse tegevuskavas aastateks 2016–2020 ja tulevastes üleskutsetes ettepanekuteks keskkonna ja kliimameetmete programmi, Euroopa ühendamise rahastu ning programmi „Horisont 2020” raames; |
| --- | --- |

35.

kutsub Euroopa Komisjoni veelgi julgustama parimate tavade ja tehnoloogiate vahetamist liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel ning edendama digitaalset keskkonnaseiret ja -aruandlust ja keskkonnateabe esitamist ning sellega seotud teadusuuringuid ja uuendustegevust oma peatses e-valitsuse tegevuskavas aastateks 2016–2020 ja tulevastes üleskutsetes ettepanekuteks keskkonna ja kliimameetmete programmi, Euroopa ühendamise rahastu ning programmi „Horisont 2020” raames;

| 36. | julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi edendama digitaalse keskkonnaseire ja -aruandluse ning struktureeritud rakendus- ja teaberaamistike arendamist ning haldussuutlikkuse suurendamist, kasutades selleks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames antavat tehnilist abi; |
| --- | --- |

36.

julgustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi edendama digitaalse keskkonnaseire ja -aruandluse ning struktureeritud rakendus- ja teaberaamistike arendamist ning haldussuutlikkuse suurendamist, kasutades selleks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames antavat tehnilist abi;

Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri hindamine õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames

| 37. | on arvamusel, et direktiivi 2007/2/EÜ (millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)) rakendamisel saadud kogemuste põhjal on vaja hinnata, milliseid direktiivi sisulised ja tehnilised sätted on otstarbekad ja kulude-tulude aspektist rakendatavad. Ootab sellega seoses Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri direktiivi hindamist õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames. Kõnealune direktiiv võimaldab jagada keskkonnaalaseid ruumiandmeid avaliku sektori organisatsioonide vahel ning võimaldab üldsusele juurdepääsu ruumiandmetele kõikjal Euroopas; |
| --- | --- |

37.

on arvamusel, et direktiivi 2007/2/EÜ (millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)) rakendamisel saadud kogemuste põhjal on vaja hinnata, milliseid direktiivi sisulised ja tehnilised sätted on otstarbekad ja kulude-tulude aspektist rakendatavad. Ootab sellega seoses Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri direktiivi hindamist õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames. Kõnealune direktiiv võimaldab jagada keskkonnaalaseid ruumiandmeid avaliku sektori organisatsioonide vahel ning võimaldab üldsusele juurdepääsu ruumiandmetele kõikjal Euroopas;

| 38. | toetab Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri edasiarendamist e-valitsuse vahendina, millega tagatakse keskkonnaseire ja -aruandluse tõhustamise otstarbel keskne ühine vorming ja protsess keskkonnaalaste ruumiandmete kogumiseks ning muudetakse tõhusamaks ELi õigusaktide nõuetele vastavuse tagamine ja nende jõustamine, rakendades „avatud andmete” (open data) põhimõtteid ja targa linna (smart city) e-lahendusi elanikele andmete nähtavakstegemisel ja visualiseerimisel; |
| --- | --- |

38.

toetab Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri edasiarendamist e-valitsuse vahendina, millega tagatakse keskkonnaseire ja -aruandluse tõhustamise otstarbel keskne ühine vorming ja protsess keskkonnaalaste ruumiandmete kogumiseks ning muudetakse tõhusamaks ELi õigusaktide nõuetele vastavuse tagamine ja nende jõustamine, rakendades „avatud andmete” (open data) põhimõtteid ja targa linna (smart city) e-lahendusi elanikele andmete nähtavakstegemisel ja visualiseerimisel;

| 39. | kutsub Euroopa Komisjoni uurima, millised võimalikud tagajärjed oleksid sellel, kui muuta Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri nõuded vormingutele kohustuslikuks muudes valdkondades; |
| --- | --- |

39.

kutsub Euroopa Komisjoni uurima, millised võimalikud tagajärjed oleksid sellel, kui muuta Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri nõuded vormingutele kohustuslikuks muudes valdkondades;

| 40. | usub, et Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur võib anda kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele märkimisväärseid eeliseid, ning kutsub Euroopa Komisjoni toetusel liikmesriike tugevdama oma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalust Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri protsessis ning suurendama võimekust rakendada Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri kohalikes ja piirkondlikes haldusasutustes (12); |
| --- | --- |

40.

usub, et Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur võib anda kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele märkimisväärseid eeliseid, ning kutsub Euroopa Komisjoni toetusel liikmesriike tugevdama oma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalust Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri protsessis ning suurendama võimekust rakendada Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri kohalikes ja piirkondlikes haldusasutustes (12);

| 41. | kutsub rohkem kooskõlastama Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse rolli ELi tasandil erinevate vahendite raames (nt INSPIRE, GMES, GEOSS ja EyeonEarth) erinevate andmete kogumise ja süstematiseerimise järjepidevuse ning ühilduvuse tagamisel; |
| --- | --- |

41.

kutsub rohkem kooskõlastama Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse rolli ELi tasandil erinevate vahendite raames (nt INSPIRE, GMES, GEOSS ja EyeonEarth) erinevate andmete kogumise ja süstematiseerimise järjepidevuse ning ühilduvuse tagamisel;

C.   ELi keskkonnaõiguse nõuetele vastavuse tagamise parandamine

| 42. | võtab teadmiseks, et Euroopa Komisjon peab parema õigusloome tegevuskavas oluliseks teatud liikmesriikide algatust „Make it Work” (13), mille raames antakse nõu seoses ELi keskkonnaõiguse vastavuse tagamise sätetega; |
| --- | --- |

42.

võtab teadmiseks, et Euroopa Komisjon peab parema õigusloome tegevuskavas oluliseks teatud liikmesriikide algatust „Make it Work” (13), mille raames antakse nõu seoses ELi keskkonnaõiguse vastavuse tagamise sätetega;

| 43. | väljendab kahetsust sidususe ja järjepidevuse puudumise üle ELi erinevate keskkonnaalaste õigusaktide nõuetele vastavuse tagamise sätetes, kus aja jooksul on välja kujunenud erineva detailsuse astmega sätted ja erinevad määratlused. Selle tulemusel võivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused nõuetelevastavuse tagamise tegevuste teostamisel sattuda silmitsi probleemidega nende sätete tõlgendamisel ja lisamisel; |
| --- | --- |

43.

väljendab kahetsust sidususe ja järjepidevuse puudumise üle ELi erinevate keskkonnaalaste õigusaktide nõuetele vastavuse tagamise sätetes, kus aja jooksul on välja kujunenud erineva detailsuse astmega sätted ja erinevad määratlused. Selle tulemusel võivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused nõuetelevastavuse tagamise tegevuste teostamisel sattuda silmitsi probleemidega nende sätete tõlgendamisel ja lisamisel;

| 44. | toetab ELi keskkonnaõiguse raames järgmisi nõuetele vastavuse tagamise põhimõtteid: pädevate asutuste määramine, volitused ja professionaalsus, nõuetelevastavuse tagamisel põhinev teave, nõuetelevastavuse tagamise tegevuste asjakohane komplekt, nõuetelevastavuse tagamise tegevuste planeerimine, hindamine ja läbivaatamine, üldsusega suhtlemine ja järelmeetmete võtmise tagamine ning erinevate ametiasutuste vahelise tõhusa koordineerimise tagamine; |
| --- | --- |

44.

toetab ELi keskkonnaõiguse raames järgmisi nõuetele vastavuse tagamise põhimõtteid: pädevate asutuste määramine, volitused ja professionaalsus, nõuetelevastavuse tagamisel põhinev teave, nõuetelevastavuse tagamise tegevuste asjakohane komplekt, nõuetelevastavuse tagamise tegevuste planeerimine, hindamine ja läbivaatamine, üldsusega suhtlemine ja järelmeetmete võtmise tagamine ning erinevate ametiasutuste vahelise tõhusa koordineerimise tagamine;

| 45. | kutsub riigivalitsusi ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kohaldama lisaks eespool nimetatud põhimõtetele nõuetelevastavuse tagamise riskipõhist lähenemisviisi ning soovitab ELil kasutada soovituslikku rakendamist vastavalt kohalikele ja piirkondlikele erisustele ja huvidele; |
| --- | --- |

45.

kutsub riigivalitsusi ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kohaldama lisaks eespool nimetatud põhimõtetele nõuetelevastavuse tagamise riskipõhist lähenemisviisi ning soovitab ELil kasutada soovituslikku rakendamist vastavalt kohalikele ja piirkondlikele erisustele ja huvidele;

| 46. | peab riskihindamist oluliseks võimaluseks, mille abil kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad oma piiratud kontrolliressursside sihipärasema kasutamise teel vähendada tarbetut halduskoormust, säilitades samal ajal keskkonnakaitse kõrge taseme; |
| --- | --- |

46.

peab riskihindamist oluliseks võimaluseks, mille abil kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad oma piiratud kontrolliressursside sihipärasema kasutamise teel vähendada tarbetut halduskoormust, säilitades samal ajal keskkonnakaitse kõrge taseme;

| 47. | usub, et ELi keskkonnaõiguses tuleks eelkõige pöörata tähelepanu nõuetele mittevastavuse riskidele ning nende võimalikule mõjule keskkonnale ja tervisele; |
| --- | --- |

47.

usub, et ELi keskkonnaõiguses tuleks eelkõige pöörata tähelepanu nõuetele mittevastavuse riskidele ning nende võimalikule mõjule keskkonnale ja tervisele;

| 48. | kutsub Euroopa Komisjoni esitama lähitulevikus nõuetelevastavuse tagamise teemalise algatuse, mis hõlmab nõuetelevastavuse tagamise edendamist, seiret ja jõustamist, keskendub riskipõhisele lähenemisviisile ning vastab seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärkidele; |
| --- | --- |

48.

kutsub Euroopa Komisjoni esitama lähitulevikus nõuetelevastavuse tagamise teemalise algatuse, mis hõlmab nõuetelevastavuse tagamise edendamist, seiret ja jõustamist, keskendub riskipõhisele lähenemisviisile ning vastab seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärkidele;

| 49. | toetab võimalikku horisontaalset ELi direktiivi, millega kehtestataks eespool nimetatud põhimõtete alusel vastavuse tagamise sätted kogu ELi keskkonnaalase õigustiku raames ning millega täidetaks samuti komitee üleskutse Euroopa Komisjonile kehtestada üldine ja siduv keskkonnajärelevalve ja -seire ELi raamistik (14); |
| --- | --- |

49.

toetab võimalikku horisontaalset ELi direktiivi, millega kehtestataks eespool nimetatud põhimõtete alusel vastavuse tagamise sätted kogu ELi keskkonnaalase õigustiku raames ning millega täidetaks samuti komitee üleskutse Euroopa Komisjonile kehtestada üldine ja siduv keskkonnajärelevalve ja -seire ELi raamistik (14);

| 50. | peab määravaks pädevate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli, eelkõige nõuetelevastavuse tagamise edendamise tegevuste puhul, mis hõlmavad koostööd reguleeritud kogukonnaga ning kodanike teavitamist nõuetele mittevastavusest ja tehtud suuremahuliste järelevalvetoimingute tulemustest; |
| --- | --- |

50.

peab määravaks pädevate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli, eelkõige nõuetelevastavuse tagamise edendamise tegevuste puhul, mis hõlmavad koostööd reguleeritud kogukonnaga ning kodanike teavitamist nõuetele mittevastavusest ja tehtud suuremahuliste järelevalvetoimingute tulemustest;

| 51. | kutsub seetõttu liikmesriike, kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi võtma jõustamismeetmeid ning kehtestama proportsionaalsed ja preventiivsed karistused ELi keskkonnaõiguse rikkumise eest ning seeläbi kohaldama direktiivi 2008/99/EÜ, mis käsitleb keskkonnakuritegusid; |
| --- | --- |

51.

kutsub seetõttu liikmesriike, kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi võtma jõustamismeetmeid ning kehtestama proportsionaalsed ja preventiivsed karistused ELi keskkonnaõiguse rikkumise eest ning seeläbi kohaldama direktiivi 2008/99/EÜ, mis käsitleb keskkonnakuritegusid;

| 52. | ärgitab täiendava meetmena Euroopa Komisjoni ja liikmesriike jätkama keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa võrgustiku (IMPEL) rolli tugevdamist, sh eelkõige tagama sellele piisava pikaajalise finantstoetuse ning tõhustama nimetatud võrgustiku süstemaatilist kasutamist vastastikustes eksperdihinnangutes ja ühisjärelevalve raames (15) kõigis keskkonnaõiguse kesksetes valdkondades, suurendama koostööd teiste Euroopa võrgustikega, mis tegelevad nõuetelevastavuse tagamisega, ja jätkama riiklike IMPELi võrgustike arendamist, kuhu kaasatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eksperte jagama parimaid tavasid; |
| --- | --- |

52.

ärgitab täiendava meetmena Euroopa Komisjoni ja liikmesriike jätkama keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa võrgustiku (IMPEL) rolli tugevdamist, sh eelkõige tagama sellele piisava pikaajalise finantstoetuse ning tõhustama nimetatud võrgustiku süstemaatilist kasutamist vastastikustes eksperdihinnangutes ja ühisjärelevalve raames (15) kõigis keskkonnaõiguse kesksetes valdkondades, suurendama koostööd teiste Euroopa võrgustikega, mis tegelevad nõuetelevastavuse tagamisega, ja jätkama riiklike IMPELi võrgustike arendamist, kuhu kaasatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eksperte jagama parimaid tavasid;

| 53. | toetab Euroopa Parlamendi üleskutset (16) Euroopa Komisjonile suurendada suutlikkust, edendades selleks ka keskkonnakuritegudele spetsialiseerunud kohtunike ja prokuratuuride võrgustikke; |
| --- | --- |

53.

toetab Euroopa Parlamendi üleskutset (16) Euroopa Komisjonile suurendada suutlikkust, edendades selleks ka keskkonnakuritegudele spetsialiseerunud kohtunike ja prokuratuuride võrgustikke;

| 54. | soovib, et Euroopa Komisjon võtaks oma nõuetele vastavuse tagamist käsitlevas võimalikus uues algatuses arvesse komitee varasemaid üleskutseid võtta taas tähelepanu alla keskkonna valdkonnas õiguskaitse kättesaadavuse direktiiv, mida on toetanud ka Euroopa Parlament, ning vajadust vaidluste menetlemise süsteemide üldiste kriteeriumide järele liikmesriikides (17); |
| --- | --- |

54.

soovib, et Euroopa Komisjon võtaks oma nõuetele vastavuse tagamist käsitlevas võimalikus uues algatuses arvesse komitee varasemaid üleskutseid võtta taas tähelepanu alla keskkonna valdkonnas õiguskaitse kättesaadavuse direktiiv, mida on toetanud ka Euroopa Parlament, ning vajadust vaidluste menetlemise süsteemide üldiste kriteeriumide järele liikmesriikides (17);

| 55. | tuletab meelde, et ELi struktuurifondidel on spetsiaalne valdkondlik eesmärk, mille abil soovitakse suurendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkust, seega tuleks selleks eraldada piisavalt ELi vahendeid; |
| --- | --- |

55.

tuletab meelde, et ELi struktuurifondidel on spetsiaalne valdkondlik eesmärk, mille abil soovitakse suurendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkust, seega tuleks selleks eraldada piisavalt ELi vahendeid;

D.   Edasised meetmed ELi keskkonnaõiguse rakendamise parandamiseks

Euroopa Komisjoni ja ELi meetmed

| 56. | soovitab ELi seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi ja selle neljanda prioriteetse eesmärgi (mis käsitleb rakendamist) edasiseks rakendamiseks ning ELi keskkonnaõiguse rakendamise parandamist käsitlevate komitee varasemate soovituste järelmeetmete võtmiseks, et Euroopa Komisjon ja EL (18):






  a) | võtaks kasutusele tõhusa saasteallikale suunatud poliitika, mis viiks veelgi suurema kooskõlani ELi saasteallikale suunatud või tootepõhiste õigusaktide ambitsioonitaseme ja ajakava ning ELi keskkonnakvaliteedi standardeid või eesmärke käsitlevate õigusaktide ambitsioonitaseme ja ajakava vahel, et aidata kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel paremini järgida ELi piirväärtusi, selgitada välja piiriülesed teemad, mis jäävad omavalitsuste otsesest omavastutusalast välja ning laiendada kulude katmise võimalusi ELi keskkonnaõiguses pädevate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks; |
| --- | --- | --- |

56.

soovitab ELi seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi ja selle neljanda prioriteetse eesmärgi (mis käsitleb rakendamist) edasiseks rakendamiseks ning ELi keskkonnaõiguse rakendamise parandamist käsitlevate komitee varasemate soovituste järelmeetmete võtmiseks, et Euroopa Komisjon ja EL (18):

a)

võtaks kasutusele tõhusa saasteallikale suunatud poliitika, mis viiks veelgi suurema kooskõlani ELi saasteallikale suunatud või tootepõhiste õigusaktide ambitsioonitaseme ja ajakava ning ELi keskkonnakvaliteedi standardeid või eesmärke käsitlevate õigusaktide ambitsioonitaseme ja ajakava vahel, et aidata kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel paremini järgida ELi piirväärtusi, selgitada välja piiriülesed teemad, mis jäävad omavalitsuste otsesest omavastutusalast välja ning laiendada kulude katmise võimalusi ELi keskkonnaõiguses pädevate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks;

| b) | edendaks veelgi, pakuks finantstuge ja vajaduse korral laiendaks ja konsolideeriks olemasolevaid ja väga mitmekesiseid – kui need ei kattu – ELi algatusi, mis toetavad innovatsiooni ja parimaid tavasid linnades, ning motiveeriks linnu näitama eeskuju, iseäranis Euroopa rohelise pealinna ja uue, väiksematele linnadele mõeldud Euroopa rohelise lehe auhinna edasiarendamisel; |
| --- | --- |

b)

edendaks veelgi, pakuks finantstuge ja vajaduse korral laiendaks ja konsolideeriks olemasolevaid ja väga mitmekesiseid – kui need ei kattu – ELi algatusi, mis toetavad innovatsiooni ja parimaid tavasid linnades, ning motiveeriks linnu näitama eeskuju, iseäranis Euroopa rohelise pealinna ja uue, väiksematele linnadele mõeldud Euroopa rohelise lehe auhinna edasiarendamisel;

| c) | muudaks territoriaalse ja konkurentsialase mõju analüüsimise kohalikul ja piirkondlikul tasandil ELi keskkonnaalaste õigusaktide koostamisel või läbivaatamisel kohustuslikuks ning julgustaks kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ja kohalikke ettevõtluskogukondi jätkama osalemist Euroopa Komisjoni avalikes konsultatsioonides õigusloome algetapis ja õigusaktide rakendamisel; |
| --- | --- |

c)

muudaks territoriaalse ja konkurentsialase mõju analüüsimise kohalikul ja piirkondlikul tasandil ELi keskkonnaalaste õigusaktide koostamisel või läbivaatamisel kohustuslikuks ning julgustaks kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ja kohalikke ettevõtluskogukondi jätkama osalemist Euroopa Komisjoni avalikes konsultatsioonides õigusloome algetapis ja õigusaktide rakendamisel;

| d) | viiks käimasoleva õigusloome kvaliteedi kontrolli osana läbi ELi keskkonnaalase õigustiku ja siduvate eesmärkide territoriaalse ja konkurentsialase mõju analüüsid; |
| --- | --- |

d)

viiks käimasoleva õigusloome kvaliteedi kontrolli osana läbi ELi keskkonnaalase õigustiku ja siduvate eesmärkide territoriaalse ja konkurentsialase mõju analüüsid;

| 57. | soovib, et Euroopa Komisjon looks Euroopa Komisjoni eksperdirühma, mis koosneks liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatest ja sidusrühmadest ning annaks nõu ELi keskkonnaalase õigustiku ning selle rakendamise kvaliteedi ja järjepidevuse parandamise teemal, või siis hõlmaks selle ülesande Euroopa Komisjoni mõne sarnase koosseisuga juba olemasoleva eksperdirühma volituste hulka. Komitee pakub sellele rühmale oma kaasabi; |
| --- | --- |

57.

soovib, et Euroopa Komisjon looks Euroopa Komisjoni eksperdirühma, mis koosneks liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatest ja sidusrühmadest ning annaks nõu ELi keskkonnaalase õigustiku ning selle rakendamise kvaliteedi ja järjepidevuse parandamise teemal, või siis hõlmaks selle ülesande Euroopa Komisjoni mõne sarnase koosseisuga juba olemasoleva eksperdirühma volituste hulka. Komitee pakub sellele rühmale oma kaasabi;

Liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste meetmed

| 58. | komitee kutsub:






  a) | liikmesriike tihedamalt suhtlema rakendavate haldusasutustega juba poliitika koostamise etapis ning ülevõtmise ja rakendamise etapis, näiteks valitsustasandi üleste töörühmade raames, mis koosnevad ühe liikmesriigi kõigi valitsustasandite haldusekspertidest; |
| --- | --- | --- |

58.

komitee kutsub:

a)

liikmesriike tihedamalt suhtlema rakendavate haldusasutustega juba poliitika koostamise etapis ning ülevõtmise ja rakendamise etapis, näiteks valitsustasandi üleste töörühmade raames, mis koosnevad ühe liikmesriigi kõigi valitsustasandite haldusekspertidest;

| b) | kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi määrama kindlaks kohalikud/piirkondlikud keskkonnaeesmärgid ja -strateegiad või lisama keskkonnaeesmärgid olemasolevatesse (integreeritud) säästva arengu strateegiatesse, mida toetab poliitiline tahe; |
| --- | --- |

b)

kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi määrama kindlaks kohalikud/piirkondlikud keskkonnaeesmärgid ja -strateegiad või lisama keskkonnaeesmärgid olemasolevatesse (integreeritud) säästva arengu strateegiatesse, mida toetab poliitiline tahe;

| c) | liikmesriike võtma Euroopa Komisjoni toel täiendavaid meetmeid ELi keskkonnaalaste õigusaktide paremaks integreerimiseks, võttes kasutusele integreeritud keskkonnaload; |
| --- | --- |

c)

liikmesriike võtma Euroopa Komisjoni toel täiendavaid meetmeid ELi keskkonnaalaste õigusaktide paremaks integreerimiseks, võttes kasutusele integreeritud keskkonnaload;

| d) | riikide ja piirkondade keskkonnaministreid ja -asutusi koostama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid kaasates juhenddokumente, sh protseduuride kontroll-loendeid; |
| --- | --- |

d)

riikide ja piirkondade keskkonnaministreid ja -asutusi koostama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajaid kaasates juhenddokumente, sh protseduuride kontroll-loendeid;

| e) | liikmesriike võtma ELi keskkonnaalased õigusaktid üle õigeaegselt, täpselt ja tõhusalt; |
| --- | --- |

e)

liikmesriike võtma ELi keskkonnaalased õigusaktid üle õigeaegselt, täpselt ja tõhusalt;

| f) | liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kõrvaldama järk-järgult kasutuselt keskkonda kahjustavad toetused ning kasutama üha rohkem turupõhiseid vahendeid ja keskkonnasõbralikke maksureforme; |
| --- | --- |

f)

liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kõrvaldama järk-järgult kasutuselt keskkonda kahjustavad toetused ning kasutama üha rohkem turupõhiseid vahendeid ja keskkonnasõbralikke maksureforme;

Komitee, Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu koostöö tugevdamine ELi keskkonnaõiguse rakendamise ja kontrolli valdkonnas

| 59. | tervitab uut rõhuasetust, mille kaasseadusandjad on pannud ELi keskkonnaõiguse rakendamise ja kontrolli parandamisele (19); |
| --- | --- |

59.

tervitab uut rõhuasetust, mille kaasseadusandjad on pannud ELi keskkonnaõiguse rakendamise ja kontrolli parandamisele (19);

| 60. | kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu koostöös komiteega uurima, kuidas komitee saab oma nõustamisfunktsiooni täites kaasata kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemused nende individuaalsetesse kontrolliülesannetesse; |
| --- | --- |

60.

kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu koostöös komiteega uurima, kuidas komitee saab oma nõustamisfunktsiooni täites kaasata kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemused nende individuaalsetesse kontrolliülesannetesse;

| 61. | toob esile kogemused, mille ta on omandanud komitee ja Euroopa Komisjoni keskkonnaalase koostöö tehnilise ühisplatvormi raames, mis pakub foorumi ELi keskkonnaõiguse rakendamise kohalike ja piirkondlike probleemide ja lahenduste dialoogi edendamiseks; |
| --- | --- |

61.

toob esile kogemused, mille ta on omandanud komitee ja Euroopa Komisjoni keskkonnaalase koostöö tehnilise ühisplatvormi raames, mis pakub foorumi ELi keskkonnaõiguse rakendamise kohalike ja piirkondlike probleemide ja lahenduste dialoogi edendamiseks;

| 62. | rõhutab, et nõukogu ja Euroopa Parlament on platvormi tunnustanud ning andnud sellele kindla ja pikaajalise aluse seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis, milles kinnitatakse, et platvorm „lihtsustab dialoogi ja teabe vahendamist, et parandada õigusaktide kohapealset rakendamist”; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et nõukogu ja Euroopa Parlament on platvormi tunnustanud ning andnud sellele kindla ja pikaajalise aluse seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis, milles kinnitatakse, et platvorm „lihtsustab dialoogi ja teabe vahendamist, et parandada õigusaktide kohapealset rakendamist”;

| 63. | soovib seepärast kaasa aidata tehnilise platvormi edasiarendamisele ja soovitab Euroopa Komisjonil uurida koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, mil määral saaks tehnilise platvormi kohtumised siduda Euroopa Parlamendi ja nõukogu aruteludega keskkonnaõiguse parema rakendamise ja kontrolli valdkonnas; |
| --- | --- |

63.

soovib seepärast kaasa aidata tehnilise platvormi edasiarendamisele ja soovitab Euroopa Komisjonil uurida koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, mil määral saaks tehnilise platvormi kohtumised siduda Euroopa Parlamendi ja nõukogu aruteludega keskkonnaõiguse parema rakendamise ja kontrolli valdkonnas;

| 64. | tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon on hakanud ELi keskkonnapoliitika valdkonnas viimastel aastatel proaktiivselt tegutsema, andes komiteele varakult võimaluse osaleda poliitika väljatöötamises, koostades kooskõlas mõlema institutsiooni poolt allkirjastatud koostööprotokolliga perspektiivarvamuse (20). Komitee soovitab ühiselt uurida, kas iga perspektiivarvamuse raames oleks võimalik korrapärasemalt ühiselt korraldada ka üks tehnilise platvormi kohtumine. |
| --- | --- |

64.

tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon on hakanud ELi keskkonnapoliitika valdkonnas viimastel aastatel proaktiivselt tegutsema, andes komiteele varakult võimaluse osaleda poliitika väljatöötamises, koostades kooskõlas mõlema institutsiooni poolt allkirjastatud koostööprotokolliga perspektiivarvamuse (20). Komitee soovitab ühiselt uurida, kas iga perspektiivarvamuse raames oleks võimalik korrapärasemalt ühiselt korraldada ka üks tehnilise platvormi kohtumine.

| 65. | kutsub Euroopa Komisjoni üles kaasama Regioonide Komitee tihedalt kõigisse tulevastesse algatustesse, mille eesmärk on parandada keskkonnaõiguse rakendamist ja keskkonnaalast juhtimist, nagu nt keskkonnaõiguse rakendamise läbivaatamise algatus (21). |
| --- | --- |

65.

kutsub Euroopa Komisjoni üles kaasama Regioonide Komitee tihedalt kõigisse tulevastesse algatustesse, mille eesmärk on parandada keskkonnaõiguse rakendamist ja keskkonnaalast juhtimist, nagu nt keskkonnaõiguse rakendamise läbivaatamise algatus (21).

Brüssel, 7. aprill 2016

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2015) 215 final.

1

(2)  CDR593-2013_00_00_TRA_AC, CDR 1119-2012, CdR 164/2010 fin.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon (2012/2104(INI)).

3

(4)  Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon (2012/2104(INI)).

4

(5)  MiW – projekt „Make it Work” 10/2015: komisjoni ja projekti „Make it Work” ühise õpikoja aruteludokument seire ja aruandluse teemal, Brüssel, 19.–20. november 2015, http://www.ieep.eu/assets/1857/Discussion_paper_for_Workshop_on_Reporting_13-10-15.pdf, Euroopa Komisjoni avalik konsultatsioon teemal „Keskkonnapoliitika seire- ja aruandluskohustuste tõhustamine”, http://ec.europa.eu/environment/consultations/reporting_en.htm.

5

(6)  MiW – projekt „Make it Work” 10/2015.

6

(7)  Olemasolevate hindamise süsteemide ülevaade: http://ec.europa.eu/environment/legal/reporting/products_en.htm.

7

(8)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC.

8

(9)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC.

9

(10)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 163/2011 fin.

10

(11)  Vt COR-2014-05514-00–00-AC, COR-2015-02646.

11

(12)  Euroopa Keskkonnaameti tehniline aruanne nr 17/2014, Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri avaliku konsultatsiooni aruanne: http://inspire.ec.europa.eu/reports/consultations/INSPIRE_Public_Consultation_Report_final.pdf

12

(13)  http://www.ieep.eu/work-areas/environmental-governance/better-regulation/make-it-work/.

13

(14)  CDR593-2013_00_00_TRA_AC, CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin.

14

(15)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin.

15

(16)  Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon (2012/2104(INI)).

16

(17)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin; Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2013. aasta resolutsioon (2012/2104(INI)).

17

(18)  COR-2015-04129, CDR593-2013_00_00_TRA_AC, CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin.

18

(19)  Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni esimehe Giovanni La Via sõnavõtt komitee ENVE komisjonis 3. märtsil 2015; nõukogu peasekretariaat, 9. oktoober 2015: „Euroopa poolaasta keskkonnasäästlikumaks muutmine: keskkonnakahjulikud toetused ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamine – arvamuste vahetus”. Eesistujariigi taustdokument http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12790-2015-REV-1/et/pdf.

19

(20)  CdR 164/2010.

20

(21)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_env_088_environmental_implementation_review_en.pdf.

21

---

| 1.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/24

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Uued võimalused energiatarbijatele”

(2016/C 240/05)

| Raportöör: | Michel LEBRUN (BE/EPP), Viroinvali kommuunivolikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uued võimalused energiatarbijatele”
  COM(2015) 339 final |

Raportöör:

Michel LEBRUN (BE/EPP), Viroinvali kommuunivolikogu liige

Viitedokument:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uued võimalused energiatarbijatele”

COM(2015) 339 final

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | on seisukohal, et energiaüleminekust peavad täielikult kasu saama lõpptarbijad: kodumajapidamised, ettevõtjad ja tööstusharud. Seoses sellega peab energiajuhtimismeetmete eesmärk olema tarbija kontroll oma tarbimise üle, et ta saaks uute tehnoloogiate abil vähendada energiaarveid ja aidata kaasa ELi jõupingutustele ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamisel, nagu lepiti kokku Pariisis toimunud COP 21 konverentsil. Need poliitikameetmed peaksid võimaldama tal mitte ainult aktiivselt turul osaleda, vaid saada ka kasu tõhusatest ja asjakohastest tarbijakaitsemehhanismidest, mis võivad olla vajalikud kütteostuvõimetusega võitlemisel; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et energiaüleminekust peavad täielikult kasu saama lõpptarbijad: kodumajapidamised, ettevõtjad ja tööstusharud. Seoses sellega peab energiajuhtimismeetmete eesmärk olema tarbija kontroll oma tarbimise üle, et ta saaks uute tehnoloogiate abil vähendada energiaarveid ja aidata kaasa ELi jõupingutustele ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamisel, nagu lepiti kokku Pariisis toimunud COP 21 konverentsil. Need poliitikameetmed peaksid võimaldama tal mitte ainult aktiivselt turul osaleda, vaid saada ka kasu tõhusatest ja asjakohastest tarbijakaitsemehhanismidest, mis võivad olla vajalikud kütteostuvõimetusega võitlemisel;

| 2. | võtab teadmiseks edusammud, mis on seni tehtud energia tõhusal kasutamisel, tarbimise vähendamisel ning selliste tehnoloogiate ja teenuste väljatöötamisel ja kasutuselevõtul, mis võimaldavad paremat energiajuhtimist muu hulgas tänu vabatahtlikkusel põhinevale ja dünaamilisele ELi raamistikule kohalikul ja lõpptarbijate tasandil. Tulevaste õigusaktidega tuleb liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ergutada jätkama jõupingutusi, et veelgi parandada oma tulemusi energiatõhususe, kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja taastuvenergia tootmisvõimsuse arendamise, sh detsentraliseeritud tootmisvõimsuse valdkonnas; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks edusammud, mis on seni tehtud energia tõhusal kasutamisel, tarbimise vähendamisel ning selliste tehnoloogiate ja teenuste väljatöötamisel ja kasutuselevõtul, mis võimaldavad paremat energiajuhtimist muu hulgas tänu vabatahtlikkusel põhinevale ja dünaamilisele ELi raamistikule kohalikul ja lõpptarbijate tasandil. Tulevaste õigusaktidega tuleb liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ergutada jätkama jõupingutusi, et veelgi parandada oma tulemusi energiatõhususe, kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja taastuvenergia tootmisvõimsuse arendamise, sh detsentraliseeritud tootmisvõimsuse valdkonnas;

| 3. | märgib, et tarbimise juhtimise ja koormuse reguleerimise, samuti detsentraliseeritud tootmise juhtimise valdkonnas on juba olemas või praegu väljatöötamisel väga suur hulk väga erinevaid teenuseid, tehnilisi ja tehnoloogilisi lahendusi. Euroopa Liit peab esmajoones tagama nende vahendite arendamise edendamise ja toetamise, hinnates nende tähtsust ja mõju ühtaegu nii energeetilisest, majanduslikust, sotsiaalsest kui ka keskkonnaaspektist ja luues neile raamistiku, et tagada nende turvaline, lihtne ja taskukohane kasutamine; |
| --- | --- |

3.

märgib, et tarbimise juhtimise ja koormuse reguleerimise, samuti detsentraliseeritud tootmise juhtimise valdkonnas on juba olemas või praegu väljatöötamisel väga suur hulk väga erinevaid teenuseid, tehnilisi ja tehnoloogilisi lahendusi. Euroopa Liit peab esmajoones tagama nende vahendite arendamise edendamise ja toetamise, hinnates nende tähtsust ja mõju ühtaegu nii energeetilisest, majanduslikust, sotsiaalsest kui ka keskkonnaaspektist ja luues neile raamistiku, et tagada nende turvaline, lihtne ja taskukohane kasutamine;

| 4. | soovib käesoleva arvamuse abil anda panuse ulatuslikumasse arutellu energialiidu strateegilise raamistiku üle ning väljendab heameelt teatise „Uued võimalused energiatarbijatele” (COM(2015) 339 final) mitme põhisõnumi üle, millega rajatakse teed kodanikke keskpunkti seadvale energialiidule, mis võimaldab kaitsta kõige hinnatundlikumaid tarbijaid. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles jätkama kindlaksmääratud ajaraamistikus teatisega alustatud tööd ning võtma vastu ja rakendama spetsiifilisi ja konkreetseid algatusi teatises väljatoodud valdkondades, pöörates nõuetekohast tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste mureküsimustele ja kogemustele; |
| --- | --- |

4.

soovib käesoleva arvamuse abil anda panuse ulatuslikumasse arutellu energialiidu strateegilise raamistiku üle ning väljendab heameelt teatise „Uued võimalused energiatarbijatele” (COM(2015) 339 final) mitme põhisõnumi üle, millega rajatakse teed kodanikke keskpunkti seadvale energialiidule, mis võimaldab kaitsta kõige hinnatundlikumaid tarbijaid. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles jätkama kindlaksmääratud ajaraamistikus teatisega alustatud tööd ning võtma vastu ja rakendama spetsiifilisi ja konkreetseid algatusi teatises väljatoodud valdkondades, pöörates nõuetekohast tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste mureküsimustele ja kogemustele;

| 5. | kordab selles kontekstis oma nõudmist rakendada täielikult ellu kolmanda energiapaketi, energiatõhususe direktiivi ja vaidluste kohtuvälise lahendamise direktiivi meetmed; |
| --- | --- |

5.

kordab selles kontekstis oma nõudmist rakendada täielikult ellu kolmanda energiapaketi, energiatõhususe direktiivi ja vaidluste kohtuvälise lahendamise direktiivi meetmed;

| 6. | soovitab Euroopa Komisjonil üksikasjalikult analüüsida probleeme, takistusi ja võimalusi, mis on seotud energiatarbijate konkreetse osalusega energiaturul, et õppida põhjalikult tundma tarbijate olukorda ja raskusi, millega nad võivad silmitsi seista ja mis nõuaksid uusi ELi, liikmesriigi, kohalike või piirkondlike omavalitsuste või kodanikuühiskonna organisatsioonide toetusmeetmeid; |
| --- | --- |

6.

soovitab Euroopa Komisjonil üksikasjalikult analüüsida probleeme, takistusi ja võimalusi, mis on seotud energiatarbijate konkreetse osalusega energiaturul, et õppida põhjalikult tundma tarbijate olukorda ja raskusi, millega nad võivad silmitsi seista ja mis nõuaksid uusi ELi, liikmesriigi, kohalike või piirkondlike omavalitsuste või kodanikuühiskonna organisatsioonide toetusmeetmeid;

| 7. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli kõnealust valdkonda reguleerivate ELi õigusaktide rakendamisel, energianõudluse jaotamise, arvestamise ja juhtimise taristu rajamisel ja rahastamisel, detsentraliseeritud tootmise juhtimisel, kohalikul ja piirkondlikul tasandil kujunenud heade tavade levitamisel ning energiatarbijate teavitamisel ja nõustamisel. Seepärast palub Euroopa Regioonide Komitee end kaasata kõigis selles valdkonnas vastuvõetavate ELi poliitikameetmete väljatöötamise etappides; |
| --- | --- |

7.

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli kõnealust valdkonda reguleerivate ELi õigusaktide rakendamisel, energianõudluse jaotamise, arvestamise ja juhtimise taristu rajamisel ja rahastamisel, detsentraliseeritud tootmise juhtimisel, kohalikul ja piirkondlikul tasandil kujunenud heade tavade levitamisel ning energiatarbijate teavitamisel ja nõustamisel. Seepärast palub Euroopa Regioonide Komitee end kaasata kõigis selles valdkonnas vastuvõetavate ELi poliitikameetmete väljatöötamise etappides;

| 8. | kinnitab selles kontekstis vältimatut vajadust, et kõik energianõudluse ja taastuvenergia detsentraliseeritud tootmise juhtimise ning tarbijate ja nende õiguste kaitsega seotud tulevased õigusaktid tugineksid subsidiaarsuse põhimõttele. Euroopa Regioonide Komitee soovib, et Euroopa Liit võtaks asjakohaselt arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusi eesmärgiga tagada neile tegutsemisruum, mis oleks täielikult kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

8.

kinnitab selles kontekstis vältimatut vajadust, et kõik energianõudluse ja taastuvenergia detsentraliseeritud tootmise juhtimise ning tarbijate ja nende õiguste kaitsega seotud tulevased õigusaktid tugineksid subsidiaarsuse põhimõttele. Euroopa Regioonide Komitee soovib, et Euroopa Liit võtaks asjakohaselt arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusi eesmärgiga tagada neile tegutsemisruum, mis oleks täielikult kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega;

| 9. | kinnitab oma tahet aidata ka edaspidi kaasa kodanike energiafoorumi ettevalmistamisele ja arengule ning osaleda aktiivselt Euroopa Liidu poliitikameetmete väljatöötamises, sõnastades soovitusi hiljutiste ja tulevaste algatuste ning nende sotsiaalse ja majandusliku mõju kohta kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

9.

kinnitab oma tahet aidata ka edaspidi kaasa kodanike energiafoorumi ettevalmistamisele ja arengule ning osaleda aktiivselt Euroopa Liidu poliitikameetmete väljatöötamises, sõnastades soovitusi hiljutiste ja tulevaste algatuste ning nende sotsiaalse ja majandusliku mõju kohta kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 10. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Komisjon viitab linnapeade paktile (1). Komitee tuletab meelde, et paktile allakirjutanud, s.o kogu ELi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, on tõeline näide säästvast energiatarbimisest ja nad edendavad vabatahtlikult tarbijate hulgas oma tarbeks energia tootmise häid tavasid. Komitee rõhutab, et üle 180 komitee liikme esindab juba linnapeade paktile allakirjutanuid ning on pühendunud pakti edendamisele nii oma liikmete hulgas kui ka kontaktides kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ELis ja kaugemal; ta meenutab siiski, et linnapeade pakt ei esinda kõiki Euroopa kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi. Samuti tuleks vältida igasuguste muude algatuste diskrimineerimist, mis võimaldavad linnadel seada ambitsioonikaid eesmärke (2); |
| --- | --- |

10.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Komisjon viitab linnapeade paktile (1). Komitee tuletab meelde, et paktile allakirjutanud, s.o kogu ELi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, on tõeline näide säästvast energiatarbimisest ja nad edendavad vabatahtlikult tarbijate hulgas oma tarbeks energia tootmise häid tavasid. Komitee rõhutab, et üle 180 komitee liikme esindab juba linnapeade paktile allakirjutanuid ning on pühendunud pakti edendamisele nii oma liikmete hulgas kui ka kontaktides kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ELis ja kaugemal; ta meenutab siiski, et linnapeade pakt ei esinda kõiki Euroopa kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi. Samuti tuleks vältida igasuguste muude algatuste diskrimineerimist, mis võimaldavad linnadel seada ambitsioonikaid eesmärke (2);

| 11. | märgib, et Euroopa Komisjon peaks viitama ka saarte paktile, mis on linnapeade paktiga samalaadne ja paralleelne algatus, mille on allkirjastanud enam kui 100 saart. Algatuse raames teevad saarte ametiasutused palju tööd selleks, et saavutada ELi säästva arengu eesmärgid 2020. aastaks; |
| --- | --- |

11.

märgib, et Euroopa Komisjon peaks viitama ka saarte paktile, mis on linnapeade paktiga samalaadne ja paralleelne algatus, mille on allkirjastanud enam kui 100 saart. Algatuse raames teevad saarte ametiasutused palju tööd selleks, et saavutada ELi säästva arengu eesmärgid 2020. aastaks;

| 12. | kordab oma nõudmist olla esindatud peamiste energeetikavaldkonna reguleerivate asutuste hulgas ELi tasandil (ACER) ja ka riigi tasandil (3); |
| --- | --- |

12.

kordab oma nõudmist olla esindatud peamiste energeetikavaldkonna reguleerivate asutuste hulgas ELi tasandil (ACER) ja ka riigi tasandil (3);

| 13. | märgib, et uute energianõudluse juhtimise ja taastuvenergia tootmise eesmärkide ning nendega seotud võimalike majandusinstrumentide vastuvõtmisel tuleb kinni pidada proportsionaalsuse põhimõttest. Euroopa Regioonide Komitee soovib, et Euroopa Komisjon võtaks arvesse mõju, mida uued meetmed võivad avaldada kõigile kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, nende eelarvetele ning haldus- ja tegevussuutlikkusele, rakendades kõigis menetlusetappides ettevaatuse põhimõtet ning võttes arvesse kõigi asustustüüpide iseärasusi ja raskusi; rõhutab, et ettevaatusprintsiipi kui ELi keskkonnaõiguse aluspõhimõtet tuleks rakendada ka ELi energiapoliitikale; |
| --- | --- |

13.

märgib, et uute energianõudluse juhtimise ja taastuvenergia tootmise eesmärkide ning nendega seotud võimalike majandusinstrumentide vastuvõtmisel tuleb kinni pidada proportsionaalsuse põhimõttest. Euroopa Regioonide Komitee soovib, et Euroopa Komisjon võtaks arvesse mõju, mida uued meetmed võivad avaldada kõigile kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, nende eelarvetele ning haldus- ja tegevussuutlikkusele, rakendades kõigis menetlusetappides ettevaatuse põhimõtet ning võttes arvesse kõigi asustustüüpide iseärasusi ja raskusi; rõhutab, et ettevaatusprintsiipi kui ELi keskkonnaõiguse aluspõhimõtet tuleks rakendada ka ELi energiapoliitikale;

| 14. | kinnitab seoses energiataristuga, et tarbijate täieõiguslikku osalemist ja neile suurema mõjuvõimu andmist saaks edendada, paigaldades (tingimusel, et lõpptarbija majandushuvi on rahuldatud) arukad võrgud ja arvestid, mis oleksid taskukohased ja tulusad, tulemuslikud, võimelised oluliselt vähendama pettusi, lihtsasti kasutatavad, turvalised ning kohandatud tarbijate vajadustele ja ootustele seoses teabe, oma energiatarbimise kontrollimise ja arvete vähendamisega; |
| --- | --- |

14.

kinnitab seoses energiataristuga, et tarbijate täieõiguslikku osalemist ja neile suurema mõjuvõimu andmist saaks edendada, paigaldades (tingimusel, et lõpptarbija majandushuvi on rahuldatud) arukad võrgud ja arvestid, mis oleksid taskukohased ja tulusad, tulemuslikud, võimelised oluliselt vähendama pettusi, lihtsasti kasutatavad, turvalised ning kohandatud tarbijate vajadustele ja ootustele seoses teabe, oma energiatarbimise kontrollimise ja arvete vähendamisega;

| 15. | toonitab võrguettevõtjate ja iseäranis jaotusvõrguettevõtjate olulist rolli arukate võrkude arendamisel kohalikul tasandil, arukate arvestite paigaldamisel ja haldamisel ning uute paindlikkusega seotud vajaduste lahendamisel (energia võtmisel ja sisestamisel) – sellel on määrav tähtsus, et tagada hästi toimiv turg ka tulevikus. Komitee võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse jälgida tähelepanelikult arukate arvestite, arukate võrkude ja teabehalduse olemasolevate ELi standardite rakendamist ning nõustub, et juurdepääs tarbijale suunatud teabele peab olema tõhus ja klientide või kliendi määratud kolmandate osapoolte suhtes mittediskrimineeriv. Komitee ootab huviga vajaliku õigusraamistiku väljatöötamist digitaalse ühtse turu strateegia kontekstis ja ELi isikuandmete kaitse üldmääruse läbivaatamist; |
| --- | --- |

15.

toonitab võrguettevõtjate ja iseäranis jaotusvõrguettevõtjate olulist rolli arukate võrkude arendamisel kohalikul tasandil, arukate arvestite paigaldamisel ja haldamisel ning uute paindlikkusega seotud vajaduste lahendamisel (energia võtmisel ja sisestamisel) – sellel on määrav tähtsus, et tagada hästi toimiv turg ka tulevikus. Komitee võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse jälgida tähelepanelikult arukate arvestite, arukate võrkude ja teabehalduse olemasolevate ELi standardite rakendamist ning nõustub, et juurdepääs tarbijale suunatud teabele peab olema tõhus ja klientide või kliendi määratud kolmandate osapoolte suhtes mittediskrimineeriv. Komitee ootab huviga vajaliku õigusraamistiku väljatöötamist digitaalse ühtse turu strateegia kontekstis ja ELi isikuandmete kaitse üldmääruse läbivaatamist;

| 16. | toonitab, et paljudes piirkondades põhjustab uute tehnoloogiate kasutuselevõtt märkimisväärseid kulusid, sest energiataristu on iganenud või puudub hoopis. Seepärast peab komitee hädavajalikuks töötada kohalikul või piirkondlikul tasandil välja meetod, mille abil määrata kindlaks kulude jaotumine teenuseosutaja, tarbija ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel ning investeeringute rahastamiseks kasutada oleva toetuse summa. Üleminek peab toimuma viisil, mis kokkuvõttes viib tarbijakulude vähenemiseni. Samal ajal peab komitee oluliseks anda tarbijatele nõuetekohaselt teavet nende võimalike murede kohta ja teavitada neid tehnoloogiate kasulikkusest ning nende võimaliku panuse ulatusest, et vähendada vastuseisu uuendustele; |
| --- | --- |

16.

toonitab, et paljudes piirkondades põhjustab uute tehnoloogiate kasutuselevõtt märkimisväärseid kulusid, sest energiataristu on iganenud või puudub hoopis. Seepärast peab komitee hädavajalikuks töötada kohalikul või piirkondlikul tasandil välja meetod, mille abil määrata kindlaks kulude jaotumine teenuseosutaja, tarbija ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel ning investeeringute rahastamiseks kasutada oleva toetuse summa. Üleminek peab toimuma viisil, mis kokkuvõttes viib tarbijakulude vähenemiseni. Samal ajal peab komitee oluliseks anda tarbijatele nõuetekohaselt teavet nende võimalike murede kohta ja teavitada neid tehnoloogiate kasulikkusest ning nende võimaliku panuse ulatusest, et vähendada vastuseisu uuendustele;

| 17. | väljendab heameelt, et komisjon pöörab tähelepanu kütteostuvõimetuse konkreetsele küsimusele, mis on eriline probleem paljude kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks, sest sellega tuleb tegeleda nii sotsiaalpoliitika kui ka energiapoliitika kontekstis. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles minema kaugemale lihtsalt andmekogumise parandamisest ja tegutsema kütteostuvõimetuse laiapõhjalise ja üldise määratluse ning asjakohase tegevuskava väljatöötamise suunas, võttes aluseks energiale juurdepääsu kui sotsiaalse põhiõiguse idee; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt, et komisjon pöörab tähelepanu kütteostuvõimetuse konkreetsele küsimusele, mis on eriline probleem paljude kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks, sest sellega tuleb tegeleda nii sotsiaalpoliitika kui ka energiapoliitika kontekstis. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles minema kaugemale lihtsalt andmekogumise parandamisest ja tegutsema kütteostuvõimetuse laiapõhjalise ja üldise määratluse ning asjakohase tegevuskava väljatöötamise suunas, võttes aluseks energiale juurdepääsu kui sotsiaalse põhiõiguse idee;

| 18. | toonitab, kui tähtis on Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist (EFSI) rahastamine Euroopa majanduse elavdamise kava rakendamisel ja energiatõhususe suurendamise meetmete puhul; |
| --- | --- |

18.

toonitab, kui tähtis on Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist (EFSI) rahastamine Euroopa majanduse elavdamise kava rakendamisel ja energiatõhususe suurendamise meetmete puhul;

| 19. | kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike rajama õigusraamistiku, mis oleks kasulik nii energiatarbijatele kui ka nn tootvatele tarbijatele ja teistele energiatarnijatele, kes osalevad aktiivselt energia jaeturgudel. Samuti tuleb tagada piisav ja lihtsasti juurdepääsetav rahastamine kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kes panustavad energia valdkonnas jätkusuutlikele ja kaasavatele jaeturgudele üleminekusse; |
| --- | --- |

19.

kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike rajama õigusraamistiku, mis oleks kasulik nii energiatarbijatele kui ka nn tootvatele tarbijatele ja teistele energiatarnijatele, kes osalevad aktiivselt energia jaeturgudel. Samuti tuleb tagada piisav ja lihtsasti juurdepääsetav rahastamine kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kes panustavad energia valdkonnas jätkusuutlikele ja kaasavatele jaeturgudele üleminekusse;

Tarbijate parem ligipääs teabele

| 20. | toonitab, et tarbijate tõelise sõltumatuse saavutamiseks tuleb asjakohaste meetmete, nt arukate arvestite paigaldamise ja nende antava teabe tarbijatele kättesaadavaks tegemise abil parandada kodanike teadlikkust energia tõhusa kasutamise, keskkonnakaitse – iseäranis õhukvaliteedi parandamise – ja kliimasoojenemise vastase võitluse kohta. Teadlikkuse parandamisega peab kaasnema selge ja kõikehõlmav teave selle kohta, millised valikud neil on ja millised neist võimaldaksid neil otsustada jätkusuutliku ja taskukohase hinnaga energiavarustuse ja -juhtimise kasuks; |
| --- | --- |

20.

toonitab, et tarbijate tõelise sõltumatuse saavutamiseks tuleb asjakohaste meetmete, nt arukate arvestite paigaldamise ja nende antava teabe tarbijatele kättesaadavaks tegemise abil parandada kodanike teadlikkust energia tõhusa kasutamise, keskkonnakaitse – iseäranis õhukvaliteedi parandamise – ja kliimasoojenemise vastase võitluse kohta. Teadlikkuse parandamisega peab kaasnema selge ja kõikehõlmav teave selle kohta, millised valikud neil on ja millised neist võimaldaksid neil otsustada jätkusuutliku ja taskukohase hinnaga energiavarustuse ja -juhtimise kasuks;

| 21. | kinnitab vajadust tagada tarbijatele ligipääs lihtsale, selgele, täielikule ja asjakohasele, kindlale, usaldusväärsele, tasuta ja sõltumatule teabele energia valdkonnas nii tarnepakkumiste, lepingute, tarbija õiguste ja kohustuste kui ka toodete ja teenuste, sh Euroopa ja riigi tasandi toetuste kohta, mis võivad neil aidata vähendada oma tarbimist ja energiaarvet, arendada välja omaenda tootmisvõimsused, omandada omaenda energiatootmisseadmed ja neid käitada. See hõlmab vajadust kõige hinnatundlikumale tarbijale suunatud asjakohases vormis teabe järele (sealhulgas need tarbijad, kellel on vähesed teadmised elektroonilisest teabevahetusest või sellele piiratud juurdepääs); |
| --- | --- |

21.

kinnitab vajadust tagada tarbijatele ligipääs lihtsale, selgele, täielikule ja asjakohasele, kindlale, usaldusväärsele, tasuta ja sõltumatule teabele energia valdkonnas nii tarnepakkumiste, lepingute, tarbija õiguste ja kohustuste kui ka toodete ja teenuste, sh Euroopa ja riigi tasandi toetuste kohta, mis võivad neil aidata vähendada oma tarbimist ja energiaarvet, arendada välja omaenda tootmisvõimsused, omandada omaenda energiatootmisseadmed ja neid käitada. See hõlmab vajadust kõige hinnatundlikumale tarbijale suunatud asjakohases vormis teabe järele (sealhulgas need tarbijad, kellel on vähesed teadmised elektroonilisest teabevahetusest või sellele piiratud juurdepääs);

| 22. | toonitab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui kõige kodanikulähedasemad asutused saavad pakkuda tarbijatele hädavajalikku abi ja nõu ning kujundada välja kohalikke algatusi toetava kultuuri. Komitee rõhutab siiski, et on vaja lisavahendeid, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel oleks sellega seoses võimalik täielikult ära kasutada oma potentsiaali ja arendada innovaatilisi lahendusi; |
| --- | --- |

22.

toonitab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui kõige kodanikulähedasemad asutused saavad pakkuda tarbijatele hädavajalikku abi ja nõu ning kujundada välja kohalikke algatusi toetava kultuuri. Komitee rõhutab siiski, et on vaja lisavahendeid, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel oleks sellega seoses võimalik täielikult ära kasutada oma potentsiaali ja arendada innovaatilisi lahendusi;

Nõudlusele reageerimine

| 23. | teeb ettepaneku võtta põhivõrgu- ja jaotusvõrguettevõtjate jaoks vastu uued nõuded ja stimuleerivad meetmed, et suurendada energiavõrgu paindlikkust arukate süsteemide, energia säilitamise ja energia ühest liigist teiseks muundamise abil; |
| --- | --- |

23.

teeb ettepaneku võtta põhivõrgu- ja jaotusvõrguettevõtjate jaoks vastu uued nõuded ja stimuleerivad meetmed, et suurendada energiavõrgu paindlikkust arukate süsteemide, energia säilitamise ja energia ühest liigist teiseks muundamise abil;

| 24. | peab vajalikuks kehtestada võrdsed konkurentsitingimused kõigi tulevaste osalejate jaoks, kes toodavad ja jaotavad energiat ja/või pakuvad uusi teenuseid, et võimaldada näiteks võrgu paindlikkust ja nn tootvate tarbijate (sh haldusettevõtjad) toodetud energia integreerimist; |
| --- | --- |

24.

peab vajalikuks kehtestada võrdsed konkurentsitingimused kõigi tulevaste osalejate jaoks, kes toodavad ja jaotavad energiat ja/või pakuvad uusi teenuseid, et võimaldada näiteks võrgu paindlikkust ja nn tootvate tarbijate (sh haldusettevõtjad) toodetud energia integreerimist;

| 25. | juhib Euroopa Komisjoni tähelepanu asjaolule, et energiapoliitika peab panustama energia osakaalu vähendamisse kodumajapidamiste ja ettevõtjate eelarves ja seega nende lõpparvete vähendamisse. Seoses sellega väljendab Euroopa Regioonide Komitee muret selle pärast, et teatud juhtudel võib nõudlusele reageerimine seada tarbijad vastakuti muutustega hulgi- ja jaeturgudel, mis võivad viia ülemääraste tariifideni, mis käivad tarbijail üle jõu. Seepärast tuleks pakkuda välja pikaajaliste hinnatagatistega hinnakujundusmudelid, et kaitsta tarbijaid kõikumiste eest. Samuti tuleks tarbijaid teavitada sellest, kuidas kõikuvaid elektri börsihindu kasutada ja kuidas neist kasu saada; |
| --- | --- |

25.

juhib Euroopa Komisjoni tähelepanu asjaolule, et energiapoliitika peab panustama energia osakaalu vähendamisse kodumajapidamiste ja ettevõtjate eelarves ja seega nende lõpparvete vähendamisse. Seoses sellega väljendab Euroopa Regioonide Komitee muret selle pärast, et teatud juhtudel võib nõudlusele reageerimine seada tarbijad vastakuti muutustega hulgi- ja jaeturgudel, mis võivad viia ülemääraste tariifideni, mis käivad tarbijail üle jõu. Seepärast tuleks pakkuda välja pikaajaliste hinnatagatistega hinnakujundusmudelid, et kaitsta tarbijaid kõikumiste eest. Samuti tuleks tarbijaid teavitada sellest, kuidas kõikuvaid elektri börsihindu kasutada ja kuidas neist kasu saada;

Tarnijavahetuse lihtsustamine

| 26. | nõustub, et need probleemid on mõnel juhul tingitud energiasektori turutõrgetest ning et konkurentsi puudumine võib olla tõsine takistus tarbijasõbralikuma turu saavutamisel. Komitee on siiski arvamusel, et regulatiivsetes muudatustes tuleb asjakohaselt arvestada eri sidusrühmade, sealhulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja hinnatundlike tarbijate konkreetsete vajadustega; |
| --- | --- |

26.

nõustub, et need probleemid on mõnel juhul tingitud energiasektori turutõrgetest ning et konkurentsi puudumine võib olla tõsine takistus tarbijasõbralikuma turu saavutamisel. Komitee on siiski arvamusel, et regulatiivsetes muudatustes tuleb asjakohaselt arvestada eri sidusrühmade, sealhulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja hinnatundlike tarbijate konkreetsete vajadustega;

| 27. | avaldab kahetsust tarnija vahetamise menetluste tähtaegade pikkuse ja jätkuvalt ülemäärase bürokraatlikkuse pärast ning kutsub eri reguleerivaid asutusi üles tagama tarnija vahetamise tingimuste suhtes kehtivate õigusaktide kohaldamise; |
| --- | --- |

27.

avaldab kahetsust tarnija vahetamise menetluste tähtaegade pikkuse ja jätkuvalt ülemäärase bürokraatlikkuse pärast ning kutsub eri reguleerivaid asutusi üles tagama tarnija vahetamise tingimuste suhtes kehtivate õigusaktide kohaldamise;

| 28. | toetab Euroopa Komisjoni võetud kohustust tagada, et kõigil tarbijail on juurdepääs vähemalt ühele „sõltumatule kontrollitud võrdlusvahendile”. Võrdlusvahendid peavad olema selged, terviklikud, usaldusväärsed ja sõltumatud, lihtsasti kasutatavad ja tasuta. Need peavad võimaldama kehtiva lepingu võrdlemist turupakkumistega. Kuna tarnijad kalduvad oma pakkumisi mitmekesistama, lisades elektritarnelepingutesse teenuseid, peab võrdlusvahendite abil saama võrrelda erinevaid pakutavaid pakette ja samas ka eraldi ainult nende pakettide tarnekomponenti; |
| --- | --- |

28.

toetab Euroopa Komisjoni võetud kohustust tagada, et kõigil tarbijail on juurdepääs vähemalt ühele „sõltumatule kontrollitud võrdlusvahendile”. Võrdlusvahendid peavad olema selged, terviklikud, usaldusväärsed ja sõltumatud, lihtsasti kasutatavad ja tasuta. Need peavad võimaldama kehtiva lepingu võrdlemist turupakkumistega. Kuna tarnijad kalduvad oma pakkumisi mitmekesistama, lisades elektritarnelepingutesse teenuseid, peab võrdlusvahendite abil saama võrrelda erinevaid pakutavaid pakette ja samas ka eraldi ainult nende pakettide tarnekomponenti;

| 29. | teeb ettepaneku korraldada energeetikavaldkonna reguleerivate asutuste, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja tarbijaorganisatsioonide algatusel tarnijavahetuseteemalisi teabekampaaniaid. Nende kampaaniate käigus võiks tutvustada olemasolevaid võrdlusvahendeid; |
| --- | --- |

29.

teeb ettepaneku korraldada energeetikavaldkonna reguleerivate asutuste, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja tarbijaorganisatsioonide algatusel tarnijavahetuseteemalisi teabekampaaniaid. Nende kampaaniate käigus võiks tutvustada olemasolevaid võrdlusvahendeid;

| 30. | kinnitab, et Euroopa Komisjon ning riiklikud ja piirkondlikud reguleerivad asutused peavad tagama tarnija vahetamise menetluste sujuva kulgemise ning võimaldama – iseäranis kõige hinnatundlikumatele – tarbijatele ligipääsu kohandatud nõustamisele tarnelepingu valikul ja abi tarnija ja/või lepingu vahetamisel; |
| --- | --- |

30.

kinnitab, et Euroopa Komisjon ning riiklikud ja piirkondlikud reguleerivad asutused peavad tagama tarnija vahetamise menetluste sujuva kulgemise ning võimaldama – iseäranis kõige hinnatundlikumatele – tarbijatele ligipääsu kohandatud nõustamisele tarnelepingu valikul ja abi tarnija ja/või lepingu vahetamisel;

| 31. | kutsub Euroopa Liitu üles võtma vastu ambitsioonika eeskirja ühe tarnija teise vastu vahetamisele kuluva aja lühendamiseks kliendi jaoks ja vahetamismenetluse automatiseerimiseks; |
| --- | --- |

31.

kutsub Euroopa Liitu üles võtma vastu ambitsioonika eeskirja ühe tarnija teise vastu vahetamisele kuluva aja lühendamiseks kliendi jaoks ja vahetamismenetluse automatiseerimiseks;

| 32. | soovib, et ettevõtlustavade ja otseturundusega seonduvad küsimused oleksid Euroopa tasandil paremini reguleeritud, et vähendada selles valdkonnas hinnakõikumisi ja vältida igasuguseid kuritarvitusi. Seoses sellega nõuab Euroopa Regioonide Komitee tungivalt ebaausate kaubandustavade direktiivi ja tarbijaõiguste direktiivi kohest täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

32.

soovib, et ettevõtlustavade ja otseturundusega seonduvad küsimused oleksid Euroopa tasandil paremini reguleeritud, et vähendada selles valdkonnas hinnakõikumisi ja vältida igasuguseid kuritarvitusi. Seoses sellega nõuab Euroopa Regioonide Komitee tungivalt ebaausate kaubandustavade direktiivi ja tarbijaõiguste direktiivi kohest täielikku rakendamist;

| 33. | nõuab avaliku sektori asutustele, kodumajapidamistele ja ettevõtetele mõeldud energia kollektiivse ostmise reguleerimist ja edendamist. Sellised kollektiivsed ostud peavad parandama turu toimimist, tagama kõigi jaoks energiale juurdepääsu õiguse ja seda juurdepääsu lihtsustama, vähendades tõhusalt ja kestvalt energiaarvete osakaalu tarbijate eelarvetes; |
| --- | --- |

33.

nõuab avaliku sektori asutustele, kodumajapidamistele ja ettevõtetele mõeldud energia kollektiivse ostmise reguleerimist ja edendamist. Sellised kollektiivsed ostud peavad parandama turu toimimist, tagama kõigi jaoks energiale juurdepääsu õiguse ja seda juurdepääsu lihtsustama, vähendades tõhusalt ja kestvalt energiaarvete osakaalu tarbijate eelarvetes;

Arvete arusaadavuse ja võrreldavuse parandamine

| 34. | kutsub Euroopa Liitu üles analüüsima energiaarve eri koostisosi, et töötada Euroopa tasandil välja nn standardarve, millel oleks esitatud rida arusaadavaid, selgeid ja võrreldavaid standardseid elemente ning mis võimaldaks tarbijatel optimeerida oma energiakasutust. Seoses sellega toetab Euroopa Regioonide Komitee Euroopa energeetikavaldkonna reguleerivate asutuste nõukogu algatust pakkuda välja selliste eri elementide ühtlustatud määratlused, mis tuleb hõlmata energiaarvesse; |
| --- | --- |

34.

kutsub Euroopa Liitu üles analüüsima energiaarve eri koostisosi, et töötada Euroopa tasandil välja nn standardarve, millel oleks esitatud rida arusaadavaid, selgeid ja võrreldavaid standardseid elemente ning mis võimaldaks tarbijatel optimeerida oma energiakasutust. Seoses sellega toetab Euroopa Regioonide Komitee Euroopa energeetikavaldkonna reguleerivate asutuste nõukogu algatust pakkuda välja selliste eri elementide ühtlustatud määratlused, mis tuleb hõlmata energiaarvesse;

| 35. | soovib, et standardimise raames hõlmataks kohustuslikult lõpparvesse teave tarnepakkumiste võrdlemiseks kättesaadavate ja tasuta vahendite ja teenuste kohta, samuti kodumajapidamistele ja ettevõtjatele mõeldud teave ja toe pakkumine tarbijate õiguste kaitse küsimuses; |
| --- | --- |

35.

soovib, et standardimise raames hõlmataks kohustuslikult lõpparvesse teave tarnepakkumiste võrdlemiseks kättesaadavate ja tasuta vahendite ja teenuste kohta, samuti kodumajapidamistele ja ettevõtjatele mõeldud teave ja toe pakkumine tarbijate õiguste kaitse küsimuses;

| 36. | kutsub liikmesriike üles looma vahendeid ja teenuseid, mis lihtsustaksid kodumajapidamistel ja ettevõtjatel arvete mõistmist ning võimaldaksid arveid analüüsida ja lõpptarbijaid vajaduse korral nõustada ja toetada sammude astumisel tuvastatud mittevastavuste korrigeerimiseks või suunamisel nende vajadustele paremini vastavate lepingute poole; |
| --- | --- |

36.

kutsub liikmesriike üles looma vahendeid ja teenuseid, mis lihtsustaksid kodumajapidamistel ja ettevõtjatel arvete mõistmist ning võimaldaksid arveid analüüsida ja lõpptarbijaid vajaduse korral nõustada ja toetada sammude astumisel tuvastatud mittevastavuste korrigeerimiseks või suunamisel nende vajadustele paremini vastavate lepingute poole;

| 37. | pooldab seda, et arved ja kogu tarnijate poolt klientidele esitatav teave tuleks diskrimineerimata edastada kliendi soovitud viisil, st kas postiga või elektrooniliselt; |
| --- | --- |

37.

pooldab seda, et arved ja kogu tarnijate poolt klientidele esitatav teave tuleks diskrimineerimata edastada kliendi soovitud viisil, st kas postiga või elektrooniliselt;

| 38. | toonitab asjaolu, et eeskätt hinnatundlikumatel tarbijatel võib tekkida raskusi paljude erinevate pakkumiste hulgast kõige soodsamate hindade väljaselgitamisega ja nad paluvad sageli kõige lähemal asuva valitsustasandi abi. Seepärast kutsub Euroopa Regioonide Komitee Euroopa Liitu üles toetama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi energia valdkonnas tugisüsteemide loomisel, kui liikmesriigid ise seda ei tee; |
| --- | --- |

38.

toonitab asjaolu, et eeskätt hinnatundlikumatel tarbijatel võib tekkida raskusi paljude erinevate pakkumiste hulgast kõige soodsamate hindade väljaselgitamisega ja nad paluvad sageli kõige lähemal asuva valitsustasandi abi. Seepärast kutsub Euroopa Regioonide Komitee Euroopa Liitu üles toetama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi energia valdkonnas tugisüsteemide loomisel, kui liikmesriigid ise seda ei tee;

Energiaarvestuse parandamine

| 39. | kinnitab, et tarbijatel peab olema eri viisidel lihtne ligipääs oma energiaarvestusele (aruka arvesti kaudu, veebipõhiselt, üksikasjaliku igakuise energiaarve kaudu, individuaalse nõustamise abil jne); |
| --- | --- |

39.

kinnitab, et tarbijatel peab olema eri viisidel lihtne ligipääs oma energiaarvestusele (aruka arvesti kaudu, veebipõhiselt, üksikasjaliku igakuise energiaarve kaudu, individuaalse nõustamise abil jne);

| 40. | toonitab vajadust teavitada tarbijaid energiaarvestuse haldamisest ja nende tarbimisandmete kasutamisest arusaadaval viisil, täpsustades, millist teavet kogutakse ja säilitatakse ning kui sageli ja kui pika aja jooksul seda tehakse; |
| --- | --- |

40.

toonitab vajadust teavitada tarbijaid energiaarvestuse haldamisest ja nende tarbimisandmete kasutamisest arusaadaval viisil, täpsustades, millist teavet kogutakse ja säilitatakse ning kui sageli ja kui pika aja jooksul seda tehakse;

| 41. | rõhutab vajadust kehtestada Euroopa tasandil range raamistik, et tagada andmeturve ja eraelu kaitse seoses arvestite näitudega; |
| --- | --- |

41.

rõhutab vajadust kehtestada Euroopa tasandil range raamistik, et tagada andmeturve ja eraelu kaitse seoses arvestite näitudega;

Arukate arvestite arendamise, teadusuuringute ja innovatsiooni toetamine ja edendamine

| 42. | kordab üleskutset kiirendada arukate süsteemide rajamist nii võrkude kui ka tootja/tarbija tasandil, optimeerida kogu süsteemi tervikuna ja võtta kasutusele arukad arvestid, mis on olulised elemendid nõudluse tõhusaks haldamiseks tarbijate aktiivsel osalusel; |
| --- | --- |

42.

kordab üleskutset kiirendada arukate süsteemide rajamist nii võrkude kui ka tootja/tarbija tasandil, optimeerida kogu süsteemi tervikuna ja võtta kasutusele arukad arvestid, mis on olulised elemendid nõudluse tõhusaks haldamiseks tarbijate aktiivsel osalusel;

| 43. | kutsub üles kehtestama Euroopa tasandil range raamistiku, mis käsitleks arukate arvestite kasutuselevõttu ning nende kasutusviiside ja funktsioonide ulatust, meenutades samas, et nende kasutuselevõtu eesmärk on ratsionaliseerida ja vähendada tarbimist. Seoses sellega kutsub komitee üles viima iga uue tehnoloogilise valikuvõimaluse puhul, mida hakatakse kasutama standardtehnoloogiana, enne selle kasuks otsustamist läbi selle võimaliku energia-, majandus-, sotsiaalse ja keskkonnamõju hindamise; |
| --- | --- |

43.

kutsub üles kehtestama Euroopa tasandil range raamistiku, mis käsitleks arukate arvestite kasutuselevõttu ning nende kasutusviiside ja funktsioonide ulatust, meenutades samas, et nende kasutuselevõtu eesmärk on ratsionaliseerida ja vähendada tarbimist. Seoses sellega kutsub komitee üles viima iga uue tehnoloogilise valikuvõimaluse puhul, mida hakatakse kasutama standardtehnoloogiana, enne selle kasuks otsustamist läbi selle võimaliku energia-, majandus-, sotsiaalse ja keskkonnamõju hindamise;

| 44. | kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles seadma esmatähtsale kohale rakendusuuringud tarbimise juhtimise ja vähendamise, koormuse ümberpaigutamise ja reguleerimise, arukate, kindlate, usaldusväärsete ja tulusate arvestus-, jaotus- ja ülekandesüsteemide kasutuselevõtu ning nii tööstusele kui ka kodumajapidamisele mõeldud salvestussüsteemide valdkonnas; |
| --- | --- |

44.

kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles seadma esmatähtsale kohale rakendusuuringud tarbimise juhtimise ja vähendamise, koormuse ümberpaigutamise ja reguleerimise, arukate, kindlate, usaldusväärsete ja tulusate arvestus-, jaotus- ja ülekandesüsteemide kasutuselevõtu ning nii tööstusele kui ka kodumajapidamisele mõeldud salvestussüsteemide valdkonnas;

| 45. | rõhutab, et linnade arengul ja toimimisel on märkimisväärne mõju energiavajadusele, sest linnad moodustavad 60–80 % üleilmsest energiavajadusest ja umbes samaväärse osa CO2-heitest. Seepärast võiksid Euroopa innovatsioonipartnerlus „Arukad linnad ja kogukonnad” ning muud uuenduslikud ettevõtlus- ja rahastamismudelid täita olulist rolli arukate tehnoloogiate kasutuselevõtu lihtsustamiseks energia valdkonnas; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et linnade arengul ja toimimisel on märkimisväärne mõju energiavajadusele, sest linnad moodustavad 60–80 % üleilmsest energiavajadusest ja umbes samaväärse osa CO2-heitest. Seepärast võiksid Euroopa innovatsioonipartnerlus „Arukad linnad ja kogukonnad” ning muud uuenduslikud ettevõtlus- ja rahastamismudelid täita olulist rolli arukate tehnoloogiate kasutuselevõtu lihtsustamiseks energia valdkonnas;

Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ning kodanikel energiaturul osalemise võimaldamine

| 46. | väljendab kahetsust, et teatises tunnistatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli vaid kitsalt määratletud „tarbijate osalemise suurendamise” ja konkreetselt linnapeade pakti kontekstis, ent neid ei hõlmata osalejatena näiteks üldistesse järeldustesse, milles peetakse vajalikuks võtta täiendavaid meetmeid liikmesriigi tasandil ja sektori, tarbijaorganisatsioonide ja riiklike reguleerivate asutuste ühiste algatuste kaudu. Seepärast kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles kaasama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kui eeskätt energiatootjate ja -tarnijate vaatenurga üldisemalt tulevastesse kõnealuse valdkonna meetmetesse; |
| --- | --- |

46.

väljendab kahetsust, et teatises tunnistatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli vaid kitsalt määratletud „tarbijate osalemise suurendamise” ja konkreetselt linnapeade pakti kontekstis, ent neid ei hõlmata osalejatena näiteks üldistesse järeldustesse, milles peetakse vajalikuks võtta täiendavaid meetmeid liikmesriigi tasandil ja sektori, tarbijaorganisatsioonide ja riiklike reguleerivate asutuste ühiste algatuste kaudu. Seepärast kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles kaasama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kui eeskätt energiatootjate ja -tarnijate vaatenurga üldisemalt tulevastesse kõnealuse valdkonna meetmetesse;

| 47. | leiab, et arukas arvestisüsteem võib olla ka oluline vahend kütteostuvõimetuse küsimusega tegelemisel, kuid tuletab meelde vajadust tagada, et arukas arvestitehnoloogia ei tooks kaasa ülemäära suuri kulusid tarbijale ja/või nende energiakasutuse liigset piiramist; |
| --- | --- |

47.

leiab, et arukas arvestisüsteem võib olla ka oluline vahend kütteostuvõimetuse küsimusega tegelemisel, kuid tuletab meelde vajadust tagada, et arukas arvestitehnoloogia ei tooks kaasa ülemäära suuri kulusid tarbijale ja/või nende energiakasutuse liigset piiramist;

| 48. | kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles tagama kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning kohalikele energiaettevõtetele piisava ja lihtsasti juurdepääsetava rahastamise selliste poliitikameetmete ja projektide elluviimiseks energiatõhususe ning taastuvenergia tootmise ja kasutamise valdkonnas, mis keskenduvad nt energiaalasele nõustamisele. Euroopa Regioonide Komitee kutsub Euroopa Liitu üles lisama selle elemendi kõigisse tulevastesse selle valdkonna rahastamisprogrammidesse; |
| --- | --- |

48.

kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles tagama kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning kohalikele energiaettevõtetele piisava ja lihtsasti juurdepääsetava rahastamise selliste poliitikameetmete ja projektide elluviimiseks energiatõhususe ning taastuvenergia tootmise ja kasutamise valdkonnas, mis keskenduvad nt energiaalasele nõustamisele. Euroopa Regioonide Komitee kutsub Euroopa Liitu üles lisama selle elemendi kõigisse tulevastesse selle valdkonna rahastamisprogrammidesse;

| 49. | teeb ettepaneku kehtestada selge raamistik, mis pakuks tarbijate toodetud energiale lihtsat ligipääsu arukatele võrkudele, lihtsustades ja lühendades aeganõudvaid litsentsimis-/loaandmismenetlusi ning kõrvaldades muud tõelist konkurentsi takistavad halduslikud ja regulatiivsed tõkked; |
| --- | --- |

49.

teeb ettepaneku kehtestada selge raamistik, mis pakuks tarbijate toodetud energiale lihtsat ligipääsu arukatele võrkudele, lihtsustades ja lühendades aeganõudvaid litsentsimis-/loaandmismenetlusi ning kõrvaldades muud tõelist konkurentsi takistavad halduslikud ja regulatiivsed tõkked;

| 50. | kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles looma asjakohase õigusraamistiku, et tagada tootvatele tarbijatele kui uutele turuosalistele võrdsed konkurentsitingimused, ning kehtestama piisavad stimuleerivad meetmed ja vajalikud tagatised taastuvenergia detsentraliseeritud omatarbimise ja energiatootmise õiglase tasustamise soodustamiseks; |
| --- | --- |

50.

kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles looma asjakohase õigusraamistiku, et tagada tootvatele tarbijatele kui uutele turuosalistele võrdsed konkurentsitingimused, ning kehtestama piisavad stimuleerivad meetmed ja vajalikud tagatised taastuvenergia detsentraliseeritud omatarbimise ja energiatootmise õiglase tasustamise soodustamiseks;

| 51. | märgib, et on hulk heade tavade näiteid seoses tarbijate osalusega taastuvenergia tarbimise usaldusväärses juhtimises ja selle detsentraliseeritud tootmises; rõhutab Euroopa Regioonide Komitee olulist rolli heade tavade vahetamisel; |
| --- | --- |

51.

märgib, et on hulk heade tavade näiteid seoses tarbijate osalusega taastuvenergia tarbimise usaldusväärses juhtimises ja selle detsentraliseeritud tootmises; rõhutab Euroopa Regioonide Komitee olulist rolli heade tavade vahetamisel;

| 52. | rõhutab iseäranis kohapeal olemasoleva taastuvenergia individuaalse ja kollektiivse oma tarbeks tootmise suurepärast potentsiaali ning kutsub Euroopa Liitu üles analüüsima asjaomaste algatuste arendamist takistavaid regulatiivseid ja finantstõkkeid ning tõkkeid, mis on seotud vajadusega kohandada olemasolevad elektrivõrgud omatarbimise mehhanismidega, ning võtma nende kõrvaldamist võimaldavaid meetmeid. Sellega seoses rõhutab Euroopa Regioonide Komitee, et kodanike tõhusaks kaasamiseks energiaalasesse üleminekusse on suur tähtsus omavastutuse mõistel, ja kutsub üles pöörama erilist tähelepanu tarbijatele, kel puuduvad rahalised või praktilised vahendid oma tarbeks tootmise tehnoloogiatesse investeerimiseks. Lisaks tõstab komitee esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võimalikku olulist rolli energiatootmise, -jaotuse ja -tarbimise kollektiivseid, ühiseid või omatootmise süsteeme puudutavate kohalike algatuste korraldamisel või toetamisel; |
| --- | --- |

52.

rõhutab iseäranis kohapeal olemasoleva taastuvenergia individuaalse ja kollektiivse oma tarbeks tootmise suurepärast potentsiaali ning kutsub Euroopa Liitu üles analüüsima asjaomaste algatuste arendamist takistavaid regulatiivseid ja finantstõkkeid ning tõkkeid, mis on seotud vajadusega kohandada olemasolevad elektrivõrgud omatarbimise mehhanismidega, ning võtma nende kõrvaldamist võimaldavaid meetmeid. Sellega seoses rõhutab Euroopa Regioonide Komitee, et kodanike tõhusaks kaasamiseks energiaalasesse üleminekusse on suur tähtsus omavastutuse mõistel, ja kutsub üles pöörama erilist tähelepanu tarbijatele, kel puuduvad rahalised või praktilised vahendid oma tarbeks tootmise tehnoloogiatesse investeerimiseks. Lisaks tõstab komitee esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võimalikku olulist rolli energiatootmise, -jaotuse ja -tarbimise kollektiivseid, ühiseid või omatootmise süsteeme puudutavate kohalike algatuste korraldamisel või toetamisel;

| 53. | tervitab kodanike energiafoorumi algatust, toonitades siiski, et oleks soovitav luua ka teisi korrapäraseid struktuure ja mehhanisme, mis võimaldaksid tarbijatel õigel ajal oma seisukohta väljendada ja seega mõjutada energiaturu osas tehtavaid otsuseid. |
| --- | --- |

53.

tervitab kodanike energiafoorumi algatust, toonitades siiski, et oleks soovitav luua ka teisi korrapäraseid struktuure ja mehhanisme, mis võimaldaksid tarbijatel õigel ajal oma seisukohta väljendada ja seega mõjutada energiaturu osas tehtavaid otsuseid.

Brüssel, 7. aprill 2016

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  Vt ka ENVE-VI-005.

1

(2)  Vt ENVE-VI-006, punktid 25 ja 31.

2

(3)  Vt ka ENVE-VI-003, punkt 57.

3

---

| 1.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/31

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Pagulaste kaitse nende päritolupiirkondades: uued väljavaated”

(2016/C 240/06)

| Raportöör: | Hans JANSSEN (NL/EPP), Oisterwijki vallavanem |
| --- | --- |

Raportöör:

Hans JANSSEN (NL/EPP), Oisterwijki vallavanem

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Üldised soovitused

| 1. | märgib, et praegune pagulaskriis, mis tuleneb Süüria kodusõjast, poliitilisest ebastabiilsusest mitmes Põhja-Aafrika riigis ning konfliktidest ja õigusetusest mõnes maailma piirkonnas, on võtnud seninägematud mõõtmed ja kõik märgid osutavad asjaolule, et see pole kaugeltki möödas; |
| --- | --- |

1.

märgib, et praegune pagulaskriis, mis tuleneb Süüria kodusõjast, poliitilisest ebastabiilsusest mitmes Põhja-Aafrika riigis ning konfliktidest ja õigusetusest mõnes maailma piirkonnas, on võtnud seninägematud mõõtmed ja kõik märgid osutavad asjaolule, et see pole kaugeltki möödas;

| 2. | on seisukohal, et probleemi ulatus ja tõsidus nõuab terviklikku käsitlust, mis hõlmab mitut aspekti: Euroopasse saabuvate pagulaste jätkusuutlik vastuvõtmine nende õigusi austades; võitlus ebaseadusliku rändega muu hulgas välispiiride valvamise tugevdamise teel; karmi kriminaalkaristuse kehtestamine inimkaubitsejate suhtes ning tõhusa ja turvalise süsteemi loomine varjupaigataotleja kriteeriumitele mittevastavate inimeste tagasisaatmiseks; vastuvõtutingimuste parandamine päritolupiirkondades, st nii lähteriikides kui ka naaberpiirkondades; vägivallast ja seadusetusest põhjustatud rände peapõhjustega tegelemine. EL on kõigele eelnevale juba pikka aega panustanud. Komitee toetab neid samme (1) ja rõhutab sõlmitud kokkulepete ja võetud kohustuste reaalse täitmise olulisust; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et probleemi ulatus ja tõsidus nõuab terviklikku käsitlust, mis hõlmab mitut aspekti: Euroopasse saabuvate pagulaste jätkusuutlik vastuvõtmine nende õigusi austades; võitlus ebaseadusliku rändega muu hulgas välispiiride valvamise tugevdamise teel; karmi kriminaalkaristuse kehtestamine inimkaubitsejate suhtes ning tõhusa ja turvalise süsteemi loomine varjupaigataotleja kriteeriumitele mittevastavate inimeste tagasisaatmiseks; vastuvõtutingimuste parandamine päritolupiirkondades, st nii lähteriikides kui ka naaberpiirkondades; vägivallast ja seadusetusest põhjustatud rände peapõhjustega tegelemine. EL on kõigele eelnevale juba pikka aega panustanud. Komitee toetab neid samme (1) ja rõhutab sõlmitud kokkulepete ja võetud kohustuste reaalse täitmise olulisust;

| 3. | avaldab kahetsust, et tegelikult pööratakse enim tähelepanu sellele, kuidas piirata Euroopasse saabuvate pagulaste arvu ja jaotada neid liikmesriikide vahel, selle asemel et kaitsta nende inimeste õigusi kõigil tasanditel. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel lasub seejuures enneolematu vastutus pagulaste vastuvõtmise ja integratsiooni eest Euroopas; komitee peab lisaks sellele oluliseks, et Euroopa Komisjon jälgiks pidevalt ja tähelepanelikult neid kasvavaid probleeme ja teeks ettepanekuid, et toetada meetmeid, mida võtavad sellel eesmärgil asjaomased kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

3.

avaldab kahetsust, et tegelikult pööratakse enim tähelepanu sellele, kuidas piirata Euroopasse saabuvate pagulaste arvu ja jaotada neid liikmesriikide vahel, selle asemel et kaitsta nende inimeste õigusi kõigil tasanditel. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel lasub seejuures enneolematu vastutus pagulaste vastuvõtmise ja integratsiooni eest Euroopas; komitee peab lisaks sellele oluliseks, et Euroopa Komisjon jälgiks pidevalt ja tähelepanelikult neid kasvavaid probleeme ja teeks ettepanekuid, et toetada meetmeid, mida võtavad sellel eesmärgil asjaomased kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

| 4. | märgib, et siiani on pööratud palju vähem tähelepanu pagulaste vastuvõtule piirkondades, kuhu asjaomane riik kuulub. Seda vaatamata asjaolule, et neis piirkondades on tegu märkimisväärselt suurema arvu inimestega kui Euroopasse saabub: ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet (UNHCR) on registreerinud Egiptuses, Iraagis, Jordaanias ja Liibanonis 2,1 miljoni süürlast, Türgi valitsus on registreerinud 1,9 miljonit süürlast ja Põhja-Aafrikas on üle 26 700 Süüria pagulase, mis teeb kokku 4 390 439 inimest (2); |
| --- | --- |

4.

märgib, et siiani on pööratud palju vähem tähelepanu pagulaste vastuvõtule piirkondades, kuhu asjaomane riik kuulub. Seda vaatamata asjaolule, et neis piirkondades on tegu märkimisväärselt suurema arvu inimestega kui Euroopasse saabub: ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet (UNHCR) on registreerinud Egiptuses, Iraagis, Jordaanias ja Liibanonis 2,1 miljoni süürlast, Türgi valitsus on registreerinud 1,9 miljonit süürlast ja Põhja-Aafrikas on üle 26 700 Süüria pagulase, mis teeb kokku 4 390 439 inimest (2);

| 5. | tervitab Euroopa Ülemkogu jõupingutusi saavutada kokkulepe Türgiga, kuid on siiski mures, kas Türgiga sõlmitud kokkulepe vähendab ebaseaduslikult ELi piire ületavate inimeste arvu. Komitee kutsub üles andma pagulastele otsest rahalist toetust ja võimaluse taotleda humanitaarviisat pagulaslaagrites kolmandates riikides. Osa abist peaks minema ka ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile elamistingimuste parandamiseks pagulaslaagrites; |
| --- | --- |

5.

tervitab Euroopa Ülemkogu jõupingutusi saavutada kokkulepe Türgiga, kuid on siiski mures, kas Türgiga sõlmitud kokkulepe vähendab ebaseaduslikult ELi piire ületavate inimeste arvu. Komitee kutsub üles andma pagulastele otsest rahalist toetust ja võimaluse taotleda humanitaarviisat pagulaslaagrites kolmandates riikides. Osa abist peaks minema ka ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile elamistingimuste parandamiseks pagulaslaagrites;

| 6. | märgib, et paljud oma kodust põgenenud suunatakse pagulaslaagritesse, tihti just naaberriiki. Kõigil ei ole vahendeid edasiliikumiseks näiteks Euroopasse, vaatamata sellele kas vastuvõtu kvaliteet nende viibimiskohas on vastuvõetav või mitte. Paljud loodavad pöörduda tagasi kodumaale või elada inimväärset elu pagulaslaagris. Viimane eeldab asjakohaseid põhiteenuseid (eluase, toit, tervishoid jne), haridust lastele, tööd, sissetulekut ning rahumeelset kooseksisteerimist uues keskkonnas; |
| --- | --- |

6.

märgib, et paljud oma kodust põgenenud suunatakse pagulaslaagritesse, tihti just naaberriiki. Kõigil ei ole vahendeid edasiliikumiseks näiteks Euroopasse, vaatamata sellele kas vastuvõtu kvaliteet nende viibimiskohas on vastuvõetav või mitte. Paljud loodavad pöörduda tagasi kodumaale või elada inimväärset elu pagulaslaagris. Viimane eeldab asjakohaseid põhiteenuseid (eluase, toit, tervishoid jne), haridust lastele, tööd, sissetulekut ning rahumeelset kooseksisteerimist uues keskkonnas;

| 7. | loodab käesoleva omaalgatusliku arvamuse koostamisega parandada ELi meetmete sihipärasust, et tõhusamalt kaitsta pagulasi nende päritolupiirkonnas, st esmast vastuvõttu pakkuvates riikides, mis enamasti on pagulaste naaberriigid. Arvamuses selgitatakse, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad anda olulise panuse asjakohaste ELi eesmärkide elluviimisesse ja selleks vajalike vahendite valimisse. Samuti rõhutatakse, kuidas eri valitsustasandite strateegiad ja võimalused saavad üksteist täiendada, et saavutada parem koordineerimine ja paremad tulemused, järgides põhiõigusi ja -väärtusi, mida EL kõrgelt hindab. Sellega seoses on täielikkuse huvides kohane meenutada, et majutustingimuste parandamine päritolupiirkonnas ei välista õigust saada rahvusvahelist kaitset ELi piires (3); |
| --- | --- |

7.

loodab käesoleva omaalgatusliku arvamuse koostamisega parandada ELi meetmete sihipärasust, et tõhusamalt kaitsta pagulasi nende päritolupiirkonnas, st esmast vastuvõttu pakkuvates riikides, mis enamasti on pagulaste naaberriigid. Arvamuses selgitatakse, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad anda olulise panuse asjakohaste ELi eesmärkide elluviimisesse ja selleks vajalike vahendite valimisse. Samuti rõhutatakse, kuidas eri valitsustasandite strateegiad ja võimalused saavad üksteist täiendada, et saavutada parem koordineerimine ja paremad tulemused, järgides põhiõigusi ja -väärtusi, mida EL kõrgelt hindab. Sellega seoses on täielikkuse huvides kohane meenutada, et majutustingimuste parandamine päritolupiirkonnas ei välista õigust saada rahvusvahelist kaitset ELi piires (3);

Vastuvõtu korraldamine päritolupiirkonnas ei ole kerge ülesanne

| 8. | märgib, et kriisiolukorras iseloomustab päritolupiirkonnas majutust mitu iseärasust:






  — | peaaegu alati on sellise majutuse puhul inimesi kõige arvukamalt. Näiteks 2015. aastal oli Pakistanis ikka veel 1,5 miljonit afgaani (4), 1994. aasta genotsiidi järgselt põgenes 1,9 miljonit ruandat Kongo Demokraatlikku Vabariiki, Tansaaniasse ja Burundisse (5), 1991. aastast viibib Keenias ligikaudu 500 000 ja Etioopias enam kui 240 000 Somaalia pagulast (6). Praegune Süüria-kriis ei ole eelpool nimetatud arve silmas pidades midagi erakordset; |
| --- | --- | --- |

8.

märgib, et kriisiolukorras iseloomustab päritolupiirkonnas majutust mitu iseärasust:

—

peaaegu alati on sellise majutuse puhul inimesi kõige arvukamalt. Näiteks 2015. aastal oli Pakistanis ikka veel 1,5 miljonit afgaani (4), 1994. aasta genotsiidi järgselt põgenes 1,9 miljonit ruandat Kongo Demokraatlikku Vabariiki, Tansaaniasse ja Burundisse (5), 1991. aastast viibib Keenias ligikaudu 500 000 ja Etioopias enam kui 240 000 Somaalia pagulast (6). Praegune Süüria-kriis ei ole eelpool nimetatud arve silmas pidades midagi erakordset;

| — | vaid osa nimetatud arvukatest inimestest elas või elab pagulaslaagrites; suur osa on seadnud end sisse vastuvõtvas riigis, elades tihti rasketes või äärmiselt rasketes tingimustes. Näiteks Türgis elab hinnanguliselt 90 % Süüria pagulastest välilaagrites, kus on piiratud juurdepääs põhiteenustele; |
| --- | --- |

—

vaid osa nimetatud arvukatest inimestest elas või elab pagulaslaagrites; suur osa on seadnud end sisse vastuvõtvas riigis, elades tihti rasketes või äärmiselt rasketes tingimustes. Näiteks Türgis elab hinnanguliselt 90 % Süüria pagulastest välilaagrites, kus on piiratud juurdepääs põhiteenustele;

| — | naaberriiki jäädakse tihti kauemaks paigale kui algselt plaanitud; enamasti rohkem kui kümneks aastaks, kuid mõnikord ka mitmekümneks aastaks; |
| --- | --- |

—

naaberriiki jäädakse tihti kauemaks paigale kui algselt plaanitud; enamasti rohkem kui kümneks aastaks, kuid mõnikord ka mitmekümneks aastaks;

| 9. | nendib, et sõltumata asjaolust, kas majutus korraldatakse laagris või sellest väljaspool, avaldavad arvukad pagulased igal juhul suurt mõju vastuvõtvale kogukonnale. See avaldub kasvavas surves põhiteenustele seoses joogiveevarustuse, hariduse ja tervishoiu, keskkonnakaitse (jäätmed ja reovesi), tööturule integreerimisega jne; |
| --- | --- |

9.

nendib, et sõltumata asjaolust, kas majutus korraldatakse laagris või sellest väljaspool, avaldavad arvukad pagulased igal juhul suurt mõju vastuvõtvale kogukonnale. See avaldub kasvavas surves põhiteenustele seoses joogiveevarustuse, hariduse ja tervishoiu, keskkonnakaitse (jäätmed ja reovesi), tööturule integreerimisega jne;

| 10. | on teadlik, et sageli kajastub see vastuvõtvate kogukondade jaoks ühelt poolt toiduainete, eluaseme, teenuste jne hinna tõusus ning teiselt poolt karmimas konkurentsis töökohtade pärast, tuues kaasa palgalanguse; |
| --- | --- |

10.

on teadlik, et sageli kajastub see vastuvõtvate kogukondade jaoks ühelt poolt toiduainete, eluaseme, teenuste jne hinna tõusus ning teiselt poolt karmimas konkurentsis töökohtade pärast, tuues kaasa palgalanguse;

| 11. | mõistab, et vastuvõtvate kogukondade puhul lisandub see kõik juba olemasolevatele probleemidele ja väljakutsetele. Kõik see kokku põhjustab sageli sotsiaalseid pingeid pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade vahel ning pagulaste (pagulasrühmade) endi vahel või avalduvad hõõguvad sotsiaalsed pinged vastuvõtva kogukonna seas; |
| --- | --- |

11.

mõistab, et vastuvõtvate kogukondade puhul lisandub see kõik juba olemasolevatele probleemidele ja väljakutsetele. Kõik see kokku põhjustab sageli sotsiaalseid pingeid pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade vahel ning pagulaste (pagulasrühmade) endi vahel või avalduvad hõõguvad sotsiaalsed pinged vastuvõtva kogukonna seas;

| 12. | tõdeb samuti, et see võib põhjustada lumepalliefekti: kui pinged väljuvad kontrolli alt, võib see ka vastuvõtvas kogukonnas panna aluse vägivallale ja pagulasvoogudele; |
| --- | --- |

12.

tõdeb samuti, et see võib põhjustada lumepalliefekti: kui pinged väljuvad kontrolli alt, võib see ka vastuvõtvas kogukonnas panna aluse vägivallale ja pagulasvoogudele;

| 13. | konstateerib lõpetuseks abi andmise sageli ajutist iseloomu. Pagulaslaagrite asukoht ei ole alati hästi läbimõeldud; tihti tehakse valik liiga lühiajalisest perspektiivist lähtudes, mis ei moodusta osa laiemast piirkondliku arengu visioonist, ning paljudel juhtudel ära kuulamata kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, keda eespool kirjeldatud järelmõju kõige enam puudutab; |
| --- | --- |

13.

konstateerib lõpetuseks abi andmise sageli ajutist iseloomu. Pagulaslaagrite asukoht ei ole alati hästi läbimõeldud; tihti tehakse valik liiga lühiajalisest perspektiivist lähtudes, mis ei moodusta osa laiemast piirkondliku arengu visioonist, ning paljudel juhtudel ära kuulamata kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, keda eespool kirjeldatud järelmõju kõige enam puudutab;

Mida on vaja teha?

| 14. | leiab, et ülalkirjeldatud olukorda silmas pidades on vaja kombineerida kriisihaldust pikaajaliste meetmetega, mis on suunatud esmaste eluliste vajaduste tagamisele, sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning kontrollitud füüsilisele, sotsiaalsele ja majanduslikule arengule ning inimõiguste austamisele ja keskkonnale, k.a soolisele võrdõiguslikkusele ja keskkonnale; |
| --- | --- |

14.

leiab, et ülalkirjeldatud olukorda silmas pidades on vaja kombineerida kriisihaldust pikaajaliste meetmetega, mis on suunatud esmaste eluliste vajaduste tagamisele, sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning kontrollitud füüsilisele, sotsiaalsele ja majanduslikule arengule ning inimõiguste austamisele ja keskkonnale, k.a soolisele võrdõiguslikkusele ja keskkonnale;

| 15. | soovitab võimaluse korral vähendada võimalikult kiiresti pagulaste sõltuvust toetusest, mis võib olla tingitud näiteks keelust tegeleda tasustatud tööga. Tuleb töötada pagulaste iseseisvuse ning selle nimel, et nad saaksid võimaluste piires oma elu üle ise otsustada, soodustades näiteks nende võimalust tegeleda tasustatud tööga. Sellega seoses on positiivseks arenguks asjaolu, et Süüria põgenikel on nüüd võimalik saada Türgis tööluba. Samuti on vaja uuendatud lähenemisviisi, kaasates näiteks äriringkondi. Eksperdid leiavad, et pagulastele tehtavad väikesed sularahamaksed avaldavad palju positiivsemat mõju kohalikule majandusele kui natuuras antav abi. Seepärast kutsub komitee üles kõnealust võimalust analüüsima ja kus võimalik seda ellu rakendama; |
| --- | --- |

15.

soovitab võimaluse korral vähendada võimalikult kiiresti pagulaste sõltuvust toetusest, mis võib olla tingitud näiteks keelust tegeleda tasustatud tööga. Tuleb töötada pagulaste iseseisvuse ning selle nimel, et nad saaksid võimaluste piires oma elu üle ise otsustada, soodustades näiteks nende võimalust tegeleda tasustatud tööga. Sellega seoses on positiivseks arenguks asjaolu, et Süüria põgenikel on nüüd võimalik saada Türgis tööluba. Samuti on vaja uuendatud lähenemisviisi, kaasates näiteks äriringkondi. Eksperdid leiavad, et pagulastele tehtavad väikesed sularahamaksed avaldavad palju positiivsemat mõju kohalikule majandusele kui natuuras antav abi. Seepärast kutsub komitee üles kõnealust võimalust analüüsima ja kus võimalik seda ellu rakendama;

| 16. | soovitab seepärast tagada, et pagulaslaagri rajamisel, arendamisel ja haldamisel võetaks kohe algusest peale hädaolukorras toimimise lähenemisviisi asemel aluseks linna- ja territoriaalse arengu käsitlus, pidades algusest peale silmas vastuvõtvatele kogukondadele avalduvat nii positiivset kui ka negatiivset mõju. Selline lähenemisviis soodustab paremini läbimõeldud valikute tegemist, võttes arvesse asukohta ja hilisemaid laienemisvõimalusi, olemasoleva taristu kättesaadavust ja võimalust rajada uut, mõju majandusele, liiklusele jne, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele rühmadele, näiteks naistele ja lastele; |
| --- | --- |

16.

soovitab seepärast tagada, et pagulaslaagri rajamisel, arendamisel ja haldamisel võetaks kohe algusest peale hädaolukorras toimimise lähenemisviisi asemel aluseks linna- ja territoriaalse arengu käsitlus, pidades algusest peale silmas vastuvõtvatele kogukondadele avalduvat nii positiivset kui ka negatiivset mõju. Selline lähenemisviis soodustab paremini läbimõeldud valikute tegemist, võttes arvesse asukohta ja hilisemaid laienemisvõimalusi, olemasoleva taristu kättesaadavust ja võimalust rajada uut, mõju majandusele, liiklusele jne, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele rühmadele, näiteks naistele ja lastele;

| 17. | viitab samuti haridusele juurdepääsu ja tasustatud töö tegemise kahele olulisele tahule, kombineerituna konkreetsetele rühmadele, nagu naised, lapsed või noorukid, suunatud muude meetmetega. Ühelt poolt vähendab see radikaliseerumise, isolatsiooni ja segregatsiooni ohtu ja vastuvõtlikkust kuritegevusele (inimkaubandus, prostitutsioon, elunditega kaubitsemine) ning terrorivõrgustike värbamiskatsetele, teiselt poolt aitab see kaasa sotsiaalsele, majanduslikule ja kultuurilisele integreerumisele vastuvõtva riigi sotsiaalsesse struktuuri; |
| --- | --- |

17.

viitab samuti haridusele juurdepääsu ja tasustatud töö tegemise kahele olulisele tahule, kombineerituna konkreetsetele rühmadele, nagu naised, lapsed või noorukid, suunatud muude meetmetega. Ühelt poolt vähendab see radikaliseerumise, isolatsiooni ja segregatsiooni ohtu ja vastuvõtlikkust kuritegevusele (inimkaubandus, prostitutsioon, elunditega kaubitsemine) ning terrorivõrgustike värbamiskatsetele, teiselt poolt aitab see kaasa sotsiaalsele, majanduslikule ja kultuurilisele integreerumisele vastuvõtva riigi sotsiaalsesse struktuuri;

| 18. | kutsub ELi üles pakkuma abi, et tegeleda nende Süüria pagulaste, eeskätt laste vaimse tervise vajadustega, kes kannatavad traumajärgse stressihäire all, mis ohustab nende tervist ja integratsiooni; |
| --- | --- |

18.

kutsub ELi üles pakkuma abi, et tegeleda nende Süüria pagulaste, eeskätt laste vaimse tervise vajadustega, kes kannatavad traumajärgse stressihäire all, mis ohustab nende tervist ja integratsiooni;

| 19. | leiab, et lähtuda tuleb ka sellest, et pagulased jäävadki päriselt või vähemalt pikaks ajaks kohale muu hulgas väljaspool pagulaslaagreidki, ning seega on neid vaja integreerida vastuvõtvasse kogukonda. Näiteks võiks osa vahendeid suunata ühiskondlikult kasuliku töö tegemise toetamisse ja uute saabujate vastuvõtus osalemisse. See eeldab ulatuslikku poliitilist dialoogi ning vastuvõtvate piirkondade ja asjaomaste pagulasrühmade konkreetsete olukordade arvessevõtmist; |
| --- | --- |

19.

leiab, et lähtuda tuleb ka sellest, et pagulased jäävadki päriselt või vähemalt pikaks ajaks kohale muu hulgas väljaspool pagulaslaagreidki, ning seega on neid vaja integreerida vastuvõtvasse kogukonda. Näiteks võiks osa vahendeid suunata ühiskondlikult kasuliku töö tegemise toetamisse ja uute saabujate vastuvõtus osalemisse. See eeldab ulatuslikku poliitilist dialoogi ning vastuvõtvate piirkondade ja asjaomaste pagulasrühmade konkreetsete olukordade arvessevõtmist;

| 20. | kinnitab, et selline lähenemisviis ei tohi olla suunatud üksnes pagulastele, vaid paratamatult ka probleemide ennetamisele ja lahendamisele vastuvõtvates kogukondades endiski. Rahvusvaheline kogukond peab senisest enam olema valmis seisma riigi ning kohaliku ja piirkondliku tasandi asutuste kõrval, et nad suudaksid täita endil lasuvat kohustust luua keskkond päritolupiirkonnas integratsioonile ja anda sellele konkreetne kuju. See toetus peaks leidma väljenduse ka rahalisel kujul, aidates näiteks säilitada põhiteenuste taset ning tagades kohaliku ja piirkondliku majandusarengu; |
| --- | --- |

20.

kinnitab, et selline lähenemisviis ei tohi olla suunatud üksnes pagulastele, vaid paratamatult ka probleemide ennetamisele ja lahendamisele vastuvõtvates kogukondades endiski. Rahvusvaheline kogukond peab senisest enam olema valmis seisma riigi ning kohaliku ja piirkondliku tasandi asutuste kõrval, et nad suudaksid täita endil lasuvat kohustust luua keskkond päritolupiirkonnas integratsioonile ja anda sellele konkreetne kuju. See toetus peaks leidma väljenduse ka rahalisel kujul, aidates näiteks säilitada põhiteenuste taset ning tagades kohaliku ja piirkondliku majandusarengu;

Kohalike omavalitsuste roll

| 21. | nendib, et pagulaste ja päritolupiirkonna ning ümbritseva piirkonna vastuvõtva kogukonna probleemid avalduvad neis külades, linnades ja piirkondades, kus nad elavad, koolis käivad, hooldust vajavad, töötavad või tööd otsivad, üheskoos naabritega elavad jne. Lisaks otsesele hädaabile oodatakse seetõttu kohalikelt ja piirkondlikelt omavalitsustelt loomulikult tegutsemist ja lahendusi (7); |
| --- | --- |

21.

nendib, et pagulaste ja päritolupiirkonna ning ümbritseva piirkonna vastuvõtva kogukonna probleemid avalduvad neis külades, linnades ja piirkondades, kus nad elavad, koolis käivad, hooldust vajavad, töötavad või tööd otsivad, üheskoos naabritega elavad jne. Lisaks otsesele hädaabile oodatakse seetõttu kohalikelt ja piirkondlikelt omavalitsustelt loomulikult tegutsemist ja lahendusi (7);

| 22. | märgib, et päritolupiirkonna ning ümbritseva piirkonna kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on suuri raskusi neile pandud ootuste täitmisel. Enamasti olid nad juba enne pagulaste saabumist raskustes puudulikult määratletud pädevuste, ebapiisavate rahaliste vahendite ja väljaõppinud personali puuduse tõttu. Tugeva keskvõimuga süsteemis ei saa nad pealegi kiirelt tegutseda, sest paljud otsused ja väljaminekud tuleb enne heaks kiita kõrgemal haldustasandil; |
| --- | --- |

22.

märgib, et päritolupiirkonna ning ümbritseva piirkonna kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on suuri raskusi neile pandud ootuste täitmisel. Enamasti olid nad juba enne pagulaste saabumist raskustes puudulikult määratletud pädevuste, ebapiisavate rahaliste vahendite ja väljaõppinud personali puuduse tõttu. Tugeva keskvõimuga süsteemis ei saa nad pealegi kiirelt tegutseda, sest paljud otsused ja väljaminekud tuleb enne heaks kiita kõrgemal haldustasandil;

| 23. | et töötada kooskõlastatult, on vaja tugevdada koostööd ühelt poolt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning teiselt poolt ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja humanitaarabi vabaühenduste vahel; subsidiaarsuse põhimõtet arvestades tunnustada ja toetada avaliku ja erasektori osalejaid ja kolmanda sektori MTÜsid ning kodanikuühiskonda, kellel on esmatähtis roll põgenike ja pagulaste vastuvõtmisel ja nende vajaduste rahuldamisel oma piirkonnas, tagades konstruktiivse integratsiooniprotsessi, mille raames võetakse maksimaalselt arvesse kõnealuse piirkonna olukorda ja probleeme. |
| --- | --- |

23.

et töötada kooskõlastatult, on vaja tugevdada koostööd ühelt poolt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning teiselt poolt ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja humanitaarabi vabaühenduste vahel; subsidiaarsuse põhimõtet arvestades tunnustada ja toetada avaliku ja erasektori osalejaid ja kolmanda sektori MTÜsid ning kodanikuühiskonda, kellel on esmatähtis roll põgenike ja pagulaste vastuvõtmisel ja nende vajaduste rahuldamisel oma piirkonnas, tagades konstruktiivse integratsiooniprotsessi, mille raames võetakse maksimaalselt arvesse kõnealuse piirkonna olukorda ja probleeme.

| 24. | soovitab olukorda parandada mitmel haldustasandil, et päritolupiirkonna ja ümbritseva piirkonna kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel lubataks tegelikult võtta vastutus põhiteenuste taseme säilitamise või tagamise eest ning oma omavalitsusüksuste ja piirkondade jätkusuutliku sotsiaalse ja majandusliku arengu pikaajaliste aspektide eest:






  — | institutsionaalne keskkond: kohalike ja piirkondlike omavalitsuste selgelt määratletud ja piisav pädevus, k.a väiksem sõltuvus keskvalitsusest koos võimalusega rahvusvaheliste organisatsioonide ning abi pakkuvate riikide ja piirkondade/linnadega vahetult koostööd teha, aktiivsem osalemine rahvusvahelise abi ettevalmistamises ja elluviimises; |
| --- | --- | --- |

24.

soovitab olukorda parandada mitmel haldustasandil, et päritolupiirkonna ja ümbritseva piirkonna kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel lubataks tegelikult võtta vastutus põhiteenuste taseme säilitamise või tagamise eest ning oma omavalitsusüksuste ja piirkondade jätkusuutliku sotsiaalse ja majandusliku arengu pikaajaliste aspektide eest:

—

institutsionaalne keskkond: kohalike ja piirkondlike omavalitsuste selgelt määratletud ja piisav pädevus, k.a väiksem sõltuvus keskvalitsusest koos võimalusega rahvusvaheliste organisatsioonide ning abi pakkuvate riikide ja piirkondade/linnadega vahetult koostööd teha, aktiivsem osalemine rahvusvahelise abi ettevalmistamises ja elluviimises;

| — | piisavad rahalised vahendid oma kohustuste täitmiseks ülekannete, kohalike sissetulekuallikate ja/või rahastajatepoolse otserahastamise teel; |
| --- | --- |

—

piisavad rahalised vahendid oma kohustuste täitmiseks ülekannete, kohalike sissetulekuallikate ja/või rahastajatepoolse otserahastamise teel;

| — | suutlikkuse suurendamine poliitilisel ja haldustasandil koolituse ja väljaõppe, kogemuspõhise õppe, kogemuste vahetamise ja töö käigus õppimise abil; |
| --- | --- |

—

suutlikkuse suurendamine poliitilisel ja haldustasandil koolituse ja väljaõppe, kogemuspõhise õppe, kogemuste vahetamise ja töö käigus õppimise abil;

Meetmed ja vahendid

| 25. | märgib, et muutmaks päritolupiirkonnas vastuvõtmise laiema pagulaspoliitika osaks on pidevalt vaja rahalisi, materiaalseid, inim- ja tehnilisi ressursse. Justiits- ja siseküsimuste nõukogu 14. septembri 2015. aasta kohtumisel otsustati seepärast suurendada ELi ja liikmesriikide antavat toetust ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile, et viimane saaks vastu võttu arvukaid Süüria pagulasi päritolukoha lähedal loodud laagrites ning lisaks suurendada märkimisväärselt Süüria kriisile reageerimiseks loodud Euroopa Liidu piirkondlikku sihtfondi (Madadi fond) (8). Vahendite selline suurendamine on eeldatavasti vajalik veel mitmete aastate jooksul; |
| --- | --- |

25.

märgib, et muutmaks päritolupiirkonnas vastuvõtmise laiema pagulaspoliitika osaks on pidevalt vaja rahalisi, materiaalseid, inim- ja tehnilisi ressursse. Justiits- ja siseküsimuste nõukogu 14. septembri 2015. aasta kohtumisel otsustati seepärast suurendada ELi ja liikmesriikide antavat toetust ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile, et viimane saaks vastu võttu arvukaid Süüria pagulasi päritolukoha lähedal loodud laagrites ning lisaks suurendada märkimisväärselt Süüria kriisile reageerimiseks loodud Euroopa Liidu piirkondlikku sihtfondi (Madadi fond) (8). Vahendite selline suurendamine on eeldatavasti vajalik veel mitmete aastate jooksul;

| 26. | soovitab teha kättesaadavaks vahendid, nagu Madadi fond, et tegeleda kriisidega, mis on tabanud mitmeid Põhja-Aafrika riike ja mille tagajärjel võivad (potentsiaalselt) samuti saabuda suured pagulaste hulgad; |
| --- | --- |

26.

soovitab teha kättesaadavaks vahendid, nagu Madadi fond, et tegeleda kriisidega, mis on tabanud mitmeid Põhja-Aafrika riike ja mille tagajärjel võivad (potentsiaalselt) samuti saabuda suured pagulaste hulgad;

| 27. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid oma kohustust pakkuda finantstoetust ja teeksid lubatud vahendid viivitamatult kättesaadavaks, ning tegutseksid lisaks selle nimel, et ületada piirkondlikus sihtfondis tekkinud olulist finantseerimislünka ELis lubatud vahendite ja liikmesriikide panuse vahel; |
| --- | --- |

27.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid oma kohustust pakkuda finantstoetust ja teeksid lubatud vahendid viivitamatult kättesaadavaks, ning tegutseksid lisaks selle nimel, et ületada piirkondlikus sihtfondis tekkinud olulist finantseerimislünka ELis lubatud vahendite ja liikmesriikide panuse vahel;

| 28. | nõuab, et Madadi fond pööraks oma prioriteetide seadmisel piisavat tähelepanu valitsemise küsimustele ja asjakohasele elluviimisele kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks ja nendega koostöös, aga ka vajalikule tegutsemiskiirusele, säilitades seejuures täpsuse, kavandamise, tulemuslikkuse ja tõhususe; |
| --- | --- |

28.

nõuab, et Madadi fond pööraks oma prioriteetide seadmisel piisavat tähelepanu valitsemise küsimustele ja asjakohasele elluviimisele kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks ja nendega koostöös, aga ka vajalikule tegutsemiskiirusele, säilitades seejuures täpsuse, kavandamise, tulemuslikkuse ja tõhususe;

| 29. | kutsub liikmesriike üles rakendama vajalikke majandusmeetmeid ja haldusmenetlusi ning kaasama sel eesmärgil kohalikud ja piirkondlikud, eelkõige tervishoiu-, haridus- või sotsiaalteenuste pädevustega omavalitsused kõnealuste inimeste abistamiseks ette nähtud vahendite jaotamisse, et ühiselt tagada sobivate meetmete rakendamine olukorra terviklikuks lahendamiseks; |
| --- | --- |

29.

kutsub liikmesriike üles rakendama vajalikke majandusmeetmeid ja haldusmenetlusi ning kaasama sel eesmärgil kohalikud ja piirkondlikud, eelkõige tervishoiu-, haridus- või sotsiaalteenuste pädevustega omavalitsused kõnealuste inimeste abistamiseks ette nähtud vahendite jaotamisse, et ühiselt tagada sobivate meetmete rakendamine olukorra terviklikuks lahendamiseks;

| 30. | soovitab tungivalt panustada Euroopa arengukoostöö meetmetele, mis aitavad tegeleda inimesi oma maalt põgenema sundivate konfliktide peamiste põhjustega ja need kõrvaldada, näiteks usuline tagakiusamine, toimivate õigusriigistruktuuride ja hea valitsemistava puudumisele mitmel valitsustasandil ning inimõiguste puudulikule järgmine, mida esineb ebastabiilsetes riikides. Sel viisil saab EL aidata leida lahenduse põhjustele, mis sunnivad põgenema suuri inimrühmi, kes seisavad silmitsi tõsise ohuga kaotada elu ning rahulootus; |
| --- | --- |

30.

soovitab tungivalt panustada Euroopa arengukoostöö meetmetele, mis aitavad tegeleda inimesi oma maalt põgenema sundivate konfliktide peamiste põhjustega ja need kõrvaldada, näiteks usuline tagakiusamine, toimivate õigusriigistruktuuride ja hea valitsemistava puudumisele mitmel valitsustasandil ning inimõiguste puudulikule järgmine, mida esineb ebastabiilsetes riikides. Sel viisil saab EL aidata leida lahenduse põhjustele, mis sunnivad põgenema suuri inimrühmi, kes seisavad silmitsi tõsise ohuga kaotada elu ning rahulootus;

| 31. | tunnistab sellega seoses vajadust luua ametlikud, institutsionaliseeritud ja tõhusad teabevahetuskanalid suhtlemiseks kohalike ja piirkondlike omavlitsustega pagulaste päritolupiirkondades, et määrata tähtsamad valdkonnad, mis nõuavad enam tähelepanu ja kõige asjakohasemaid meetmeid, näiteks majanduslik ja tehniline abi, kõrgemate riigiteenistujate koolitus, ning teadmiste levitamine ja heade tavade tutvustamine; |
| --- | --- |

31.

tunnistab sellega seoses vajadust luua ametlikud, institutsionaliseeritud ja tõhusad teabevahetuskanalid suhtlemiseks kohalike ja piirkondlike omavlitsustega pagulaste päritolupiirkondades, et määrata tähtsamad valdkonnad, mis nõuavad enam tähelepanu ja kõige asjakohasemaid meetmeid, näiteks majanduslik ja tehniline abi, kõrgemate riigiteenistujate koolitus, ning teadmiste levitamine ja heade tavade tutvustamine;

| 32. | leiab, et dokumendis Vahemere piirkonna säästva linnaarengu tegevuskava kohta esitatud põhimõtted ning Liibüa linnapeade delegatsioonile esitatud partnerluskutses sisalduvad peamised meetmed (ARLEMi toetatud algatused) näitavad, millises suunas tuleks tegutseda, et tagada pagulaste tõhu kaitse nende päritolupiirkondades; |
| --- | --- |

32.

leiab, et dokumendis Vahemere piirkonna säästva linnaarengu tegevuskava kohta esitatud põhimõtted ning Liibüa linnapeade delegatsioonile esitatud partnerluskutses sisalduvad peamised meetmed (ARLEMi toetatud algatused) näitavad, millises suunas tuleks tegutseda, et tagada pagulaste tõhu kaitse nende päritolupiirkondades;

| 33. | soovitab, et esimest vastuvõttu pakkuvate riikide valitsustega peetavas poliitilises dialoogis keskendutaks otsesõnu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rollile ning seega pöörataks tähelepanu ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks vajalikele raamtingimustele, et nad suudaksid tulla toime neile pandud vastutuse ja rolliga. Kohalike ja piirkondlike osalejate detsentraliseeritud koostöös tuleb luua sünergiaid, mis aitaksid edendada ühiseid rahvusvahelisi projekte ja programme. Muu hulgas puudutab see ka Türgi valitsusega saavutatud kokkulepete elluviimist ning nende mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele Süüriaga piirnevatel aladel ja neile Türgi linnadele, kus viibivad suurearvulised pagulaste rühmad. Türgi omavalitsusliit on sellega seoses esitanud juba esimesed ettepanekud; |
| --- | --- |

33.

soovitab, et esimest vastuvõttu pakkuvate riikide valitsustega peetavas poliitilises dialoogis keskendutaks otsesõnu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rollile ning seega pöörataks tähelepanu ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks vajalikele raamtingimustele, et nad suudaksid tulla toime neile pandud vastutuse ja rolliga. Kohalike ja piirkondlike osalejate detsentraliseeritud koostöös tuleb luua sünergiaid, mis aitaksid edendada ühiseid rahvusvahelisi projekte ja programme. Muu hulgas puudutab see ka Türgi valitsusega saavutatud kokkulepete elluviimist ning nende mõju kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele Süüriaga piirnevatel aladel ja neile Türgi linnadele, kus viibivad suurearvulised pagulaste rühmad. Türgi omavalitsusliit on sellega seoses esitanud juba esimesed ettepanekud;

| 34. | kutsub üles toetama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist vajaduste hindamisse juba varastel etappidel, nagu muu hulgas on sätestatud dokumendis „Regional Refugee and Resilience Plan 2015–2016 in Response to the Syrian Crisis” (3RP). Koordineeritud abi osutamine on vajalik ka kohalikul tasandil ja seetõttu tuleb kohalikke omavalitsusi aktiivselt kaasata abiprogrammide koostamise kõigisse etappidesse; |
| --- | --- |

34.

kutsub üles toetama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist vajaduste hindamisse juba varastel etappidel, nagu muu hulgas on sätestatud dokumendis „Regional Refugee and Resilience Plan 2015–2016 in Response to the Syrian Crisis” (3RP). Koordineeritud abi osutamine on vajalik ka kohalikul tasandil ja seetõttu tuleb kohalikke omavalitsusi aktiivselt kaasata abiprogrammide koostamise kõigisse etappidesse;

| 35. | Euroopa kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on välja töötanud häid tavasid pagulaste integreerimise vallas ja neil on asjakohaseid kogemusi. Seepärast innustab komitee nõukogu, komisjoni ja Euroopa välisteenistust kasutama ära Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemusi, valmisolekut ja võrgustikke: komitee ja tema loodud ARLEM ja CORLEAP, ühendus Platforma, aga samuti riiklikud omavalitsusliidud, näiteks Madalmaade omavalitsusliit (Vereniging van de Nederlandse Gemeenten, VNG) (9). Neil on hulgaliselt kogemusi ja teadmisi põhiteenuste osutamise, integratsiooni ning kohaliku ja piirkondliku majandusarengu vallas mitte ainult Euroopas, vaid ka esmast vastuvõttu pakkuvates riikides. Näib et konkreetne lähenemine heade tavade tutvustamise ning teenuste integreeritud ja sihipärase kavandamise näol lähipiirkonnas, mis võtab muu hulgas arvesse võimalikke stsenaariume ja mõju vastuvõtva kogukonna arenguvõimalustele, täiendab Jordaanias ja Liibanonis väga hästi ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti tööd; |
| --- | --- |

35.

Euroopa kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on välja töötanud häid tavasid pagulaste integreerimise vallas ja neil on asjakohaseid kogemusi. Seepärast innustab komitee nõukogu, komisjoni ja Euroopa välisteenistust kasutama ära Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemusi, valmisolekut ja võrgustikke: komitee ja tema loodud ARLEM ja CORLEAP, ühendus Platforma, aga samuti riiklikud omavalitsusliidud, näiteks Madalmaade omavalitsusliit (Vereniging van de Nederlandse Gemeenten, VNG) (9). Neil on hulgaliselt kogemusi ja teadmisi põhiteenuste osutamise, integratsiooni ning kohaliku ja piirkondliku majandusarengu vallas mitte ainult Euroopas, vaid ka esmast vastuvõttu pakkuvates riikides. Näib et konkreetne lähenemine heade tavade tutvustamise ning teenuste integreeritud ja sihipärase kavandamise näol lähipiirkonnas, mis võtab muu hulgas arvesse võimalikke stsenaariume ja mõju vastuvõtva kogukonna arenguvõimalustele, täiendab Jordaanias ja Liibanonis väga hästi ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti tööd;

| 36. | kutsub üles arendama edasi käesolevas arvamuses esitatud seisukohti koostöös teiste selle valdkonna oluliste osalejatega muu hulgas 2016. aasta mais Istanbulis toimuval ülemaailmsel humanitaarabiteemalisel tippkohtumisel ning muutma need poliitikameetmeteks ja -programmideks. Komitee on meelsasti valmis andma sellesse täiendava panuse. |
| --- | --- |

36.

kutsub üles arendama edasi käesolevas arvamuses esitatud seisukohti koostöös teiste selle valdkonna oluliste osalejatega muu hulgas 2016. aasta mais Istanbulis toimuval ülemaailmsel humanitaarabiteemalisel tippkohtumisel ning muutma need poliitikameetmeteks ja -programmideks. Komitee on meelsasti valmis andma sellesse täiendava panuse.

Brüssel, 8. aprill 2016

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  Vt näiteks arvamust teemal „Euroopa rände tegevuskava”, CIVEX-VI-006, 3.–4. detsember 2015, ning arvamust teemal „Rände ja liikuvuse suhtes võetud üldine lähenemisviis”, CIVEX-V-027, 18. juuli 2012.

1

(2)  Kõik andmed 17. detsembri 2015. aasta seisuga. Allikas: http://data.unhcr.org/syrianrefugees/regional.php.

2

(3)  Seda on käsitletud varem näiteks arvamuses „Rände ja liikuvuse suhtes võetud üldine lähenemisviis”, CIVEX-V-027, 18. juuli 2012.

3

(4)  http://www.unhcr.org/pages/49e487016.html (2015).

4

(5)  http://www.rwandanstories.org/genocide/refugee_crisis.html (kuupäev puudub)

5

(6)  http://www.resettlement.eu/page/somali-refugees-kenya-ethiopia.

6

(7)  Vt selle kohta näiteks https://www.chathamhouse.org/sites/files/chathamhouse/field/field_document/Jordan%20workshop%20summary%20FINAL.pdf.

7

(8)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12002-2015-REV-1/et/pdf.

8

(9)  VNG osaleb Madalmaade valitsuse 9 miljoni eurose eelarvega programmis, mis on muu hulgas mõeldud Jordaania ja Liibanoni kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tugevdamiseks, et nad saaksid täita oma rolli Süüria pagulaste vastuvõtmisel ja vastuvõtvatele kogukondadele sellest tuleneva mõju käsitlemisel.

9

---

| 1.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/37

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Vastutustundlikum kaubandus- ja investeerimispoliitika”

(2016/C 240/07)

| Raportöör: | Neale RICHMOND (IE/EPP), Dun Laoghaire Rathdowni krahvkonna volikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole”
  COM(2015) 497 final |

Raportöör:

Neale RICHMOND (IE/EPP), Dun Laoghaire Rathdowni krahvkonna volikogu liige

Viitedokument:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole”

COM(2015) 497 final

I.   ÜLDISED MÄRKUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | väljendab selgesõnaliselt heameelt komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatise üle pealkirjaga „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole”, milles tunnistatakse kaubanduse olulist potentsiaali majanduskasvus, tööhõives ja töökohtade loomisel ning ELi investeerimisel; |
| --- | --- |

1.

väljendab selgesõnaliselt heameelt komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatise üle pealkirjaga „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole”, milles tunnistatakse kaubanduse olulist potentsiaali majanduskasvus, tööhõives ja töökohtade loomisel ning ELi investeerimisel;

| 2. | toetab komisjoni püüdlust tagada, et globaliseerumise eelised jaotuvad õiglaselt ja selle negatiivseid mõjusid leevendatakse, ning rõhutab, et tegutsemistingimuste võrdsustamiseks peavad tänased kaubanduslepingud minema tariifidest kaugemale ja panema suurema rõhu VKEdele. Lisaks nõustub komitee komisjoni seisukohaga, et kaubanduspoliitika saab toimida vaid siis, kui Euroopa keskendub ka edaspidi ühtse turu väljakujundamise ees seisvate takistuste kõrvaldamisele; |
| --- | --- |

2.

toetab komisjoni püüdlust tagada, et globaliseerumise eelised jaotuvad õiglaselt ja selle negatiivseid mõjusid leevendatakse, ning rõhutab, et tegutsemistingimuste võrdsustamiseks peavad tänased kaubanduslepingud minema tariifidest kaugemale ja panema suurema rõhu VKEdele. Lisaks nõustub komitee komisjoni seisukohaga, et kaubanduspoliitika saab toimida vaid siis, kui Euroopa keskendub ka edaspidi ühtse turu väljakujundamise ees seisvate takistuste kõrvaldamisele;

| 3. | tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuse üle, mille kohaselt viiakse kaubanduspoliitika valdkonnas tehtud iga olulise algatuse puhul läbi jätkusuutlikkuse mõju hindamine. Komitee tuletab meelde järelhindamiste tegemise olulisust ja rõhutab, et mõjuhinnangud, sh nõuetekohane konsulteerimine kõigi sidusrühmadega, on üliolulised kindla, läbipaistva ja tõenduspõhise kaubanduspoliitika väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuse üle, mille kohaselt viiakse kaubanduspoliitika valdkonnas tehtud iga olulise algatuse puhul läbi jätkusuutlikkuse mõju hindamine. Komitee tuletab meelde järelhindamiste tegemise olulisust ja rõhutab, et mõjuhinnangud, sh nõuetekohane konsulteerimine kõigi sidusrühmadega, on üliolulised kindla, läbipaistva ja tõenduspõhise kaubanduspoliitika väljatöötamiseks;

| 4. | kutsub komisjoni üles koostama õigeaegselt hinnangu selliste kaubanduse liberaliseerimise meetmete mõjust ELi eelarvele ja ELi rahastatavale struktuuripoliitikale (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond jne), mis on ette nähtud vabakaubanduslepingutes või mis tulenevad mitmepoolsetest kokkulepetest, näiteks Hiinale turumajandusliku staatuse andmise küsimus; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles koostama õigeaegselt hinnangu selliste kaubanduse liberaliseerimise meetmete mõjust ELi eelarvele ja ELi rahastatavale struktuuripoliitikale (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond jne), mis on ette nähtud vabakaubanduslepingutes või mis tulenevad mitmepoolsetest kokkulepetest, näiteks Hiinale turumajandusliku staatuse andmise küsimus;

| 5. | toonitab, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist rahastatavad meetmed on sageli lühiajalise suunitlusega, ning taotleb tihedamat kooskõlastamist teiste ELi poliitikavaldkondade, eriti ühtekuuluvuspoliitikaga tagamaks, et ELi praeguste piirkondlike erinevuste suurenemine mitte üksnes ei peatuks, vaid et need erinevused väheneksid; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist rahastatavad meetmed on sageli lühiajalise suunitlusega, ning taotleb tihedamat kooskõlastamist teiste ELi poliitikavaldkondade, eriti ühtekuuluvuspoliitikaga tagamaks, et ELi praeguste piirkondlike erinevuste suurenemine mitte üksnes ei peatuks, vaid et need erinevused väheneksid;

| 6. | tunnistab regulatiivse ühtlustamise majanduslikku tähtsust, kuna sellega vähendatakse nende õigusnormide arvu, millele lepingupoolteks olevad kaubanduspartnerid peavad vastama. Komitee märgib siiski vajadust tagada, et ELi kaubanduslepingute sellisel ühtlustamisel säilitatakse tarbija-, keskkonna- ja töötajate õiguste kaitse standardid või parandatakse neid; |
| --- | --- |

6.

tunnistab regulatiivse ühtlustamise majanduslikku tähtsust, kuna sellega vähendatakse nende õigusnormide arvu, millele lepingupoolteks olevad kaubanduspartnerid peavad vastama. Komitee märgib siiski vajadust tagada, et ELi kaubanduslepingute sellisel ühtlustamisel säilitatakse tarbija-, keskkonna- ja töötajate õiguste kaitse standardid või parandatakse neid;

| 7. | ootab Euroopa Komisjonilt läbipaistvust seoses tulevasi rahvusvahelisi kaubanduslepinguid puudutavate komisjoni ambitsioonikate plaanidega. Komitee juhib sellega seoses tähelepanu komisjoni püüdlusele määratleda uuesti ELi suhted Aafrika partnerite, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonnaga ning tihendada veelgi kaubanduskoostööd ELi naabruspoliitika raames; |
| --- | --- |

7.

ootab Euroopa Komisjonilt läbipaistvust seoses tulevasi rahvusvahelisi kaubanduslepinguid puudutavate komisjoni ambitsioonikate plaanidega. Komitee juhib sellega seoses tähelepanu komisjoni püüdlusele määratleda uuesti ELi suhted Aafrika partnerite, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonnaga ning tihendada veelgi kaubanduskoostööd ELi naabruspoliitika raames;

| 8. | tõstab esile VKEde määravat rolli kohaliku ja piirkondliku arengu ning seega ka ELi ühtekuuluvuse alustalana ning tuletab meelde, et rahvusvaheliste standardite nõuetele vastamisega seotud kulud on VKEde jaoks tavaliselt suuremad kui rahvusvaheliste suurettevõtjate jaoks. Komitee tervitab siinkohal asjaolu, et komisjon asetab VKEd oma strateegias olulisele kohale, tuues esile raskused, mis võivad kaubanduse liberaliseerimisega nende jaoks kaasneda, ning palub kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused järjepidevalt komisjoni ja liikmesriikide vahelisse dialoogi, mille eesmärk on käsitleda VKEde erivajadusi; |
| --- | --- |

8.

tõstab esile VKEde määravat rolli kohaliku ja piirkondliku arengu ning seega ka ELi ühtekuuluvuse alustalana ning tuletab meelde, et rahvusvaheliste standardite nõuetele vastamisega seotud kulud on VKEde jaoks tavaliselt suuremad kui rahvusvaheliste suurettevõtjate jaoks. Komitee tervitab siinkohal asjaolu, et komisjon asetab VKEd oma strateegias olulisele kohale, tuues esile raskused, mis võivad kaubanduse liberaliseerimisega nende jaoks kaasneda, ning palub kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused järjepidevalt komisjoni ja liikmesriikide vahelisse dialoogi, mille eesmärk on käsitleda VKEde erivajadusi;

| 9. | toonitab, et kõnealuse poliitika kolm peamist põhimõtet – tõhusus, läbipaistvus ja väärtustel põhinemine – võivad aeg-ajalt vastuollu minna, ning tunnustab teatises esitatud väidet, et kaubanduspoliitikas tuleks arvesse võtta ja võimaluse korral ka edendada paljusid teisi poliitikavaldkondi, kuid soovib suuremat selgust selle kohta, kuidas seda praktikas ellu viia. Samas rõhutab komitee, et majanduslikele huvidele ei tohi omistada suuremat tähtsust kui võrdse juurdepääsu tagamisele avalikele teenustele; |
| --- | --- |

9.

toonitab, et kõnealuse poliitika kolm peamist põhimõtet – tõhusus, läbipaistvus ja väärtustel põhinemine – võivad aeg-ajalt vastuollu minna, ning tunnustab teatises esitatud väidet, et kaubanduspoliitikas tuleks arvesse võtta ja võimaluse korral ka edendada paljusid teisi poliitikavaldkondi, kuid soovib suuremat selgust selle kohta, kuidas seda praktikas ellu viia. Samas rõhutab komitee, et majanduslikele huvidele ei tohi omistada suuremat tähtsust kui võrdse juurdepääsu tagamisele avalikele teenustele;

| 10. | toonitab vajadust tagada rahvusvahelise investeerimiskohtu loomisel, et kogu üleminekuperioodi vältel, kuni rahvusvaheline investeerimiskohus on täielikult asendanud kõik ELi kaubanduslepingutes kehtestatud investeeringuid puudutavate vaidluste lahendamise mehhanismid, ei oleks majandushuvid tähtsamad kui pädevate riigiasutuste õigus osutada avalikke teenuseid nii, nagu nad seda vajalikuks peavad; |
| --- | --- |

10.

toonitab vajadust tagada rahvusvahelise investeerimiskohtu loomisel, et kogu üleminekuperioodi vältel, kuni rahvusvaheline investeerimiskohus on täielikult asendanud kõik ELi kaubanduslepingutes kehtestatud investeeringuid puudutavate vaidluste lahendamise mehhanismid, ei oleks majandushuvid tähtsamad kui pädevate riigiasutuste õigus osutada avalikke teenuseid nii, nagu nad seda vajalikuks peavad;

| 11. | tervitab Euroopa Komisjoni 29. veebruari 2016. aasta avaldust, et ELi ja Kanada vahel sõlmitud laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu investeeringute kaitse peatükk sisaldab muudetud lähenemisviisi elemente, mille EL pakkus välja investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise läbipaistvama süsteemi loomiseks, hõlmates järgmist:






  — | siduvam sõnastus õiguse kohta reguleerida investeeringute kaitset kõigil valitsustasanditel; |
| --- | --- | --- |

11.

tervitab Euroopa Komisjoni 29. veebruari 2016. aasta avaldust, et ELi ja Kanada vahel sõlmitud laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu investeeringute kaitse peatükk sisaldab muudetud lähenemisviisi elemente, mille EL pakkus välja investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise läbipaistvama süsteemi loomiseks, hõlmates järgmist:

—

siduvam sõnastus õiguse kohta reguleerida investeeringute kaitset kõigil valitsustasanditel;

| — | vaidluste lahendamise eest vastutava alalise institutsioonilise kohtu loomine. Kohtu 15 liiget nimetavad eelnevalt ametisse lepingu pooled; |
| --- | --- |

—

vaidluste lahendamise eest vastutava alalise institutsioonilise kohtu loomine. Kohtu 15 liiget nimetavad eelnevalt ametisse lepingu pooled;

| — | apellatsioonikohtu loomine. Kohus võib otsuseid kontrollida nende seaduslikkuse vaatepunktist ja neid vea korra tühistada; |
| --- | --- |

—

apellatsioonikohtu loomine. Kohus võib otsuseid kontrollida nende seaduslikkuse vaatepunktist ja neid vea korra tühistada;

| — | üksikasjalikumad eetikanormid mis tahes huvide konflikti vältimiseks; |
| --- | --- |

—

üksikasjalikumad eetikanormid mis tahes huvide konflikti vältimiseks;

| — | ELi ja Kanada kohustus tegeleda alalise mitmepoolse jurisdiktsiooni või investeerimisküsimustega tegeleva apellatsioonikohtu loomisega; |
| --- | --- |

—

ELi ja Kanada kohustus tegeleda alalise mitmepoolse jurisdiktsiooni või investeerimisküsimustega tegeleva apellatsioonikohtu loomisega;

| 12. | tervitab komisjoni seisukohta avalike teenuste suhtes, mille kohaselt ei tohi tulevased ELi kaubanduslepingud takistada ühegi tasandi valitsusi pakkumast, toetamast või reguleerimast avalikke teenuseid, nõuda valitsustelt ühegi teenuse erastamist ega seada neile tõkkeid üldsusele pakutavate teenuste valiku laiendamisel; |
| --- | --- |

12.

tervitab komisjoni seisukohta avalike teenuste suhtes, mille kohaselt ei tohi tulevased ELi kaubanduslepingud takistada ühegi tasandi valitsusi pakkumast, toetamast või reguleerimast avalikke teenuseid, nõuda valitsustelt ühegi teenuse erastamist ega seada neile tõkkeid üldsusele pakutavate teenuste valiku laiendamisel;

| 13. | rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peab olema igal ajal võimalik korraldada üldhuviteenuste osutamist, sõltumata sellest, kuidas teenuseid osutatakse ja rahastatakse; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peab olema igal ajal võimalik korraldada üldhuviteenuste osutamist, sõltumata sellest, kuidas teenuseid osutatakse ja rahastatakse;

II.   POLIITILISED SOOVITUSED

| 14. | väljendab heameelt 27. novembril 2015 kaubandusministrite nõukogus kokku lepitud nõukogu järelduste üle, kuna need esindavad hästi tasakaalustatud lähenemisviisi, millega nihutatakse kooskõlas ELi välispoliitikaga kaubanduspoliitika rõhuasetust, aga mitte selle sisu; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt 27. novembril 2015 kaubandusministrite nõukogus kokku lepitud nõukogu järelduste üle, kuna need esindavad hästi tasakaalustatud lähenemisviisi, millega nihutatakse kooskõlas ELi välispoliitikaga kaubanduspoliitika rõhuasetust, aga mitte selle sisu;

| 15. | leiab, et strateegia territoriaalne mõõde peaks tagama, et kogu ELi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad õiglaselt kasu majanduskasvu ja investeerimisvõimalustest, mida selliste vabakaubanduslepingute ja üldiselt kaubanduslepingutega oodatakse kaasnevat, mida teatises kirjeldatakse. Tuleb ka selgitada, mida vabakaubanduslepingud võivad tähendada riigi rahastatud tegevuse seisukohast kohalikul tasandil, et kaitsta ühinemisvabadust ja kohalikku omavalitsust; |
| --- | --- |

15.

leiab, et strateegia territoriaalne mõõde peaks tagama, et kogu ELi kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad õiglaselt kasu majanduskasvu ja investeerimisvõimalustest, mida selliste vabakaubanduslepingute ja üldiselt kaubanduslepingutega oodatakse kaasnevat, mida teatises kirjeldatakse. Tuleb ka selgitada, mida vabakaubanduslepingud võivad tähendada riigi rahastatud tegevuse seisukohast kohalikul tasandil, et kaitsta ühinemisvabadust ja kohalikku omavalitsust;

| 16. | nõuab kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 14 ja 106 ning protokolliga (nr 26) üldhuviteenuste kohta, et läbirääkimiste objektiks olevate kaubanduslepingute kohaldamisalast jäetaks välja praegused ja tulevased üldhuviteenused ning üldist majandushuvi pakkuvad teenused (sh veevarustus, tervishoiu- ja sotsiaalteenused, sotsiaalkindlustussüsteemid ja haridus, jäätmekäitlus ja ühistransport); |
| --- | --- |

16.

nõuab kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 14 ja 106 ning protokolliga (nr 26) üldhuviteenuste kohta, et läbirääkimiste objektiks olevate kaubanduslepingute kohaldamisalast jäetaks välja praegused ja tulevased üldhuviteenused ning üldist majandushuvi pakkuvad teenused (sh veevarustus, tervishoiu- ja sotsiaalteenused, sotsiaalkindlustussüsteemid ja haridus, jäätmekäitlus ja ühistransport);

| 17. | leiab, et on kindlakstehtud vajadus VKEde rahvusvahelistumise programmide koostamise ja elluviimise järele kohalikul ja piirkondlikul tasandil, kaasates sellesse kohalikud ja piirkondlikud sidusrühmad. Selle raames tehtaks kindlaks ka toetuse erinevused, et vähendada ebavõrdsust ja negatiivseid mõjusid, mida avatum kaubandus võib teatud piirkondadele kaasa tuua; |
| --- | --- |

17.

leiab, et on kindlakstehtud vajadus VKEde rahvusvahelistumise programmide koostamise ja elluviimise järele kohalikul ja piirkondlikul tasandil, kaasates sellesse kohalikud ja piirkondlikud sidusrühmad. Selle raames tehtaks kindlaks ka toetuse erinevused, et vähendada ebavõrdsust ja negatiivseid mõjusid, mida avatum kaubandus võib teatud piirkondadele kaasa tuua;

| 18. | leiab, et on oluline meeles pidada, et kaubandus ja investeeringud ei tähenda mitte ainult turgude avamist, mis omalt poolt ergutab konkurentsi ja innovatsiooni eesmärgiga suurendada Euroopa konkurentsivõimet, mis võib omakorda aidata luua töökohti ja majanduskasvu, vaid ka kõigi piirkondade vajalikku arengut, et tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning kõigi kodanike heaolu; |
| --- | --- |

18.

leiab, et on oluline meeles pidada, et kaubandus ja investeeringud ei tähenda mitte ainult turgude avamist, mis omalt poolt ergutab konkurentsi ja innovatsiooni eesmärgiga suurendada Euroopa konkurentsivõimet, mis võib omakorda aidata luua töökohti ja majanduskasvu, vaid ka kõigi piirkondade vajalikku arengut, et tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning kõigi kodanike heaolu;

| 19. | väljendab heameelt selle üle, et uues strateegias rõhutatakse ELi väärtusi ja kaubanduslepingutes edendatakse selliseid Euroopa väärtusi nagu säästev areng ja inimõigused, kuid leiab, et need tuleks konkreetselt esile tuua; |
| --- | --- |

19.

väljendab heameelt selle üle, et uues strateegias rõhutatakse ELi väärtusi ja kaubanduslepingutes edendatakse selliseid Euroopa väärtusi nagu säästev areng ja inimõigused, kuid leiab, et need tuleks konkreetselt esile tuua;

| 20. | tunnistab, et õigusnormide lähendamine vabakaubanduslepingutes sektori tasandil võib vähendada ühesuguseid tulemusi andvate menetluste ja lubade taotlemise nõuete tarbetut dubleerimist. Hilisemate kohtuvaidluste vältimiseks on siiski oluline sõnastada lepingu tekst täpselt ning koostada ammendav positiivne loetelu teenustest, mis on hõlmatud teenuskaubanduse lepingute alla; |
| --- | --- |

20.

tunnistab, et õigusnormide lähendamine vabakaubanduslepingutes sektori tasandil võib vähendada ühesuguseid tulemusi andvate menetluste ja lubade taotlemise nõuete tarbetut dubleerimist. Hilisemate kohtuvaidluste vältimiseks on siiski oluline sõnastada lepingu tekst täpselt ning koostada ammendav positiivne loetelu teenustest, mis on hõlmatud teenuskaubanduse lepingute alla;

| 21. | tervitab teatise keskendumist VKEde senikasutamata potentsiaalile ja vajadusele pakkuda neile sihipärast toetust, alustades sobivast kaubanduspoliitikast; |
| --- | --- |

21.

tervitab teatise keskendumist VKEde senikasutamata potentsiaalile ja vajadusele pakkuda neile sihipärast toetust, alustades sobivast kaubanduspoliitikast;

| 22. | leiab, et õigusnormide lähendamine on eriti asjakohane VKEde jaoks rahvusvahelistumisvõimaluste loomisel ja üleilmsetesse väärtusahelatesse integreerumisel; |
| --- | --- |

22.

leiab, et õigusnormide lähendamine on eriti asjakohane VKEde jaoks rahvusvahelistumisvõimaluste loomisel ja üleilmsetesse väärtusahelatesse integreerumisel;

| 23. | leiab, et kõigi ELi vabakaubanduslepingute eesmärk peaks olema tasakaalustatud tulemus tundlikes traditsioonilistes sektorites nagu põllumajandus ning nendes lepingutes tuleks tunnustada kvaliteetseid tooteid ja neid kaitsta rahvusvahelisel tasandil võltsimise eest; |
| --- | --- |

23.

leiab, et kõigi ELi vabakaubanduslepingute eesmärk peaks olema tasakaalustatud tulemus tundlikes traditsioonilistes sektorites nagu põllumajandus ning nendes lepingutes tuleks tunnustada kvaliteetseid tooteid ja neid kaitsta rahvusvahelisel tasandil võltsimise eest;

| 24. | nõustub, et intensiivsem arutelu ELi kaubanduspoliitika üle pakub võimaluse paremini kaasata kõiki sidusrühmi erinevate algatuste ettevalmistamisse, nendealastesse läbirääkimistesse ja nende rakendamisse kohapeal. Selleks tuleb aga tagada praegusest suurem läbipaistvus; |
| --- | --- |

24.

nõustub, et intensiivsem arutelu ELi kaubanduspoliitika üle pakub võimaluse paremini kaasata kõiki sidusrühmi erinevate algatuste ettevalmistamisse, nendealastesse läbirääkimistesse ja nende rakendamisse kohapeal. Selleks tuleb aga tagada praegusest suurem läbipaistvus;

| 25. | kutsub üles tugevdama meetmeid, et toetada säästvat arengut ja head valitsemistava kaubanduslepingute, mitmeid sidusrühmi hõlmavate algatuste jmt kaudu, pannes rõhu vabale, õiglasele ja eetilisele kaubandusele, keskkonnakaitsele, töötajate õigustele, inimväärsetele töötingimustele ning inimõigustele, tervishoiule ja tarbijakaitsele, loomade heaolule, kultuurilise mitmekesisuse kaitse tagamisele ja arengu edendamisele kaubanduse, sh kaubandusabi ja tegevuskava 2030 kaudu; |
| --- | --- |

25.

kutsub üles tugevdama meetmeid, et toetada säästvat arengut ja head valitsemistava kaubanduslepingute, mitmeid sidusrühmi hõlmavate algatuste jmt kaudu, pannes rõhu vabale, õiglasele ja eetilisele kaubandusele, keskkonnakaitsele, töötajate õigustele, inimväärsetele töötingimustele ning inimõigustele, tervishoiule ja tarbijakaitsele, loomade heaolule, kultuurilise mitmekesisuse kaitse tagamisele ja arengu edendamisele kaubanduse, sh kaubandusabi ja tegevuskava 2030 kaudu;

| 26. | leiab, et kaubanduslepingud peaksid pakkuma võrdseid võimalusi ELi liikmesriikides ja piirkondades (sh ELi äärepoolseimad piirkonnad ja ülemereterritooriumid) ning kõikides asjaomastes sektorites (sh tööstus, põllumajandus ja teenused). Sellega seoses on komiteel hea meel, et nõukogu rõhutas vajadust hõlbustada ja parandada ELi ettevõtjate (eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad) integreerumist üleilmsetesse väärtusahelatesse; |
| --- | --- |

26.

leiab, et kaubanduslepingud peaksid pakkuma võrdseid võimalusi ELi liikmesriikides ja piirkondades (sh ELi äärepoolseimad piirkonnad ja ülemereterritooriumid) ning kõikides asjaomastes sektorites (sh tööstus, põllumajandus ja teenused). Sellega seoses on komiteel hea meel, et nõukogu rõhutas vajadust hõlbustada ja parandada ELi ettevõtjate (eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad) integreerumist üleilmsetesse väärtusahelatesse;

| 27. | tervitab komisjoni pühendumust tagada läbipaistvust suurendavad meetmed ning loodab, et sellele järgnevad konkreetsed meetmed suurema nähtavuse edendamiseks, nt läbipaistvuskohustus läbirääkimisseisukohtade – sh teiste osapoolte seisukohtade – osas. Komitee kritiseerib siiski asjaolu, et teatises ei käsitleta kesksemaid probleeme, mis on seotud kaubanduspoliitika kujundamise läbipaistvusega ELi liikmesriikide tasandil, näiteks kaubanduspoliitika eesmärkide sõnastamine enne läbirääkimiste algust, st etapis, kui 28 liikmesriiki määravad kindlaks läbirääkimisvolitused; |
| --- | --- |

27.

tervitab komisjoni pühendumust tagada läbipaistvust suurendavad meetmed ning loodab, et sellele järgnevad konkreetsed meetmed suurema nähtavuse edendamiseks, nt läbipaistvuskohustus läbirääkimisseisukohtade – sh teiste osapoolte seisukohtade – osas. Komitee kritiseerib siiski asjaolu, et teatises ei käsitleta kesksemaid probleeme, mis on seotud kaubanduspoliitika kujundamise läbipaistvusega ELi liikmesriikide tasandil, näiteks kaubanduspoliitika eesmärkide sõnastamine enne läbirääkimiste algust, st etapis, kui 28 liikmesriiki määravad kindlaks läbirääkimisvolitused;

| 28. | rõhutab, et kaubandusarutelus tuleb ELi tarbijate õigusi käsitleda tasakaalustatumalt ning minna kaugemale privaatsuse küsimusest, tarbijaohutusest ja tarbijate õigusest saada toodete kohta teavet. Tarbijakaitse põhielemente – teavet, läbipaistvust ja valikuvabadust – tuleb hoida ja kaitsta; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et kaubandusarutelus tuleb ELi tarbijate õigusi käsitleda tasakaalustatumalt ning minna kaugemale privaatsuse küsimusest, tarbijaohutusest ja tarbijate õigusest saada toodete kohta teavet. Tarbijakaitse põhielemente – teavet, läbipaistvust ja valikuvabadust – tuleb hoida ja kaitsta;

| 29. | tuleb keskenduda ühtmoodi nii eksportivatele kui ka mitteeksportivatele VKEdele, tagamaks, et avatud kaubandusest ja ELi kaubanduspoliitikast tulenevad hüved ei piirdu üksnes nende VKEdega, kes osalevad liikmesriigi ekspordimajanduses; |
| --- | --- |

29.

tuleb keskenduda ühtmoodi nii eksportivatele kui ka mitteeksportivatele VKEdele, tagamaks, et avatud kaubandusest ja ELi kaubanduspoliitikast tulenevad hüved ei piirdu üksnes nende VKEdega, kes osalevad liikmesriigi ekspordimajanduses;

| 30. | ergutab ELi läbirääkijaid nõudma väikeettevõtjate peatüki lisamist kõigisse tulevastesse ELi kaubanduslepingutesse; |
| --- | --- |

30.

ergutab ELi läbirääkijaid nõudma väikeettevõtjate peatüki lisamist kõigisse tulevastesse ELi kaubanduslepingutesse;

| 31. | leiab, et reguleerimise kulude vähendamine annaks suurema positiivse tõuke ja aitaks väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel siseneda uutele turgudele, kus vabakaubanduslepinguväliste kaubanduspartnerite vahelised dubleerivad süsteemid takistavad turulepääsu ja aitavad suurematel hästi toimivatel ettevõtetel turud monopoliseerida; |
| --- | --- |

31.

leiab, et reguleerimise kulude vähendamine annaks suurema positiivse tõuke ja aitaks väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel siseneda uutele turgudele, kus vabakaubanduslepinguväliste kaubanduspartnerite vahelised dubleerivad süsteemid takistavad turulepääsu ja aitavad suurematel hästi toimivatel ettevõtetel turud monopoliseerida;

| 32. | toetab avatumat turgu kui vastumürki investeeringute madalale tasemele, ergutades maailmamajandust ajal, mil võlakoormus on jätkuvalt kõrge; |
| --- | --- |

32.

toetab avatumat turgu kui vastumürki investeeringute madalale tasemele, ergutades maailmamajandust ajal, mil võlakoormus on jätkuvalt kõrge;

| 33. | märgib, et teatises keskendutakse kahepoolsetele vabakaubanduslepingutele, ent toetab siiski seda, et EL tugevdaks jälle oma kaubanduspoliitikat WTO mitmepoolse tegevuskava raames; |
| --- | --- |

33.

märgib, et teatises keskendutakse kahepoolsetele vabakaubanduslepingutele, ent toetab siiski seda, et EL tugevdaks jälle oma kaubanduspoliitikat WTO mitmepoolse tegevuskava raames;

| 34. | väljendab muret selle pärast, et suurem keskendumine kahepoolsetele kaubandussuhetele võib soodustada majanduslike blokkide moodustumist ning diskrimineerimise ja dereguleerimise võidujooksu majanduslikult nõrgemate riikide kahjuks, kelle mõjuvõim läbirääkimistel on väiksem; |
| --- | --- |

34.

väljendab muret selle pärast, et suurem keskendumine kahepoolsetele kaubandussuhetele võib soodustada majanduslike blokkide moodustumist ning diskrimineerimise ja dereguleerimise võidujooksu majanduslikult nõrgemate riikide kahjuks, kelle mõjuvõim läbirääkimistel on väiksem;

| 35. | juhib tähelepanu sellele, et üha keerukam standardite ja kaubanduseeskirjade võrk on kõigile kahjulik, ning kutsub komisjoni üles tagama sünergia ja ühtluse kahepoolsetes, mõnepoolsetes ja mitmepoolsetes lepingutes, mille üle peetakse praegu läbirääkimisi. Ka uued lepingud peaksid olema kantud selguse, läbipaistvuse ja lihtsustamise põhimõtetest; |
| --- | --- |

35.

juhib tähelepanu sellele, et üha keerukam standardite ja kaubanduseeskirjade võrk on kõigile kahjulik, ning kutsub komisjoni üles tagama sünergia ja ühtluse kahepoolsetes, mõnepoolsetes ja mitmepoolsetes lepingutes, mille üle peetakse praegu läbirääkimisi. Ka uued lepingud peaksid olema kantud selguse, läbipaistvuse ja lihtsustamise põhimõtetest;

| 36. | taotleb, et ELi kaubanduspoliitikas pöörataks eraldi tähelepanu kaubanduse edendamisele sektorites, nagu keskkonnahoidlik tehnoloogia, milles EL on maailmas juhtival kohal; |
| --- | --- |

36.

taotleb, et ELi kaubanduspoliitikas pöörataks eraldi tähelepanu kaubanduse edendamisele sektorites, nagu keskkonnahoidlik tehnoloogia, milles EL on maailmas juhtival kohal;

| 37. | nõuab, et piirkondi ning kohalikke ja piirkondlikke kaubanduskodasid või samalaadseid esindusorganisatsioone teavitataks asjakohaselt tihedamast rahvusvahelisest kaubandusest tulenenud väljakutsetest ja võimalustest. See on eriti oluline VKEde jaoks, kuna neil puuduvad tõenäolisemalt vahendid selleks, et maailmakaubanduse arengut ise jälgida; |
| --- | --- |

37.

nõuab, et piirkondi ning kohalikke ja piirkondlikke kaubanduskodasid või samalaadseid esindusorganisatsioone teavitataks asjakohaselt tihedamast rahvusvahelisest kaubandusest tulenenud väljakutsetest ja võimalustest. See on eriti oluline VKEde jaoks, kuna neil puuduvad tõenäolisemalt vahendid selleks, et maailmakaubanduse arengut ise jälgida;

| 38. | leiab, et kaubanduspoliitika peaks olema tihedamalt seotud teiste arenguriikide aitamisele suunatud poliitikavaldkondadega, kaotamata samas silmist ELi strateegilise arengu ja pideva kasvu huvi; |
| --- | --- |

38.

leiab, et kaubanduspoliitika peaks olema tihedamalt seotud teiste arenguriikide aitamisele suunatud poliitikavaldkondadega, kaotamata samas silmist ELi strateegilise arengu ja pideva kasvu huvi;

| 39. | rõhutab, et tööõigusnorme, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kaheksat põhikonventsiooni, tuleb võrdselt rakendada kaubanduslepingute kõikides peatükkides, ning et need lepingud peavad sisaldama läbivaatamisklauslit, millega võimaldatakse lepinguosalisel lepingust lahti öelda või kohustused peatada, kui ei peeta kinni tööõigus- ja sotsiaalnormidest; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et tööõigusnorme, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kaheksat põhikonventsiooni, tuleb võrdselt rakendada kaubanduslepingute kõikides peatükkides, ning et need lepingud peavad sisaldama läbivaatamisklauslit, millega võimaldatakse lepinguosalisel lepingust lahti öelda või kohustused peatada, kui ei peeta kinni tööõigus- ja sotsiaalnormidest;

| 40. | toonitab, et investeerimislepingutega seotud kohustused kaitsta õigustatud avaliku sektori poliitikameetmeid vabakaubanduslepingutest tulenevate väljakutsete vastu on ülima tähtsusega, sest liikmesriikidel ei tohiks olla takistusi õigustatud avaliku sektori poliitikameetmete (näiteks tubaka tarbimise vastu) võtmisel; |
| --- | --- |

40.

toonitab, et investeerimislepingutega seotud kohustused kaitsta õigustatud avaliku sektori poliitikameetmeid vabakaubanduslepingutest tulenevate väljakutsete vastu on ülima tähtsusega, sest liikmesriikidel ei tohiks olla takistusi õigustatud avaliku sektori poliitikameetmete (näiteks tubaka tarbimise vastu) võtmisel;

| 41. | märgib, et arutelu investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi ja investeerimiskohtu süsteemi üle on keeruline, ning nõuab, et kaubanduslepingu täitmist puudutavaid kohtuvaidlusi peetaks kostja asukoha riiklikes kohtutes, kostja riigi keeles ja kõnealuse riigi kehtiva õigustiku alusel; samuti peab olema võimalik edasi kaevata. Riikidevaheliste vaidluste lahendamise menetlused peaksid põhinema WTO tasandil kehtivatel menetlustel; |
| --- | --- |

41.

märgib, et arutelu investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismi ja investeerimiskohtu süsteemi üle on keeruline, ning nõuab, et kaubanduslepingu täitmist puudutavaid kohtuvaidlusi peetaks kostja asukoha riiklikes kohtutes, kostja riigi keeles ja kõnealuse riigi kehtiva õigustiku alusel; samuti peab olema võimalik edasi kaevata. Riikidevaheliste vaidluste lahendamise menetlused peaksid põhinema WTO tasandil kehtivatel menetlustel;

| 42. | palub komisjonil lisaks kuni investeerimiskohtu süsteemi loomiseni tagada, et enamsoodustusrežiimide alusel investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanisme ei kohaldataks piiramatult väljaspool asjaomase kaubanduslepingu kohaldamisala; |
| --- | --- |

42.

palub komisjonil lisaks kuni investeerimiskohtu süsteemi loomiseni tagada, et enamsoodustusrežiimide alusel investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanisme ei kohaldataks piiramatult väljaspool asjaomase kaubanduslepingu kohaldamisala;

| 43. | leiab, et kaubanduslepingud peavad isegi pärast nende sõlmimist ja ratifitseerimist sisaldama tehnilisi kohandusi võimaldavat mehhanismi (teatud reguleeriv järelevalveorgan) ning samuti läbivaatamisklauslit asjaomase lepingu võimalikuks uueks läbivaatamiseks ja sätet, mille kohaselt oleks otsuseid liberaliseerimismeetmete kohta – ka otsuseid, mille on langetanud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oma pädevusvaldkondades – võimalik igal ajal tühistada; |
| --- | --- |

43.

leiab, et kaubanduslepingud peavad isegi pärast nende sõlmimist ja ratifitseerimist sisaldama tehnilisi kohandusi võimaldavat mehhanismi (teatud reguleeriv järelevalveorgan) ning samuti läbivaatamisklauslit asjaomase lepingu võimalikuks uueks läbivaatamiseks ja sätet, mille kohaselt oleks otsuseid liberaliseerimismeetmete kohta – ka otsuseid, mille on langetanud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oma pädevusvaldkondades – võimalik igal ajal tühistada;

| 44. | peab samuti oluliseks, et ELi ja kaubanduspartneri(te) esindajad kõnealuses organis oleksid hästi teavitatud ning et oleks tagatud huvide tasakaalustatud esindatus; |
| --- | --- |

44.

peab samuti oluliseks, et ELi ja kaubanduspartneri(te) esindajad kõnealuses organis oleksid hästi teavitatud ning et oleks tagatud huvide tasakaalustatud esindatus;

| 45. | rõhutab, et on oluline püüda lihtsustada kaubandust kõigi nende riikidega, kellega ELil ei ole vabakaubanduslepingut; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et on oluline püüda lihtsustada kaubandust kõigi nende riikidega, kellega ELil ei ole vabakaubanduslepingut;

| 46. | nõustub, et peamine tingimus, mis laseks tulevikus edu saavutada, ongi taastada tasakaal suhtelise panuse vahel, mille annavad süsteemi arenenud ja tärkava turumajandusega riigid; |
| --- | --- |

46.

nõustub, et peamine tingimus, mis laseks tulevikus edu saavutada, ongi taastada tasakaal suhtelise panuse vahel, mille annavad süsteemi arenenud ja tärkava turumajandusega riigid;

| 47. | rõhutab, et ükski ELi kaubandusleping ei tohi kaasa tuua tarbija-, keskkonna- ega sotsiaal- ja töökaitseõiguste vähenemist võrreldes ELis ja eri liikmesriikides praegu kehtiva tasemega. Samuti peab jääma võimalikuks seda taset tõsta. Komitee soovitab neid põhimõtteid tugevdada ja lisaks selgitada, et see kehtib ka tooteohutuse, tervise-, looma- ja andmekaitsega seotud küsimuste suhtes. Komitee eeldab, et tagatakse Euroopa Liidu ning liikmesriikide parlamentide ja valitsuste läbirääkimisruum, säilitades sel viisil ka kodanike demokraatliku võimaluse avaldada mõju; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et ükski ELi kaubandusleping ei tohi kaasa tuua tarbija-, keskkonna- ega sotsiaal- ja töökaitseõiguste vähenemist võrreldes ELis ja eri liikmesriikides praegu kehtiva tasemega. Samuti peab jääma võimalikuks seda taset tõsta. Komitee soovitab neid põhimõtteid tugevdada ja lisaks selgitada, et see kehtib ka tooteohutuse, tervise-, looma- ja andmekaitsega seotud küsimuste suhtes. Komitee eeldab, et tagatakse Euroopa Liidu ning liikmesriikide parlamentide ja valitsuste läbirääkimisruum, säilitades sel viisil ka kodanike demokraatliku võimaluse avaldada mõju;

| 48. | nõuab abivahendeid, et toetada tarbijaid piiriüleses kaubavahetuses ja teenustekaubanduses kolmandate riikidega, näiteks online-kontaktpunktide kaudu, kes pakuvad teavet või nõustamist seoses vaidlustega; |
| --- | --- |

48.

nõuab abivahendeid, et toetada tarbijaid piiriüleses kaubavahetuses ja teenustekaubanduses kolmandate riikidega, näiteks online-kontaktpunktide kaudu, kes pakuvad teavet või nõustamist seoses vaidlustega;

| 49. | toetab korruptsioonivastaste sätete lisamist kaubanduslepingutesse veel ühe meetmena, mille abil tagada, et kõik ettevõtted ja tarbijad võivad saada osa lepingu hüvedest, vähendades nii piirkondlikke vajakajäämisi; |
| --- | --- |

49.

toetab korruptsioonivastaste sätete lisamist kaubanduslepingutesse veel ühe meetmena, mille abil tagada, et kõik ettevõtted ja tarbijad võivad saada osa lepingu hüvedest, vähendades nii piirkondlikke vajakajäämisi;

| 50. | leiab, et komiteel on keskne roll püüdlustes tagada, et kaubanduslepingute hüved jõuavad kohaliku ja piirkondliku tasandini, ja nende lepingute ülevaatamisel, mille hüved ei ole kohaliku tasandini jõudnud; |
| --- | --- |

50.

leiab, et komiteel on keskne roll püüdlustes tagada, et kaubanduslepingute hüved jõuavad kohaliku ja piirkondliku tasandini, ja nende lepingute ülevaatamisel, mille hüved ei ole kohaliku tasandini jõudnud;

| 51. | rõhutab, et Euroopa Liit peab lisama riigihanked rahvusvahelistesse kaubanduslepingutesse, hoogustades samal ajal läbirääkimisi, et vastata ebakõlale ELi riigihanketurgude avatuse ja suurte kaubanduspartnerite piiravate tavade vahel; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et Euroopa Liit peab lisama riigihanked rahvusvahelistesse kaubanduslepingutesse, hoogustades samal ajal läbirääkimisi, et vastata ebakõlale ELi riigihanketurgude avatuse ja suurte kaubanduspartnerite piiravate tavade vahel;

| 52. | tervitab Euroopa Komisjoni muudetud ettepanekut rahvusvaheliste hangete instrumendi kohta (1) ja rõhutab, et see vahend võib anda olulise panuse võitlusse korruptsiooni vastu kolmandates riikides. Lisaks palub komitee kasutada instrumenti tasakaalustatult, et vältida selle kasutamist ELI riigihanketurgude kaitsmise või sulgemise eesmärgil; |
| --- | --- |

52.

tervitab Euroopa Komisjoni muudetud ettepanekut rahvusvaheliste hangete instrumendi kohta (1) ja rõhutab, et see vahend võib anda olulise panuse võitlusse korruptsiooni vastu kolmandates riikides. Lisaks palub komitee kasutada instrumenti tasakaalustatult, et vältida selle kasutamist ELI riigihanketurgude kaitsmise või sulgemise eesmärgil;

| 53. | rõhutab ELi VKEde erivajadusi ja probleeme, millega nad võivad silmitsi seista kolmandate riikide riigihanketurgudel osaledes. Komitee tervitab siinkohal tõsiasja, et instrumenti ei kohaldata ELi VKEde esitatud hankemenetlustele, ning asjaolu, et selle kohaldamine piiratakse lepingutega, mis ületavad teatud künnise. |
| --- | --- |

53.

rõhutab ELi VKEde erivajadusi ja probleeme, millega nad võivad silmitsi seista kolmandate riikide riigihanketurgudel osaledes. Komitee tervitab siinkohal tõsiasja, et instrumenti ei kohaldata ELi VKEde esitatud hankemenetlustele, ning asjaolu, et selle kohaldamine piiratakse lepingutega, mis ületavad teatud künnise.

Brüssel, 8. aprill 2016

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2016) 34 final.

1

---

| 1.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/43 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/43

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Ühtse turu täiustamine”

(2016/C 240/08)

| Raportöör: | Alessandro PASTACCI (IT/PES), Mantova provintsivalitsuse juht |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele”
  COM(2015) 550 final |

Raportöör:

Alessandro PASTACCI (IT/PES), Mantova provintsivalitsuse juht

Viitedokument:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele”

COM(2015) 550 final

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | rõhutab, et ühtne turg kui kaupade, teenuste, isikute ja kapitali vaba liikumise põhialus Euroopa Liidus on üks ELi suurimaid majanduslikke saavutusi ning aidanud suurendada heaolu ja luua töökohti. Selleks et ühtne turg toimiks veelgi paremini, on vaja ellu viia rohkem majandus- ja struktuurireforme, et saavutada strateegias „Euroopa 2020” seatud majanduskasvu ja tööhõive eesmärgid ning Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sedastatud jätkusuutliku arengu, kõrge konkurentsivõimega sotsiaalse turumajanduse ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse alased eesmärgid. Samuti toonitab komitee, et ühtne turg on lahutamatult seotud isikute vaba liikumist reguleeriva Schengeni lepinguga ning Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimisega (1). Seepärast leiab komitee, et ühtse turu lõpuleviimine ja ellurakendamine on ülimalt oluline ühtse turu kogu potentsiaali ärakasutamiseks; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et ühtne turg kui kaupade, teenuste, isikute ja kapitali vaba liikumise põhialus Euroopa Liidus on üks ELi suurimaid majanduslikke saavutusi ning aidanud suurendada heaolu ja luua töökohti. Selleks et ühtne turg toimiks veelgi paremini, on vaja ellu viia rohkem majandus- ja struktuurireforme, et saavutada strateegias „Euroopa 2020” seatud majanduskasvu ja tööhõive eesmärgid ning Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sedastatud jätkusuutliku arengu, kõrge konkurentsivõimega sotsiaalse turumajanduse ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse alased eesmärgid. Samuti toonitab komitee, et ühtne turg on lahutamatult seotud isikute vaba liikumist reguleeriva Schengeni lepinguga ning Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimisega (1). Seepärast leiab komitee, et ühtse turu lõpuleviimine ja ellurakendamine on ülimalt oluline ühtse turu kogu potentsiaali ärakasutamiseks;

| 2. | nõustub, et suurema tõhususe saavutamiseks peaks ajakohastatud ühtse turu strateegia koosnema kolmest osast: 1) looma võimalusi tarbijatele, kutsetöötajatele ja ettevõtetele; 2) soodustama ja võimaldama Euroopa ajakohastamist ja innovatsiooni; 3) tagama praktilised tulemused, millest tarbijatel ja ettevõtetel on igapäevaselt kasu. Sellise kolmeosalise ja integreeritud strateegiaga tuleks leida lahendus kiire üleilmastumise ja tehnoloogilise muutuse koosmõjul tekkinud probleemidele ning haridus- ja koolitussüsteemide visale kohanemisele; |
| --- | --- |

2.

nõustub, et suurema tõhususe saavutamiseks peaks ajakohastatud ühtse turu strateegia koosnema kolmest osast: 1) looma võimalusi tarbijatele, kutsetöötajatele ja ettevõtetele; 2) soodustama ja võimaldama Euroopa ajakohastamist ja innovatsiooni; 3) tagama praktilised tulemused, millest tarbijatel ja ettevõtetel on igapäevaselt kasu. Sellise kolmeosalise ja integreeritud strateegiaga tuleks leida lahendus kiire üleilmastumise ja tehnoloogilise muutuse koosmõjul tekkinud probleemidele ning haridus- ja koolitussüsteemide visale kohanemisele;

| 3. | toetab Euroopa Parlamendi üleskutset lisada Euroopa poolaastale ühtse turu sammas koos ühtse turu integratsiooni korrapärase järelevalve- ja hindamissüsteemiga, mis sisaldaks kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate kogumit, võrdlusanalüüsi, vastastikust hindamist ja parimate tavade tutvustamist (2); |
| --- | --- |

3.

toetab Euroopa Parlamendi üleskutset lisada Euroopa poolaastale ühtse turu sammas koos ühtse turu integratsiooni korrapärase järelevalve- ja hindamissüsteemiga, mis sisaldaks kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate kogumit, võrdlusanalüüsi, vastastikust hindamist ja parimate tavade tutvustamist (2);

| 4. | võtab arvesse, et ühtse turu strateegia on mõeldud täiendama investeerimise, konkurentsivõime ja rahastamisvõimalustele juurdepääsu, energia siseturu, digitaalse ühtse turu ja tööjõu liikuvuse alaseid ELi algatusi, ning nimetatud algatused peaksid omakorda täiendama ühtse turu strateegiat. Seepärast peab komitee kahetsusväärseks, et komisjoni teatisele ei ole lisatud töötajate lähetamise direktiivi läbivaatamise ettepanekut, millest pidi saama üks praeguse komisjoni peamisi algatusi tegelemaks sotsiaalse dumpinguga, tugevdamaks töötajate õigusi Euroopas ning tagamaks kollektiivläbirääkimised kui töösuhete raamistiku. Kõnealune olukord ei tohi viia lünkadeni ühtse turu süvendamise tegevuskava ja tööjõu liikuvuse tingimuste parandamiseks vajalike algatuste vahel ning seda tuleb käsitleda 8. märtsil esitatud töötajate lähetamise direktiivi (direktiiv 96/71) muutmist käsitleva komisjoni ettepaneku seadusandlikus menetluses; |
| --- | --- |

4.

võtab arvesse, et ühtse turu strateegia on mõeldud täiendama investeerimise, konkurentsivõime ja rahastamisvõimalustele juurdepääsu, energia siseturu, digitaalse ühtse turu ja tööjõu liikuvuse alaseid ELi algatusi, ning nimetatud algatused peaksid omakorda täiendama ühtse turu strateegiat. Seepärast peab komitee kahetsusväärseks, et komisjoni teatisele ei ole lisatud töötajate lähetamise direktiivi läbivaatamise ettepanekut, millest pidi saama üks praeguse komisjoni peamisi algatusi tegelemaks sotsiaalse dumpinguga, tugevdamaks töötajate õigusi Euroopas ning tagamaks kollektiivläbirääkimised kui töösuhete raamistiku. Kõnealune olukord ei tohi viia lünkadeni ühtse turu süvendamise tegevuskava ja tööjõu liikuvuse tingimuste parandamiseks vajalike algatuste vahel ning seda tuleb käsitleda 8. märtsil esitatud töötajate lähetamise direktiivi (direktiiv 96/71) muutmist käsitleva komisjoni ettepaneku seadusandlikus menetluses;

| 5. | toonitab, et ühtne turg on paljude ELi poliitikavaldkondadega seotud horisontaalne poliitika. Seepärast oleks komitee oodanud ühtse turu strateegiat käsitlevas komisjoni teatises selgemat ülevaadet vastastikuste mõjude kohta eelkõige seoses kaubandus- ja konkurentsipoliitikaga. Seoses kaubanduspoliitikaga oleks olnud õigustatud eeldada, et enne kui Hiinale antakse 2016. aasta lõpuks turumajanduslik staatus, teatatakse teatises sellise otsuse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse mõju ning ühtsele turule avalduva mõju analüüsi läbiviimisest; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et ühtne turg on paljude ELi poliitikavaldkondadega seotud horisontaalne poliitika. Seepärast oleks komitee oodanud ühtse turu strateegiat käsitlevas komisjoni teatises selgemat ülevaadet vastastikuste mõjude kohta eelkõige seoses kaubandus- ja konkurentsipoliitikaga. Seoses kaubanduspoliitikaga oleks olnud õigustatud eeldada, et enne kui Hiinale antakse 2016. aasta lõpuks turumajanduslik staatus, teatatakse teatises sellise otsuse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse mõju ning ühtsele turule avalduva mõju analüüsi läbiviimisest;

| 6. | kutsub üles viima lõpule digitaalse ühtse turu, millel on potentsiaal ületada piirkondadevaheline digitaalne lõhe ja parandada teabe kättesaadavust, suurendada tõhusust ning juurutada paremaid äri- ja haldusmudeleid. Komitee toonitab, et e-kaubandus ja e-hanked loovad konkreetseid eeliseid tarbijatele ning e-valitsus hõlbustab nii kodanike kui ka ettevõtjate jaoks veebipõhist eeskirjade täitmist ja juurdepääsu töökohtadele ja ärivõimalustele, andes nii panuse majanduskasvu; |
| --- | --- |

6.

kutsub üles viima lõpule digitaalse ühtse turu, millel on potentsiaal ületada piirkondadevaheline digitaalne lõhe ja parandada teabe kättesaadavust, suurendada tõhusust ning juurutada paremaid äri- ja haldusmudeleid. Komitee toonitab, et e-kaubandus ja e-hanked loovad konkreetseid eeliseid tarbijatele ning e-valitsus hõlbustab nii kodanike kui ka ettevõtjate jaoks veebipõhist eeskirjade täitmist ja juurdepääsu töökohtadele ja ärivõimalustele, andes nii panuse majanduskasvu;

| 7. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa territoriaalse koostöö rühmitusel (ETKR) ja teistel piiriülestel struktuuridel, nagu Euroopa majandushuviühing või Euroopa ühistu, on piiriüleste osalejatena ühtsel turul konkreetne roll. Neid võib vaadelda ühtse turu laboritena, mis aitavad kindlaks teha ühtse turu takistused, kuna nad on võimelised määratlema ja kohapeal käsitlema riigihangete, piiriüleste lepingute, personali topeltmaksustamise, kohaldatava õiguse, tarbijakaitse ja piiriüleste teenustega seonduvaid probleeme; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa territoriaalse koostöö rühmitusel (ETKR) ja teistel piiriülestel struktuuridel, nagu Euroopa majandushuviühing või Euroopa ühistu, on piiriüleste osalejatena ühtsel turul konkreetne roll. Neid võib vaadelda ühtse turu laboritena, mis aitavad kindlaks teha ühtse turu takistused, kuna nad on võimelised määratlema ja kohapeal käsitlema riigihangete, piiriüleste lepingute, personali topeltmaksustamise, kohaldatava õiguse, tarbijakaitse ja piiriüleste teenustega seonduvaid probleeme;

| 8. | väljendab kahetsust selle pärast, et puuduvad otsesed viited käsitööndusele ja konkreetsed meetmed selle edendamiseks, kuigi rohkem kui 16 miljonit tegutsevat käsitööettevõtjat täidavad olulist rolli uute töökohtade loomisel ja majandusarengus; |
| --- | --- |

8.

väljendab kahetsust selle pärast, et puuduvad otsesed viited käsitööndusele ja konkreetsed meetmed selle edendamiseks, kuigi rohkem kui 16 miljonit tegutsevat käsitööettevõtjat täidavad olulist rolli uute töökohtade loomisel ja majandusarengus;

| 9. | kordab, et ELi poliitika mõju kindlakstegemiseks peavad liikmesriigid ja Euroopa Liit rakendama nii poliitikakujundamise protsessis kui ka valdkondliku poliitika kavandamisel ja elluviimisel standardmenetlusena territoriaalse mõju hindamist (3); |
| --- | --- |

9.

kordab, et ELi poliitika mõju kindlakstegemiseks peavad liikmesriigid ja Euroopa Liit rakendama nii poliitikakujundamise protsessis kui ka valdkondliku poliitika kavandamisel ja elluviimisel standardmenetlusena territoriaalse mõju hindamist (3);

Jagamismajanduse arenguga seoses

| 10. | väljendab heameelt komisjoni teatatud algatuse üle jagamismajanduse Euroopa tegevuskava kohta, kaasa arvatud suuniste üle ELi õiguse kohaldamiseks sellele uuele sektorile, komisjoni ambitsiooni üle toetada selle potentsiaali jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõive loomisel ning samuti komisjoni kavatsuse üle uurida, mil määral on teenuste direktiivi, e-kaubanduse direktiivi ja ELi tarbijakaitseõigustiku sätteid võimalik jagamismajandusele kohaldada ning kas on vaja täiendavat õigusloomet eelkõige töötajate sotsiaalkindlustuse ja tööalaste õiguste, tervise- ja ohutusstandardite, maksustamise ja lubade andmise osas. Komitee kordab veendumust, et kõik siduvad seadusandlikud algatused peaksid olema valdkondliku lähenemisviisiga ning võtma seadusandlike suuniste väljatöötamise kriteeriumina arvesse jagamismajanduse algatuse ulatust; |
| --- | --- |

10.

väljendab heameelt komisjoni teatatud algatuse üle jagamismajanduse Euroopa tegevuskava kohta, kaasa arvatud suuniste üle ELi õiguse kohaldamiseks sellele uuele sektorile, komisjoni ambitsiooni üle toetada selle potentsiaali jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõive loomisel ning samuti komisjoni kavatsuse üle uurida, mil määral on teenuste direktiivi, e-kaubanduse direktiivi ja ELi tarbijakaitseõigustiku sätteid võimalik jagamismajandusele kohaldada ning kas on vaja täiendavat õigusloomet eelkõige töötajate sotsiaalkindlustuse ja tööalaste õiguste, tervise- ja ohutusstandardite, maksustamise ja lubade andmise osas. Komitee kordab veendumust, et kõik siduvad seadusandlikud algatused peaksid olema valdkondliku lähenemisviisiga ning võtma seadusandlike suuniste väljatöötamise kriteeriumina arvesse jagamismajanduse algatuse ulatust;

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et linnaarengu ja territoriaalse mõju eelhindamist võiks läbi viia ja arendada tihedas partnerluses kõigi valitsustasanditega, et määratleda metoodilised protokollid. Komitee märgib, et hindamise juures tuleb tagada see, et asjatult ei koormata uute tegevuste edendamist ja arendamist ega tekitata lisakoormust olemasolevate ettevõtete igapäevases töös, sõltumata nende suurusest; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu sellele, et linnaarengu ja territoriaalse mõju eelhindamist võiks läbi viia ja arendada tihedas partnerluses kõigi valitsustasanditega, et määratleda metoodilised protokollid. Komitee märgib, et hindamise juures tuleb tagada see, et asjatult ei koormata uute tegevuste edendamist ja arendamist ega tekitata lisakoormust olemasolevate ettevõtete igapäevases töös, sõltumata nende suurusest;

VKEde ja idufirmade kasvu toetamisega seoses

| 12. | toetab komisjoni kavatsust esitada algatusi eesmärgiga vähendada seda suurt koormust, mida käibemaksukohustuslasena registreerimise ja aruandluse kohustus seab idufirmadele ja VKEdele, eriti piiriüleselt tegutsedes. Komitee märgib, et ka 2014. aasta aprillis Euroopa ettevõtluspiirkondadega konsulteerides nähti VKEde ja mikroettevõtjate käibemaksu aruandlussüsteemi nõuete lihtsustamist kui võimalust täiendavate sammude astumiseks. See on eriti oluline jaekaubandusele, hotellidele ja restoranidele, kus väikeste ettevõtjate huvi piiriülese tegutsemise vastu võib pärssida liigne bürokraatia, millel on negatiivne mõju eri tarbijarühmadele; |
| --- | --- |

12.

toetab komisjoni kavatsust esitada algatusi eesmärgiga vähendada seda suurt koormust, mida käibemaksukohustuslasena registreerimise ja aruandluse kohustus seab idufirmadele ja VKEdele, eriti piiriüleselt tegutsedes. Komitee märgib, et ka 2014. aasta aprillis Euroopa ettevõtluspiirkondadega konsulteerides nähti VKEde ja mikroettevõtjate käibemaksu aruandlussüsteemi nõuete lihtsustamist kui võimalust täiendavate sammude astumiseks. See on eriti oluline jaekaubandusele, hotellidele ja restoranidele, kus väikeste ettevõtjate huvi piiriülese tegutsemise vastu võib pärssida liigne bürokraatia, millel on negatiivne mõju eri tarbijarühmadele;

| 13. | tunnistab, et VKE toetuskoefitsient on täitnud äärmiselt tähtsat rolli võimaldamaks VKEdele ligipääsu rahastamisele, ja loodab, et seda vahendit pikendatakse tulevateks aastateks; |
| --- | --- |

13.

tunnistab, et VKE toetuskoefitsient on täitnud äärmiselt tähtsat rolli võimaldamaks VKEdele ligipääsu rahastamisele, ja loodab, et seda vahendit pikendatakse tulevateks aastateks;

| 14. | tervitab komisjoni kavatsust esitada ettevõtete maksejõuetust käsitlev seadusandlik ettepanek, et tagada ettevõtjatele teise võimaluse andmine. Tõenäoliselt soodustab selline lähenemisviis Euroopas ettevõtlikkust ja innovatsiooni, kuna keskkond, mis ei häbimärgista ebaõnnestumist, innustab ettevõtjaid ellu viima rohkem uuenduslikke projekte. Komitee märgib, et maksejõuetuse õigusliku raamistikuga tuleb siiski tagada, et soodustataks ainult vastutustundlikku riski võtmist, ning pakkuda võlausaldajatele kindlustunnet ja õiglust; |
| --- | --- |

14.

tervitab komisjoni kavatsust esitada ettevõtete maksejõuetust käsitlev seadusandlik ettepanek, et tagada ettevõtjatele teise võimaluse andmine. Tõenäoliselt soodustab selline lähenemisviis Euroopas ettevõtlikkust ja innovatsiooni, kuna keskkond, mis ei häbimärgista ebaõnnestumist, innustab ettevõtjaid ellu viima rohkem uuenduslikke projekte. Komitee märgib, et maksejõuetuse õigusliku raamistikuga tuleb siiski tagada, et soodustataks ainult vastutustundlikku riski võtmist, ning pakkuda võlausaldajatele kindlustunnet ja õiglust;

| 15. | kutsub komisjoni üles põhjalikult jälgima, et liikmesriigid ning asjakohased kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused rakendavad tulemuslikult direktiivi 2011/7/EL (hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul) ülevõtmismeetmeid ja algatama kiireid rikkumismenetlusi juhuks, kui direktiivi ei kohaldata nõuetekohaselt, kuna VKEd ei ole sageli suutelised kehtestama oma direktiivist tulenevaid õigusi vaidlustes domineeriva ettevõtte või avaliku ametkonnaga; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles põhjalikult jälgima, et liikmesriigid ning asjakohased kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused rakendavad tulemuslikult direktiivi 2011/7/EL (hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul) ülevõtmismeetmeid ja algatama kiireid rikkumismenetlusi juhuks, kui direktiivi ei kohaldata nõuetekohaselt, kuna VKEd ei ole sageli suutelised kehtestama oma direktiivist tulenevaid õigusi vaidlustes domineeriva ettevõtte või avaliku ametkonnaga;

| 16. | kutsub komisjoni üles kohaldama põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”, st koostama õigusakte ainult juhul, kui see on vajalik, ja pidama silmas kõige väiksemaid ettevõtjaid. Komitee kutsub komisjoni üles jälgima tõhusalt ühe korra põhimõtte sisseviimist ja kohaldamist liikmesriikide poolt, et vähendada tarbetut halduskoormust VKEdele ja kodanikele; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles kohaldama põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”, st koostama õigusakte ainult juhul, kui see on vajalik, ja pidama silmas kõige väiksemaid ettevõtjaid. Komitee kutsub komisjoni üles jälgima tõhusalt ühe korra põhimõtte sisseviimist ja kohaldamist liikmesriikide poolt, et vähendada tarbetut halduskoormust VKEdele ja kodanikele;

| 17. | kutsub komisjoni üles edendama otsest osalemist ettevõtteriskis ja ligipääsu innovaatilistele vahenditele riskikapitali kaasamiseks, nt ühisrahastamisele; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles edendama otsest osalemist ettevõtteriskis ja ligipääsu innovaatilistele vahenditele riskikapitali kaasamiseks, nt ühisrahastamisele;

| 18. | kutsub komisjoni üles andma VKEdele rohkem teavet paremini ligipääsetaval kujul VKEde esindusorganisatsioonide kaudu; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles andma VKEdele rohkem teavet paremini ligipääsetaval kujul VKEde esindusorganisatsioonide kaudu;

Seoses erialateenuste liberaliseerimisega

| 19. | toonitab teenusteturu edasise avamise vajadust Euroopas, võttes arvesse piiriülese teenustekaubanduse üsna madalat taset, teenuste osatähtsuse suurenemist SKP ja tööhõive suhtes Euroopa piirkondades ja linnades ning suundumust ühendada teenuseid rohkem tööstuse pakkumustega. Komitee tunnustab komisjoni jõupingutusi teenusteturu avamiseks teenuste direktiivi parameetrite raames. Komitee rõhutab, et teenusteturu edasisel avamisel tuleb järgida juba kehtivaid õigus- ja kvaliteedistandardeid; |
| --- | --- |

19.

toonitab teenusteturu edasise avamise vajadust Euroopas, võttes arvesse piiriülese teenustekaubanduse üsna madalat taset, teenuste osatähtsuse suurenemist SKP ja tööhõive suhtes Euroopa piirkondades ja linnades ning suundumust ühendada teenuseid rohkem tööstuse pakkumustega. Komitee tunnustab komisjoni jõupingutusi teenusteturu avamiseks teenuste direktiivi parameetrite raames. Komitee rõhutab, et teenusteturu edasisel avamisel tuleb järgida juba kehtivaid õigus- ja kvaliteedistandardeid;

| 20. | nõustub vajadusega hinnata ühelt poolt ühtse turu teatud valdkondades olevaid regulatiivseid lünki ja teiselt poolt kattuvate ja vastuoluliste eeskirjade probleemi ning nende vastu võidelda, ning vajadusega kõrvaldada vaba liikumise allesjäänud takistused, mis ei lase Euroopa ettevõtjatel ja tarbijatel täielikult ära kasutada ühtse turu potentsiaali; |
| --- | --- |

20.

nõustub vajadusega hinnata ühelt poolt ühtse turu teatud valdkondades olevaid regulatiivseid lünki ja teiselt poolt kattuvate ja vastuoluliste eeskirjade probleemi ning nende vastu võidelda, ning vajadusega kõrvaldada vaba liikumise allesjäänud takistused, mis ei lase Euroopa ettevõtjatel ja tarbijatel täielikult ära kasutada ühtse turu potentsiaali;

| 21. | soovitab lisada „analüütilisele raamistikule, mida liikmesriigid saavad kasutada olemasolevate kutsealaste õigusaktide läbivaatamisel või uute kohta ettepanekute tegemisel”, kriteeriumid, mille alusel liigitada valdkond „esmatähtsaks valdkonnaks”, sest teatises ei ole antud selgitust selle kohta, miks teatavad teenused peaksid olema esmatähtsad (4); |
| --- | --- |

21.

soovitab lisada „analüütilisele raamistikule, mida liikmesriigid saavad kasutada olemasolevate kutsealaste õigusaktide läbivaatamisel või uute kohta ettepanekute tegemisel”, kriteeriumid, mille alusel liigitada valdkond „esmatähtsaks valdkonnaks”, sest teatises ei ole antud selgitust selle kohta, miks teatavad teenused peaksid olema esmatähtsad (4);

Schengeni leping

| 22. | tunnistab, et nagu ilmneb Euroopa Parlamendi hiljutisest uuringust, mida tutvustati siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonis, oleks Schengeni lepingu pikaajalisel peatamisel märkimisväärne negatiivne mõju vähemalt seitsmes majandusvaldkonnas: SKP, kaubandus, välismaised otseinvesteeringud, tööhõive, liikuvus, tarbimine ja VKEd. Seega on ühtse turu ja aastate jooksul omandatud tähtsate saavutuste kaitse seisukohast äärmiselt oluline need standardid säilitada (5); |
| --- | --- |

22.

tunnistab, et nagu ilmneb Euroopa Parlamendi hiljutisest uuringust, mida tutvustati siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonis, oleks Schengeni lepingu pikaajalisel peatamisel märkimisväärne negatiivne mõju vähemalt seitsmes majandusvaldkonnas: SKP, kaubandus, välismaised otseinvesteeringud, tööhõive, liikuvus, tarbimine ja VKEd. Seega on ühtse turu ja aastate jooksul omandatud tähtsate saavutuste kaitse seisukohast äärmiselt oluline need standardid säilitada (5);

Kaupade ühtse turu tugevdamisega seoses

| 23. | toetab komisjoni võetud kohustust ajakohastada standardimissüsteem koostöös Euroopa standardijatega, kuna standardid on osutunud väga tõhusaks turuintegratsiooni toetussüsteemiks, mõjutades tööstuse kulusid, koostalitlusvõimet, turulepääsu ja ligipääsu ekspordile; standardite reformis tuleb võtta arvesse väikeste ja keskmise suurusega tootjate vajadusi; |
| --- | --- |

23.

toetab komisjoni võetud kohustust ajakohastada standardimissüsteem koostöös Euroopa standardijatega, kuna standardid on osutunud väga tõhusaks turuintegratsiooni toetussüsteemiks, mõjutades tööstuse kulusid, koostalitlusvõimet, turulepääsu ja ligipääsu ekspordile; standardite reformis tuleb võtta arvesse väikeste ja keskmise suurusega tootjate vajadusi;

| 24. | väljendab heameelt, et komisjon esitas 16. märtsil 2016 teatise terasetööstuse ees seisvate väljakutsete kohta, kuigi komitee oleks oodanud, et juunis 2013 avaldatud Euroopa konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku terasetööstuse tegevuskava järelmeetmeid käsitletakse juba komisjoni teatises ühtse turu kohta, kuna terasetööstuse ees seisvad väljakutsed on seotud ühtse turu paljude aspektidega. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et pühendab terasetööstuse ees seisvatele väljakutsetele eraldi arvamuse, mis toetub suures osas Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioonile Euroopa jätkusuutliku mitteväärismetallide tööstuse väljaarendamise kohta (6); |
| --- | --- |

24.

väljendab heameelt, et komisjon esitas 16. märtsil 2016 teatise terasetööstuse ees seisvate väljakutsete kohta, kuigi komitee oleks oodanud, et juunis 2013 avaldatud Euroopa konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku terasetööstuse tegevuskava järelmeetmeid käsitletakse juba komisjoni teatises ühtse turu kohta, kuna terasetööstuse ees seisvad väljakutsed on seotud ühtse turu paljude aspektidega. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et pühendab terasetööstuse ees seisvatele väljakutsetele eraldi arvamuse, mis toetub suures osas Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioonile Euroopa jätkusuutliku mitteväärismetallide tööstuse väljaarendamise kohta (6);

| 25. | nagu hiljutises arvamuses (1) juba toonitatud, kordab komitee oma üleskutset komisjonile esitada seadusandlik ettepanek mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitseks Euroopa Liidus. See aitaks tugevdada siseturgu, muutes tooted äratuntavamaks ja tagades kvaliteedi; |
| --- | --- |

25.

nagu hiljutises arvamuses (1) juba toonitatud, kordab komitee oma üleskutset komisjonile esitada seadusandlik ettepanek mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitseks Euroopa Liidus. See aitaks tugevdada siseturgu, muutes tooted äratuntavamaks ja tagades kvaliteedi;

| 26. | tunnistab, et vastastikuse tunnustamise põhimõte on väga oluline nende toodete jaoks, mille suhtes ei kohaldata ELi standardeid, aga selle rakendamine on ebaühtlane ning vajab täiustamist, et pakkuda kaupade vaba liikumise jaoks prognoositavam õigusraamistik. Siiski tuleks samal ajal tagada tarbijatele korrektne teave asjaomaste toodete kohta, tunnustada asjakohaselt kvaliteettooteid ja tuua välja toodete päritolu; |
| --- | --- |

26.

tunnistab, et vastastikuse tunnustamise põhimõte on väga oluline nende toodete jaoks, mille suhtes ei kohaldata ELi standardeid, aga selle rakendamine on ebaühtlane ning vajab täiustamist, et pakkuda kaupade vaba liikumise jaoks prognoositavam õigusraamistik. Siiski tuleks samal ajal tagada tarbijatele korrektne teave asjaomaste toodete kohta, tunnustada asjakohaselt kvaliteettooteid ja tuua välja toodete päritolu;

| 27. | rõhutab nende meetmete toetamist, mis hoiavad ebaseaduslikud ja nõuetele mittevastavad kaubad ELi turust eemal, arvestades, et konkurentsi moonutav ja tarbijaid ohustav kaubandus on üha sagedasem. Võltsimise rangem järelevalve annaks praktilise sisu eesmärgile „luua võimalusi tarbijatele, kutsetöötajatele ja ettevõtjatele”, eriti VKEdele; |
| --- | --- |

27.

rõhutab nende meetmete toetamist, mis hoiavad ebaseaduslikud ja nõuetele mittevastavad kaubad ELi turust eemal, arvestades, et konkurentsi moonutav ja tarbijaid ohustav kaubandus on üha sagedasem. Võltsimise rangem järelevalve annaks praktilise sisu eesmärgile „luua võimalusi tarbijatele, kutsetöötajatele ja ettevõtjatele”, eriti VKEdele;

Riigihangetega seoses

| 28. | tervitab teatises sedastatud üldist lähenemisviisi seoses riigihangetega ja toetab esimese astme läbivaatamisasutuste võrgustike loomist, liikmesriikidele tehnilise abi ja täiustatud seirevahendite pakkumist, mis peaksid aitama kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel rakendada riigihanke-eeskirju. Sellega seoses juhib komitee tähelepanu teadmuskeskuste võimalikule rollile toetus-, nõustamis- ja teabeallikatena riigihangete vallas; |
| --- | --- |

28.

tervitab teatises sedastatud üldist lähenemisviisi seoses riigihangetega ja toetab esimese astme läbivaatamisasutuste võrgustike loomist, liikmesriikidele tehnilise abi ja täiustatud seirevahendite pakkumist, mis peaksid aitama kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel rakendada riigihanke-eeskirju. Sellega seoses juhib komitee tähelepanu teadmuskeskuste võimalikule rollile toetus-, nõustamis- ja teabeallikatena riigihangete vallas;

| 29. | nõustub ka ettepanekuga käivitada suuremahuliste taristuprojektide riigihangete vabatahtlik eelhindamine, ent soovib teada, miks on komisjon taristuprojektide koguväärtuseks seadnud niivõrd kõrge piirmäära (vähemalt 700 miljonit eurot). Komitee soovitab seega kõnealust piirmäära märkimisväärselt vähendada, võttes eelkõige arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 10/2015 „ELi ühtekuuluvusvaldkonna vahenditega tehtavate riigihangete probleemide kõrvaldamiseks vajatakse suuremaid jõupingutusi”; |
| --- | --- |

29.

nõustub ka ettepanekuga käivitada suuremahuliste taristuprojektide riigihangete vabatahtlik eelhindamine, ent soovib teada, miks on komisjon taristuprojektide koguväärtuseks seadnud niivõrd kõrge piirmäära (vähemalt 700 miljonit eurot). Komitee soovitab seega kõnealust piirmäära märkimisväärselt vähendada, võttes eelkõige arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 10/2015 „ELi ühtekuuluvusvaldkonna vahenditega tehtavate riigihangete probleemide kõrvaldamiseks vajatakse suuremaid jõupingutusi”;

| 30. | nõuab siiski, et läbipaistvuse huvides komisjoni poolt ettenähtud lepinguregistrid ja andmete analüüsimise vahendid töötataks välja nii, et need ei tooks lisakoormust avaliku sektori hankijatele. Euroopa Komisjonil on seoses kogu liidus pakkumiskonkursile pandavate ELi riigihanke-eeskirjade kohaldamise künnist ületavate hankelepingutega märkimisväärne hulk andmeid, mistõttu oleksid kogu ELi puudutavad ulatuslikumad teavitamis- ja statistikakohustused liigsed; |
| --- | --- |

30.

nõuab siiski, et läbipaistvuse huvides komisjoni poolt ettenähtud lepinguregistrid ja andmete analüüsimise vahendid töötataks välja nii, et need ei tooks lisakoormust avaliku sektori hankijatele. Euroopa Komisjonil on seoses kogu liidus pakkumiskonkursile pandavate ELi riigihanke-eeskirjade kohaldamise künnist ületavate hankelepingutega märkimisväärne hulk andmeid, mistõttu oleksid kogu ELi puudutavad ulatuslikumad teavitamis- ja statistikakohustused liigsed;

Teenuste ja teenuste direktiiviga seoses

| 31. | tunnustab komisjoni jõupingutusi pidevalt hinnata teenuste direktiivi rakendamist ELi liikmesriikides ja viia läbi mitmeid vastastikuseid hindamisi, et kõrvaldada teenuste vaba liikumise allesjäänud takistused Euroopa Liidus, osutades tähelepanu iseäranis digitaalsete teenuste asukohapõhise piiramise teemale. Komitee leiab siiski, et komisjon ei tohiks välistada nende hindamiste tulemusi, väites, et teenuste direktiivi ei plaanita läbi vaadata ega muuta; |
| --- | --- |

31.

tunnustab komisjoni jõupingutusi pidevalt hinnata teenuste direktiivi rakendamist ELi liikmesriikides ja viia läbi mitmeid vastastikuseid hindamisi, et kõrvaldada teenuste vaba liikumise allesjäänud takistused Euroopa Liidus, osutades tähelepanu iseäranis digitaalsete teenuste asukohapõhise piiramise teemale. Komitee leiab siiski, et komisjon ei tohiks välistada nende hindamiste tulemusi, väites, et teenuste direktiivi ei plaanita läbi vaadata ega muuta;

| 32. | tuletab meelde, et ühtsed kontaktpunktid on teenuste direktiivi oluline osa. Siiski on direktiivis käsitlemata mitmed aspektid, mis on teenuste osutamisega tihedalt seotud (nt töötajate lähetamine, maksustamine, sotsiaalkindlustuse sätted, kutsekvalifikatsioon). Need aspektid tuleks siiski kaasata kontaktpunktide teabeteenustesse, et luua teenindusasutused, mis pakuvad tõelist lisaväärtust. Lisaks on oluline anda teavet lisaks riigikeelele veel vähemalt inglise keeles; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde, et ühtsed kontaktpunktid on teenuste direktiivi oluline osa. Siiski on direktiivis käsitlemata mitmed aspektid, mis on teenuste osutamisega tihedalt seotud (nt töötajate lähetamine, maksustamine, sotsiaalkindlustuse sätted, kutsekvalifikatsioon). Need aspektid tuleks siiski kaasata kontaktpunktide teabeteenustesse, et luua teenindusasutused, mis pakuvad tõelist lisaväärtust. Lisaks on oluline anda teavet lisaks riigikeelele veel vähemalt inglise keeles;

| 33. | leiab, et teenuste passi algatus peaks piirduma nende teenustega, mis on reguleeritud siseturu teenuste direktiiviga 2006/123/EÜ, ehk et seda ei tuleks kohaldada avaliku teenuse osutajatele, kes ei tegele äritegevusega, ega teenustele, millel ei ole piiriülest mõju ning mida reguleeritakse riigi, piirkondlikul või kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

33.

leiab, et teenuste passi algatus peaks piirduma nende teenustega, mis on reguleeritud siseturu teenuste direktiiviga 2006/123/EÜ, ehk et seda ei tuleks kohaldada avaliku teenuse osutajatele, kes ei tegele äritegevusega, ega teenustele, millel ei ole piiriülest mõju ning mida reguleeritakse riigi, piirkondlikul või kohalikul tasandil;

| 34. | tervitab komisjoni algatust takistada piiriüleses kaubanduses, eriti e-kaubanduses, tarbijate ja ettevõtjate diskrimineerimist, kuid toonitab siiski, et teatud soodustusi, nimelt madalamaid hindu, mis ei ole ühtse turu seisukohalt olulised, võib rakendada teatud teenusekasutajate puhul, juhul kui lähtutakse õigustatud ja objektiivsetest kriteeriumidest; |
| --- | --- |

34.

tervitab komisjoni algatust takistada piiriüleses kaubanduses, eriti e-kaubanduses, tarbijate ja ettevõtjate diskrimineerimist, kuid toonitab siiski, et teatud soodustusi, nimelt madalamaid hindu, mis ei ole ühtse turu seisukohalt olulised, võib rakendada teatud teenusekasutajate puhul, juhul kui lähtutakse õigustatud ja objektiivsetest kriteeriumidest;

Sotsiaalmajanduse ja üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seoses

| 35. | väljendab kahetsust, et komisjoni teatises ei esitata ühtegi ettepanekut seoses sotsiaalmajandusega, kuigi sellel on Euroopa Liidu sotsiaalses ja majanduslikus arengus oluline roll, hõlmates 2 miljonit ettevõtet, sh ühendusi, ühistuid ja vastastikuseid ühinguid, ja pakkudes 11 miljonit töökohta (st 10 % kõigist Euroopa ettevõtetest ja 6 % töötavast elanikkonnast). Komitee meenutab sellega seoses, et ta on kutsunud „Euroopa Komisjoni üles esitama õigusraamistiku, mis hõlmaks ühiseid määratlusi, mida kohaldatakse Euroopas sotsiaalmajanduse eri vormidele, nagu ühistud, sihtasutused, vastastikused ühingud ja ühendused, et võimaldada sotsiaalmajanduse ettevõtetel tegutseda kindlal õiguslikul alusel ja saada seega kasu siseturu ja vaba liikumise eelistest” (2); |
| --- | --- |

35.

väljendab kahetsust, et komisjoni teatises ei esitata ühtegi ettepanekut seoses sotsiaalmajandusega, kuigi sellel on Euroopa Liidu sotsiaalses ja majanduslikus arengus oluline roll, hõlmates 2 miljonit ettevõtet, sh ühendusi, ühistuid ja vastastikuseid ühinguid, ja pakkudes 11 miljonit töökohta (st 10 % kõigist Euroopa ettevõtetest ja 6 % töötavast elanikkonnast). Komitee meenutab sellega seoses, et ta on kutsunud „Euroopa Komisjoni üles esitama õigusraamistiku, mis hõlmaks ühiseid määratlusi, mida kohaldatakse Euroopas sotsiaalmajanduse eri vormidele, nagu ühistud, sihtasutused, vastastikused ühingud ja ühendused, et võimaldada sotsiaalmajanduse ettevõtetel tegutseda kindlal õiguslikul alusel ja saada seega kasu siseturu ja vaba liikumise eelistest” (2);

| 36. | leiab, et sotsiaalmajandust tuleks toetada nii Euroopa tasandi üldise õigusraamistiku määratlemise kui ka asjakohaste rahastamisprogrammide väljatöötamise kaudu; |
| --- | --- |

36.

leiab, et sotsiaalmajandust tuleks toetada nii Euroopa tasandi üldise õigusraamistiku määratlemise kui ka asjakohaste rahastamisprogrammide väljatöötamise kaudu;

| 37. | avaldab kahetsust, et komisjoni teatises ei esitata ühtegi ettepanekut üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohta, näiteks sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kvaliteedinõuetega seoses, kuigi ELi toimimise lepingu artikkel 14 annaks sellele õigusliku aluse. Komitee väljendab muret selle pärast, et seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenustega on komisjon keskendunud ainult riigiabi küsimusele, kuigi kõnealustel teenustel on oluline roll ka siseturul. Komitee rõhutab, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel on väga oluline, et avaliku teenindamise kohustused põhineksid läbipaistvatel suunistel ja tõhusal kontrollil ning nende eesmärk oleks pakkuda kvaliteetseid ja kulutõhusaid teenuseid. Seepärast soovib komitee, et komisjon, võttes arvesse asjaomaste pädevuste jaotumist ELi, liikmesriikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste vahel, tõhustaks jõupingutusi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste stimuleerimiseks ELis, et parandada ELi kodanike elukvaliteeti kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

37.

avaldab kahetsust, et komisjoni teatises ei esitata ühtegi ettepanekut üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohta, näiteks sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kvaliteedinõuetega seoses, kuigi ELi toimimise lepingu artikkel 14 annaks sellele õigusliku aluse. Komitee väljendab muret selle pärast, et seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenustega on komisjon keskendunud ainult riigiabi küsimusele, kuigi kõnealustel teenustel on oluline roll ka siseturul. Komitee rõhutab, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel on väga oluline, et avaliku teenindamise kohustused põhineksid läbipaistvatel suunistel ja tõhusal kontrollil ning nende eesmärk oleks pakkuda kvaliteetseid ja kulutõhusaid teenuseid. Seepärast soovib komitee, et komisjon, võttes arvesse asjaomaste pädevuste jaotumist ELi, liikmesriikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste vahel, tõhustaks jõupingutusi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste stimuleerimiseks ELis, et parandada ELi kodanike elukvaliteeti kõigil tasanditel;

| 38. | märgib, et kontsessioonide andmise ühise raamistiku rakendamine alates aprillist 2016 on eriti tundlik taristuteenuste (sadamad, raudteed, kiirteed) valdkonnas ning oluline ühtse turu väljakujundamiseks, kuna aus konkurents on eeltingimus selleks, et paremini tagada tarbijate õigusi ja suurendada kasu nii tarbijatele, volitatud ettevõtetele kui ka kontsessiooni andnud asutusele; |
| --- | --- |

38.

märgib, et kontsessioonide andmise ühise raamistiku rakendamine alates aprillist 2016 on eriti tundlik taristuteenuste (sadamad, raudteed, kiirteed) valdkonnas ning oluline ühtse turu väljakujundamiseks, kuna aus konkurents on eeltingimus selleks, et paremini tagada tarbijate õigusi ja suurendada kasu nii tarbijatele, volitatud ettevõtetele kui ka kontsessiooni andnud asutusele;

| 39. | kutsub üles võtma kaubandusliku mahajäämuse puhul arvesse piirkondade saarelist või äärepoolset asendit, eelkõige seoses suurte transpordikuludega. |
| --- | --- |

39.

kutsub üles võtma kaubandusliku mahajäämuse puhul arvesse piirkondade saarelist või äärepoolset asendit, eelkõige seoses suurte transpordikuludega.

Brüssel, 8. aprill 2016

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  Vt komitee 7.–8. aprilli 2016. aasta arvamus „Viie juhi aruande „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine” järelmeetmed”.

1

(2)  Vt Euroopa Parlamendi resolutsioon ühtse turu juhtimise kohta 2016. aasta Euroopa poolaasta raames (2015/2256(INI)).

2

(3)  Komitee arvamus „Territoriaalne visioon aastaks 2050: milline on tulevik?” CDR-2015-4285, 3. detsember 2015.

3

(4)  Nimekiri esmatähtsatest valdkondadest/kutsealadest on välja toodud allmärkuses nr 26: „insenerid, arhitektid, raamatupidajad, juristid, kinnisvaramaaklerid, giidid ja patendivolinikud”.

4

(5)  Nagu komitee on juba rõhutanud oma resolutsioonis nr 726/2016.

5

(6)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2015-0460+0+DOC+XML+V0//ET&language=ET

6

(1)  Komitee arvamus „Euroopa Liidu geograafilise tähise kaitse laiendamine mittepõllumajanduslikele toodetele” (ECOS-V-064; COR-2014-05386-AC), vastu võetud 11. veebruaril 2015.

1

(2)  Vt komitee arvamus sotsiaalmajanduse rolli kohta majanduskasvu taastamisel ja töötuse vastu võitlemisel, 3.–4. detsember 2015, punkt 12.

2

---

III Ettevalmistavad aktid

REGIOONIDE KOMITEE

Täiskogu 117. istungjärk 7.-8. aprill 2016

| 1.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/49 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/49

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Struktuurireformi tugiprogramm ajavahemikuks 2017–2020”

(2016/C 240/09)

| Raportöör: | Olga ZRIHEN (BE/PES), Valloonia parlamendi liige |
| --- | --- |
| Viitedokument Ettepanek: | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus struktuurireformi tugiprogrammi kehtestamise kohta ajavahemikuks 2017–2020 ning määruste (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 muutmise kohta
  COM(2015) 701 final |

Raportöör:

Olga ZRIHEN (BE/PES), Valloonia parlamendi liige

Viitedokument Ettepanek:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus struktuurireformi tugiprogrammi kehtestamise kohta ajavahemikuks 2017–2020 ning määruste (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 1305/2013 muutmise kohta

COM(2015) 701 final

I.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Reformid on olemuselt keerukad protsessid, mille puhul on tarvis tervet väga spetsiifiliste teadmiste ja oskuste ahelat. Struktuurireformide elluviimine on mitmes avaliku poliitika valdkonnas keerukas, sest nende kasu avaldub sageli hiljem. Seetõttu on varajane ja tõhus kavandamine ja rakendamine tähtis nii kriisist tabatud kui ka struktuurselt nõrga majandusega riikides. Sellega seoses
  on
  viimastel aastatel liidu poolt tehnilise abi kujul antav toetus
  mänginud olulist rolli
  Kreeka ja Küprose majanduse kohandamise
  toetamisel
  . | Reformid on olemuselt keerukad protsessid,
  mis nõuavad poliitilist tahet, dialoogi- ja mitmetasandilises partnerluses osalemise oskust, eelarvelisi ja haldusvahendeid ning
  mille puhul on tarvis tervet väga spetsiifiliste teadmiste ja oskuste ahelat. Struktuurireformide elluviimine on mitmes avaliku poliitika valdkonnas keerukas, sest nende kasu avaldub sageli hiljem. Seetõttu on varajane ja tõhus kavandamine ja rakendamine tähtis nii kriisist tabatud kui ka struktuurselt nõrga majandusega riikides. Sellega seoses
  peaks
  viimastel aastatel liidu poolt tehnilise abi kujul antav toetus
  aitama õppust võtta programmidest, mis on suunatud
  Kreeka ja Küprose majandusliku kohandamise
  toetamisele
  .
  Struktuurireformide elluviimise eest vastutuse võtmine kohapeal, eelkõige tänu kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ja sotsiaalpartneritele, on oluline tingimus programmi edukakas läbiviimiseks. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Reformid on olemuselt keerukad protsessid, mille puhul on tarvis tervet väga spetsiifiliste teadmiste ja oskuste ahelat. Struktuurireformide elluviimine on mitmes avaliku poliitika valdkonnas keerukas, sest nende kasu avaldub sageli hiljem. Seetõttu on varajane ja tõhus kavandamine ja rakendamine tähtis nii kriisist tabatud kui ka struktuurselt nõrga majandusega riikides. Sellega seoses
  on
  viimastel aastatel liidu poolt tehnilise abi kujul antav toetus
  mänginud olulist rolli
  Kreeka ja Küprose majanduse kohandamise
  toetamisel
  .

Reformid on olemuselt keerukad protsessid,
  mis nõuavad poliitilist tahet, dialoogi- ja mitmetasandilises partnerluses osalemise oskust, eelarvelisi ja haldusvahendeid ning
  mille puhul on tarvis tervet väga spetsiifiliste teadmiste ja oskuste ahelat. Struktuurireformide elluviimine on mitmes avaliku poliitika valdkonnas keerukas, sest nende kasu avaldub sageli hiljem. Seetõttu on varajane ja tõhus kavandamine ja rakendamine tähtis nii kriisist tabatud kui ka struktuurselt nõrga majandusega riikides. Sellega seoses
  peaks
  viimastel aastatel liidu poolt tehnilise abi kujul antav toetus
  aitama õppust võtta programmidest, mis on suunatud
  Kreeka ja Küprose majandusliku kohandamise
  toetamisele
  .
  Struktuurireformide elluviimise eest vastutuse võtmine kohapeal, eelkõige tänu kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ja sotsiaalpartneritele, on oluline tingimus programmi edukakas läbiviimiseks.

Motivatsioon

Euroopa Kontrollikoja eriaruandes nr 19/2015 (1) Kreekale tehnilise abi andmise kohta tuuakse välja mõned kasulikud õppetunnid, kuidas tehnilise abi andmist oleks võimalik parandada, et aidata kaasa abisaaja liikmesriigi majanduslikule kohandamisele.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võivad saada toetust selliste probleemide lahendamiseks, mis seonduvad struktuurireformide kavandamise ja rakendamisega. Need probleemid võivad sõltuda erinevatest teguritest, sealhulgas piiratud haldus- või institutsioonilisest suutlikkusest ning liidu õigusaktide puudulikust kohaldamisest ja rakendamisest. | Liikmesriigid võivad saada toetust selliste probleemide lahendamiseks, mis seonduvad struktuurireformide kavandamise ja rakendamisega. Need probleemid võivad sõltuda erinevatest teguritest, sealhulgas piiratud haldus- või institutsioonilisest suutlikkusest
  erinevatel valitsustasanditel
  ning liidu õigusaktide puudulikust kohaldamisest ja rakendamisest. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid võivad saada toetust selliste probleemide lahendamiseks, mis seonduvad struktuurireformide kavandamise ja rakendamisega. Need probleemid võivad sõltuda erinevatest teguritest, sealhulgas piiratud haldus- või institutsioonilisest suutlikkusest ning liidu õigusaktide puudulikust kohaldamisest ja rakendamisest.

Liikmesriigid võivad saada toetust selliste probleemide lahendamiseks, mis seonduvad struktuurireformide kavandamise ja rakendamisega. Need probleemid võivad sõltuda erinevatest teguritest, sealhulgas piiratud haldus- või institutsioonilisest suutlikkusest
  erinevatel valitsustasanditel
  ning liidu õigusaktide puudulikust kohaldamisest ja rakendamisest.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liidul on pikaajalised kogemused liikmesriikide valitsusasutuste ja liikmesriikide muude ametiasutuste sihipärase toetamise vallas seoses suutlikkuse suurendamise ja sarnaste meetmetega teatavates sektorites (nt maksundus, toll, toetus väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele) ning seoses ühtekuuluvuspoliitika rakendamisega. Liidu
  saadud kogemust seoses liikmesriikide ametiasutuste abistamisega reformide elluviimisel
  tuleks kasutada, et suurendada liidu suutlikkust liikmesriikide toetamisel
  . Majanduskasvu soodustavaid reforme ellu viivatele ning sellega seoses liidult abi taotlevatele liikmesriikidele toetuse andmiseks
  on tõepoolest vaja terviklikke ja sidusaid meetmeid
  . | Tuleks kasutada liidu
  saadud kogemust seoses liikmesriikide
  ja/või riigi tasandist madalama tasandi
  ametiasutuste abistamisega reformide elluviimisel
  riikide ametiasutuste, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja muude liikmesriikide asutuste suutlikkuse parandamiseks ning sarnaste meetmete teostamiseks teatud sektorites (näiteks maksustamine, toll, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine)
  .
  Seega võivad osutuda vajalikuks meetmed jätkusuutlikku majanduskasvu, sotsiaalset heaolu, tervishoiuteenuste ja hariduse kättesaadavust
  soodustavaid reforme ellu viivatele ning sellega seoses liidult abi taotlevatele liikmesriikidele toetuse andmiseks
  , juhul kui need ei ole juba abikõlblikud teiste tehnilise abi andmise programmide raames
  .
  Need toetusmeetmed peavad põhinema integreeritud lähenemisviisil, mis võtab arvesse seoseid struktuurireformide eri valdkondade vahel ja kõigi valitsustasandite vahelise koostöö võimet, austades iga liikmesriigi asjaomast institutsioonilist raamistikku ja kaasates ühtlasi kõiki sidusrühmi. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liidul on pikaajalised kogemused liikmesriikide valitsusasutuste ja liikmesriikide muude ametiasutuste sihipärase toetamise vallas seoses suutlikkuse suurendamise ja sarnaste meetmetega teatavates sektorites (nt maksundus, toll, toetus väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele) ning seoses ühtekuuluvuspoliitika rakendamisega. Liidu
  saadud kogemust seoses liikmesriikide ametiasutuste abistamisega reformide elluviimisel
  tuleks kasutada, et suurendada liidu suutlikkust liikmesriikide toetamisel
  . Majanduskasvu soodustavaid reforme ellu viivatele ning sellega seoses liidult abi taotlevatele liikmesriikidele toetuse andmiseks
  on tõepoolest vaja terviklikke ja sidusaid meetmeid
  .

Tuleks kasutada liidu
  saadud kogemust seoses liikmesriikide
  ja/või riigi tasandist madalama tasandi
  ametiasutuste abistamisega reformide elluviimisel
  riikide ametiasutuste, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja muude liikmesriikide asutuste suutlikkuse parandamiseks ning sarnaste meetmete teostamiseks teatud sektorites (näiteks maksustamine, toll, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine)
  .
  Seega võivad osutuda vajalikuks meetmed jätkusuutlikku majanduskasvu, sotsiaalset heaolu, tervishoiuteenuste ja hariduse kättesaadavust
  soodustavaid reforme ellu viivatele ning sellega seoses liidult abi taotlevatele liikmesriikidele toetuse andmiseks
  , juhul kui need ei ole juba abikõlblikud teiste tehnilise abi andmise programmide raames
  .
  Need toetusmeetmed peavad põhinema integreeritud lähenemisviisil, mis võtab arvesse seoseid struktuurireformide eri valdkondade vahel ja kõigi valitsustasandite vahelise koostöö võimet, austades iga liikmesriigi asjaomast institutsioonilist raamistikku ja kaasates ühtlasi kõiki sidusrühmi.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon peaks liikmesriigi taotlusel andma kõnealuse programmi raames toetust sellistes valdkondades nagu
  eelarve ja maksustamine, avalik teenistus, institutsioonilised ja haldusreformid
  , kohtusüsteem, pettus-, korruptsiooni- ja rahapesuvastane võitlus, ettevõtluskeskkond, erasektori areng, investeeringud, konkurents, riigihanked,
  erastamisprotsessid,
  rahastamisvõimalused, investeeringud, kaubandus, säästev areng, innovatsioon, haridus ja koolitus, tööhõivepoliitika, rahvatervis,
  varjupaiga- ja rändepoliitika, põllumajandus ja maaelu areng
  ning finantssektori poliitika. | Komisjon peaks liikmesriigi taotlusel andma kõnealuse programmi raames toetust sellistes
  liidu ja liikmesriikide jagatud pädevuse
  valdkondades
  , mille suhtes ei ole tehnilise abi programme veel rakendatud,
  nagu
  avaliku teenistuse haldussuutlikkus
  , kohtusüsteem
  ja õigusriigi põhimõte, maksustamine
  , pettus-, korruptsiooni- ja rahapesuvastane võitlus, ettevõtluskeskkond, erasektori areng, investeeringud, konkurents, riigihanked,
  erastamis-, (taas)riigistamis- või (re)munitsipaliseerimisprotsessid,
  rahastamisvõimalused, investeeringud, kaubandus, säästev areng, innovatsioon, haridus ja koolitus, tööhõivepoliitika, rahvatervis ning finantssektori poliitika.
  Liikmesriik, kes soovib programmi raames toetust saada, peab taotluse ettevalmistamise menetlusse kaasama nii kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui ka sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskonna ja teised sidusrühmad, pidades silmas ühtekuuluvuspoliitikas rakendatavat partnerluse käitumisjuhendit. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Komisjon peaks liikmesriigi taotlusel andma kõnealuse programmi raames toetust sellistes valdkondades nagu
  eelarve ja maksustamine, avalik teenistus, institutsioonilised ja haldusreformid
  , kohtusüsteem, pettus-, korruptsiooni- ja rahapesuvastane võitlus, ettevõtluskeskkond, erasektori areng, investeeringud, konkurents, riigihanked,
  erastamisprotsessid,
  rahastamisvõimalused, investeeringud, kaubandus, säästev areng, innovatsioon, haridus ja koolitus, tööhõivepoliitika, rahvatervis,
  varjupaiga- ja rändepoliitika, põllumajandus ja maaelu areng
  ning finantssektori poliitika.

Komisjon peaks liikmesriigi taotlusel andma kõnealuse programmi raames toetust sellistes
  liidu ja liikmesriikide jagatud pädevuse
  valdkondades
  , mille suhtes ei ole tehnilise abi programme veel rakendatud,
  nagu
  avaliku teenistuse haldussuutlikkus
  , kohtusüsteem
  ja õigusriigi põhimõte, maksustamine
  , pettus-, korruptsiooni- ja rahapesuvastane võitlus, ettevõtluskeskkond, erasektori areng, investeeringud, konkurents, riigihanked,
  erastamis-, (taas)riigistamis- või (re)munitsipaliseerimisprotsessid,
  rahastamisvõimalused, investeeringud, kaubandus, säästev areng, innovatsioon, haridus ja koolitus, tööhõivepoliitika, rahvatervis ning finantssektori poliitika.
  Liikmesriik, kes soovib programmi raames toetust saada, peab taotluse ettevalmistamise menetlusse kaasama nii kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui ka sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskonna ja teised sidusrühmad, pidades silmas ühtekuuluvuspoliitikas rakendatavat partnerluse käitumisjuhendit.

Motivatsioon

On mõeldamatu, et Euroopa fondid pakuksid tehnilist abi valdkondades, mis ei kuulu liidu ja liikmesriikide jagatud pädevusse. Partnerluse põhimõte tagab, et programmi raames pakutav tehniline abi on tänu kohapeal vastutuse võtmisele tõhus.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Taotluse esitanud liikmesriigiga muu hulgas Euroopa poolaasta raames peetud dialoogi järel peaks komisjon analüüsima taotlust, võttes arvesse läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, ning määrama tuvastatud probleemide kiireloomulisuse, ulatuse ja raskuse, poliitikavaldkondade toetusvajaduste, sotsiaalmajanduslike näitajate analüüsi ning liikmesriigi üldise haldussuutlikkuse põhjal kindlaks antava toetuse. Tihedas koostöös asjaomase liikmesriigiga peaks komisjon ka tegema kindlaks prioriteetsed valdkonnad, võetavate toetusmeetmete ulatuse ja rahalise toetuse üldsumma, võttes arvesse liidu fondidest või muudest liidu programmidest rahastatavaid käimasolevaid tegevusi ja meetmeid. | Taotluse esitanud liikmesriigiga muu hulgas Euroopa poolaasta raames peetud dialoogi järel peaks komisjon analüüsima taotlust, võttes arvesse
  subsidiaarsuse,
  läbipaistvuse, võrdse kohtlemise
  , partnerluse
  ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, ning määrama tuvastatud probleemide kiireloomulisuse, ulatuse ja raskuse, poliitikavaldkondade toetusvajaduste, sotsiaalmajanduslike näitajate analüüsi ning liikmesriigi üldise haldussuutlikkuse põhjal kindlaks antava toetuse.
  Programmi jõustumist silmas pidades töötab liit välja ühtse strateegilise dokumendi, et parandada avaliku sektori asutuste institutsioonilist ja haldussuutlikkust kõigil valitsustasanditel, kehtestades läbipaistval ja õiglasel viisil kriteeriumid, mille alusel prioriseerida programmi sekkumismeetmeid ja olemasolevate ressursside jaotamist, ning samuti kriteeriumid ja mehhanismid meetmete koordineerimiseks liidu, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.
  Tihedas koostöös asjaomase liikmesriigiga peaks komisjon ka tegema kindlaks prioriteetsed valdkonnad, võetavate toetusmeetmete ulatuse ja rahalise toetuse üldsumma, võttes arvesse liidu fondidest või muudest liidu programmidest rahastatavaid käimasolevaid tegevusi ja meetmeid;
  seda tehes võtavad komisjon ja asjaomane liikmesriik arvesse eri valitsustasandite olemasolevate pädevuste jaotumist, milles kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele on sageli ette nähtud oluline roll, samuti asjaolu, et üks osa riigipõhistest soovitustest on suunatud kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele
  . |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Taotluse esitanud liikmesriigiga muu hulgas Euroopa poolaasta raames peetud dialoogi järel peaks komisjon analüüsima taotlust, võttes arvesse läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, ning määrama tuvastatud probleemide kiireloomulisuse, ulatuse ja raskuse, poliitikavaldkondade toetusvajaduste, sotsiaalmajanduslike näitajate analüüsi ning liikmesriigi üldise haldussuutlikkuse põhjal kindlaks antava toetuse. Tihedas koostöös asjaomase liikmesriigiga peaks komisjon ka tegema kindlaks prioriteetsed valdkonnad, võetavate toetusmeetmete ulatuse ja rahalise toetuse üldsumma, võttes arvesse liidu fondidest või muudest liidu programmidest rahastatavaid käimasolevaid tegevusi ja meetmeid.

Taotluse esitanud liikmesriigiga muu hulgas Euroopa poolaasta raames peetud dialoogi järel peaks komisjon analüüsima taotlust, võttes arvesse
  subsidiaarsuse,
  läbipaistvuse, võrdse kohtlemise
  , partnerluse
  ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, ning määrama tuvastatud probleemide kiireloomulisuse, ulatuse ja raskuse, poliitikavaldkondade toetusvajaduste, sotsiaalmajanduslike näitajate analüüsi ning liikmesriigi üldise haldussuutlikkuse põhjal kindlaks antava toetuse.
  Programmi jõustumist silmas pidades töötab liit välja ühtse strateegilise dokumendi, et parandada avaliku sektori asutuste institutsioonilist ja haldussuutlikkust kõigil valitsustasanditel, kehtestades läbipaistval ja õiglasel viisil kriteeriumid, mille alusel prioriseerida programmi sekkumismeetmeid ja olemasolevate ressursside jaotamist, ning samuti kriteeriumid ja mehhanismid meetmete koordineerimiseks liidu, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.
  Tihedas koostöös asjaomase liikmesriigiga peaks komisjon ka tegema kindlaks prioriteetsed valdkonnad, võetavate toetusmeetmete ulatuse ja rahalise toetuse üldsumma, võttes arvesse liidu fondidest või muudest liidu programmidest rahastatavaid käimasolevaid tegevusi ja meetmeid;
  seda tehes võtavad komisjon ja asjaomane liikmesriik arvesse eri valitsustasandite olemasolevate pädevuste jaotumist, milles kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele on sageli ette nähtud oluline roll, samuti asjaolu, et üks osa riigipõhistest soovitustest on suunatud kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele
  .

Motivatsioon

Partnerluse põhimõte on juhtimise tugisammas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondides, mis peavad varustama vajalike vahenditega struktuurireformide tugiprogrammi finantseerimiseks. Seetõttu on analoogia alusel loogiline kohaldada struktuurireformide tugiprogrammis partnerluse põhimõtet.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjoni teatistes „ELi eelarve läbivaatamine” (2) ja „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (3) rõhutatakse seda, kui oluline on keskenduda rahastamisel tegevusele, millel on selge Euroopa lisaväärtus, st mille puhul liidu sekkumine võib luua lisaväärtust võrreldes üksikute liikmesriikide tegevusega. Selle taustal peaksid programmi alusel rakendatavad toetusmeetmed tagama vastastikuse täiendavuse ja koostoime muude programmide ja poliitikavaldkondadega riigi, liidu ja rahvusvahelisel tasandil. Programmi raames võetavad meetmed peaksid võimaldama töötada välja ja võtta kasutusele lahendusi, mis on suunatud piiri- või liiduüleseid probleeme mõjutavate siseriiklike probleemide lahendamisele, ning mis aitavad saavutada liidu õiguse järjepideva ja sidusa rakendamise. Lisaks peaksid need aitama suurendada usaldust ja edendada koostööd komisjoniga ja liikmesriikide vahel. Lisaks on liidul liikmesriikidest paremad võimalused luua platvorm partnerite heade tavade levitamiseks ja jagamiseks ning ka olemasolevate oskuste mobiliseerimiseks. | Komisjoni teatistes „ELi eelarve läbivaatamine” (4) ja „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (5) rõhutatakse seda, kui oluline on keskenduda rahastamisel tegevusele, millel on selge Euroopa lisaväärtus, st mille puhul liidu sekkumine võib luua lisaväärtust võrreldes üksikute liikmesriikide tegevusega. Selle taustal peaksid programmi alusel rakendatavad toetusmeetmed tagama vastastikuse täiendavuse ja koostoime muude programmide ja poliitikavaldkondadega riigi,
  piirkondlikul, kohalikul,
  liidu ja rahvusvahelisel tasandil. Programmi raames võetavad meetmed peaksid võimaldama töötada välja ja võtta kasutusele lahendusi, mis on suunatud piiri- või liiduüleseid probleeme mõjutavate siseriiklike probleemide lahendamisele, ning mis aitavad saavutada liidu õiguse järjepideva ja sidusa rakendamise. Lisaks peaksid need aitama suurendada usaldust ja edendada koostööd komisjoniga ning liikmesriikide vahel. Lisaks on liidul liikmesriikidest paremad võimalused luua platvorm partnerite heade tavade levitamiseks ja jagamiseks ning ka ekspertide mobiliseerimiseks
  , et välja töötada taotlevate liikmesriikide konkreetsele olukorrale kohandatud lahendusi
  . |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Komisjoni teatistes „ELi eelarve läbivaatamine” (2) ja „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (3) rõhutatakse seda, kui oluline on keskenduda rahastamisel tegevusele, millel on selge Euroopa lisaväärtus, st mille puhul liidu sekkumine võib luua lisaväärtust võrreldes üksikute liikmesriikide tegevusega. Selle taustal peaksid programmi alusel rakendatavad toetusmeetmed tagama vastastikuse täiendavuse ja koostoime muude programmide ja poliitikavaldkondadega riigi, liidu ja rahvusvahelisel tasandil. Programmi raames võetavad meetmed peaksid võimaldama töötada välja ja võtta kasutusele lahendusi, mis on suunatud piiri- või liiduüleseid probleeme mõjutavate siseriiklike probleemide lahendamisele, ning mis aitavad saavutada liidu õiguse järjepideva ja sidusa rakendamise. Lisaks peaksid need aitama suurendada usaldust ja edendada koostööd komisjoniga ja liikmesriikide vahel. Lisaks on liidul liikmesriikidest paremad võimalused luua platvorm partnerite heade tavade levitamiseks ja jagamiseks ning ka olemasolevate oskuste mobiliseerimiseks.

Komisjoni teatistes „ELi eelarve läbivaatamine” (4) ja „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (5) rõhutatakse seda, kui oluline on keskenduda rahastamisel tegevusele, millel on selge Euroopa lisaväärtus, st mille puhul liidu sekkumine võib luua lisaväärtust võrreldes üksikute liikmesriikide tegevusega. Selle taustal peaksid programmi alusel rakendatavad toetusmeetmed tagama vastastikuse täiendavuse ja koostoime muude programmide ja poliitikavaldkondadega riigi,
  piirkondlikul, kohalikul,
  liidu ja rahvusvahelisel tasandil. Programmi raames võetavad meetmed peaksid võimaldama töötada välja ja võtta kasutusele lahendusi, mis on suunatud piiri- või liiduüleseid probleeme mõjutavate siseriiklike probleemide lahendamisele, ning mis aitavad saavutada liidu õiguse järjepideva ja sidusa rakendamise. Lisaks peaksid need aitama suurendada usaldust ja edendada koostööd komisjoniga ning liikmesriikide vahel. Lisaks on liidul liikmesriikidest paremad võimalused luua platvorm partnerite heade tavade levitamiseks ja jagamiseks ning ka ekspertide mobiliseerimiseks
  , et välja töötada taotlevate liikmesriikide konkreetsele olukorrale kohandatud lahendusi
  .

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks, et programmi rakendamisel saadud kogemusi arvesse võttes kohandada programmi eesmärkide saavutamist mõõtvate näitajate loetelu, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses kõnealuse loetelu muutmisega. Eriti tähtis on, et komisjon peaks ettevalmistustööde ajal asjakohaseid konsultatsioone,
  sealhulgas ekspertide tasandil
  . Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. | Selleks, et programmi rakendamisel saadud kogemusi arvesse võttes kohandada programmi eesmärkide saavutamist mõõtvate näitajate loetelu, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses kõnealuse loetelu muutmisega. Eriti tähtis on, et komisjon peaks ettevalmistustööde ajal asjakohaseid konsultatsioone,
  kaasates vastavalt partnerluse põhimõttele kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna asjaomaseid osalisi
  . Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise
  Euroopa Regioonide Komiteele,
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Selleks, et programmi rakendamisel saadud kogemusi arvesse võttes kohandada programmi eesmärkide saavutamist mõõtvate näitajate loetelu, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses kõnealuse loetelu muutmisega. Eriti tähtis on, et komisjon peaks ettevalmistustööde ajal asjakohaseid konsultatsioone,
  sealhulgas ekspertide tasandil
  . Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Selleks, et programmi rakendamisel saadud kogemusi arvesse võttes kohandada programmi eesmärkide saavutamist mõõtvate näitajate loetelu, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses kõnealuse loetelu muutmisega. Eriti tähtis on, et komisjon peaks ettevalmistustööde ajal asjakohaseid konsultatsioone,
  kaasates vastavalt partnerluse põhimõttele kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna asjaomaseid osalisi
  . Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise
  Euroopa Regioonide Komiteele,
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 8

Artikli 3 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmi raames rahastatakse meetmeid, millel on Euroopa lisaväärtus. Seepärast tagab komisjon, et rahastamiseks valitud meetmete eesmärk on pakkuda Euroopa lisaväärtusega tulemusi, ning jälgib, kas Euroopa lisaväärtus ka tegelikult saavutatakse. | Programmi raames rahastatakse
  tehnilise abi meetmeid
  , millel
  kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega
  on Euroopa lisaväärtus
  ning mis kuuluvad liidu ja liikmesriikide jagatud pädevuse valdkondadesse ja mille suhtes ei ole tehnilise abi programme veel rakendatud.
  Seepärast tagab komisjon, et rahastamiseks valitud meetmete eesmärk on pakkuda Euroopa lisaväärtusega tulemusi, ning jälgib, kas Euroopa lisaväärtus ka tegelikult saavutatakse. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Programmi raames rahastatakse meetmeid, millel on Euroopa lisaväärtus. Seepärast tagab komisjon, et rahastamiseks valitud meetmete eesmärk on pakkuda Euroopa lisaväärtusega tulemusi, ning jälgib, kas Euroopa lisaväärtus ka tegelikult saavutatakse.

Programmi raames rahastatakse
  tehnilise abi meetmeid
  , millel
  kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega
  on Euroopa lisaväärtus
  ning mis kuuluvad liidu ja liikmesriikide jagatud pädevuse valdkondadesse ja mille suhtes ei ole tehnilise abi programme veel rakendatud.
  Seepärast tagab komisjon, et rahastamiseks valitud meetmete eesmärk on pakkuda Euroopa lisaväärtusega tulemusi, ning jälgib, kas Euroopa lisaväärtus ka tegelikult saavutatakse.

Motivatsioon

ELi eelarvevahendite kasutamine liikmesriikide selliste meetmete finantseerimiseks, mille suhtes ELil puudub pädevus, oleks vastuolus subsidiaarsuse põhimõttega.

Muudatusettepanek 9

Artikli 3 lõige 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmi meetmete ja tegevuste abil tagatakse Euroopa lisaväärtus eelkõige järgmisel viisil: | Programmi meetmete ja tegevuste abil tagatakse Euroopa lisaväärtus eelkõige järgmisel viisil: |
| a) | piiri- või liiduülest mõju avaldavatele
  siseriiklikele
  probleemidele lahenduste väljatöötamine ja kasutuselevõtt; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Programmi meetmete ja tegevuste abil tagatakse Euroopa lisaväärtus eelkõige järgmisel viisil:

Programmi meetmete ja tegevuste abil tagatakse Euroopa lisaväärtus eelkõige järgmisel viisil:

a)

piiri- või liiduülest mõju avaldavatele
  siseriiklikele
  probleemidele lahenduste väljatöötamine ja kasutuselevõtt;

| a) | piiri- või liiduülest mõju avaldavatele siseriiklikele probleemidele lahenduste väljatöötamine ja kasutuselevõtt; |
| --- | --- |

a)

piiri- või liiduülest mõju avaldavatele siseriiklikele probleemidele lahenduste väljatöötamine ja kasutuselevõtt;

| b) | vastastikune täiendavus ja koostoime muude liidu programmide ja poliitikavaldkondadega riigi, liidu ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

b)

vastastikune täiendavus ja koostoime muude liidu programmide ja poliitikavaldkondadega riigi, liidu ja rahvusvahelisel tasandil;

| b) | vastastikune täiendavus ja koostoime muude liidu programmide ja poliitikavaldkondadega riigi,
  piirkondlikul, kohalikul,
  liidu ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

b)

vastastikune täiendavus ja koostoime muude liidu programmide ja poliitikavaldkondadega riigi,
  piirkondlikul, kohalikul,
  liidu ja rahvusvahelisel tasandil;

| c) | panus liidu õiguse järjepidevasse ja ühtsesse rakendamisse; |
| --- | --- |

c)

panus liidu õiguse järjepidevasse ja ühtsesse rakendamisse;

| c) | panus liidu õiguse järjepidevasse ja ühtsesse rakendamisse; |
| --- | --- |

c)

panus liidu õiguse järjepidevasse ja ühtsesse rakendamisse;

| d) | panus heade tavade jagamisse ning kogu liitu hõlmava oskusteabe platvormi ja võrgustiku rajamisse; |
| --- | --- |

d)

panus heade tavade jagamisse ning kogu liitu hõlmava oskusteabe platvormi ja võrgustiku rajamisse;

| d) | panus heade tavade jagamisse ning kogu liitu hõlmava oskusteabe platvormi ja võrgustiku rajamisse; |
| --- | --- |

d)

panus heade tavade jagamisse ning kogu liitu hõlmava oskusteabe platvormi ja võrgustiku rajamisse;

| e) | abisaajate liikmesriikide ja komisjoni vahelise vastastikuse usalduse edendamine ning koostöö liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

e)

abisaajate liikmesriikide ja komisjoni vahelise vastastikuse usalduse edendamine ning koostöö liikmesriikide vahel.

Motivatsioon

Liikmesriikide ja komisjoni vaheline usaldus on üldpõhimõte ja Euroopa Liidu toimimise tingimus, seda ei saa piirata käesoleva programmi rakendamisele.

Muudatusettepanek 10

Artikkel 4

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmi üldeesmärk on anda panus
  institutsionaalsetesse, haldus- ja
  struktuurireformidesse liikmesriikides, osutades liikmesriigi
  ametiasutustele
  abi
  meetmetes
  , mis on suunatud
  institutsioonide, juhtimise, halduse ning
  majandus- ja sotsiaalvaldkonna reformimisele eesmärgiga parandada konkurentsivõimet, majanduskasvu, tööhõivet
  ja
  investeerimist
  , eelkõige majandusjuhtimise protsesside raames
  , sealhulgas liidu fondide tõhusa ja tulemusliku kasutamise toetamise teel. | Programmi üldeesmärk on anda panus struktuurireformidesse liikmesriikides,
  mis kujutavad endast Euroopa lisaväärtust liidu ja liikmesriikide jagatud pädevuses olevates tegevusvaldkondades, mille suhtes ei ole tehnilise abi programme veel rakendatud
  , osutades liikmesriigi
  avaliku sektori asutustele
  abi
  sellise haldussuutlikkuse saavutamiseks, mis on vajalik, et kujundada ja rakendada meetmeid
  , mis on suunatud majandus- ja sotsiaalvaldkonna reformimisele eesmärgiga parandada konkurentsivõimet,
  jätkusuutlikku
  majanduskasvu, tööhõivet, investeerimist
  ning majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust
  , sealhulgas
  kõiki valitsustasandeid hõlmavate
  liidu fondide tõhusa ja tulemusliku kasutamise toetamise teel. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Programmi üldeesmärk on anda panus
  institutsionaalsetesse, haldus- ja
  struktuurireformidesse liikmesriikides, osutades liikmesriigi
  ametiasutustele
  abi
  meetmetes
  , mis on suunatud
  institutsioonide, juhtimise, halduse ning
  majandus- ja sotsiaalvaldkonna reformimisele eesmärgiga parandada konkurentsivõimet, majanduskasvu, tööhõivet
  ja
  investeerimist
  , eelkõige majandusjuhtimise protsesside raames
  , sealhulgas liidu fondide tõhusa ja tulemusliku kasutamise toetamise teel.

Programmi üldeesmärk on anda panus struktuurireformidesse liikmesriikides,
  mis kujutavad endast Euroopa lisaväärtust liidu ja liikmesriikide jagatud pädevuses olevates tegevusvaldkondades, mille suhtes ei ole tehnilise abi programme veel rakendatud
  , osutades liikmesriigi
  avaliku sektori asutustele
  abi
  sellise haldussuutlikkuse saavutamiseks, mis on vajalik, et kujundada ja rakendada meetmeid
  , mis on suunatud majandus- ja sotsiaalvaldkonna reformimisele eesmärgiga parandada konkurentsivõimet,
  jätkusuutlikku
  majanduskasvu, tööhõivet, investeerimist
  ning majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust
  , sealhulgas
  kõiki valitsustasandeid hõlmavate
  liidu fondide tõhusa ja tulemusliku kasutamise toetamise teel.

Motivatsioon

Täpsustus kooskõlas artikli 3 lõigete 1 ja 2 ning põhjenduse 9 kohta esitatud seadusandlike muudatusettepanekutega.

Muudatusettepanek 11

Artikli 5 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artiklis 4 sätestatud üldeesmärgi saavutamiseks on programmil järgmised erieesmärgid: | Artiklis 4 sätestatud üldeesmärgi saavutamiseks on programmil järgmised erieesmärgid: |
| a) | toetada liikmesriigi
  ametiasutuste
  algatusi nende reformide väljatöötamisel vastavalt prioriteetidele, võttes arvesse esialgseid tingimusi ja eeldatavat sotsiaalmajanduslikku mõju; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Artiklis 4 sätestatud üldeesmärgi saavutamiseks on programmil järgmised erieesmärgid:

Artiklis 4 sätestatud üldeesmärgi saavutamiseks on programmil järgmised erieesmärgid:

a)

toetada liikmesriigi
  ametiasutuste
  algatusi nende reformide väljatöötamisel vastavalt prioriteetidele, võttes arvesse esialgseid tingimusi ja eeldatavat sotsiaalmajanduslikku mõju;

| a) | toetada liikmesriigi
  avaliku sektori asutuste
  algatusi nende reformide väljatöötamisel vastavalt prioriteetidele, võttes arvesse esialgseid tingimusi ja eeldatavat sotsiaalmajanduslikku mõju; |
| --- | --- |

a)

toetada liikmesriigi
  avaliku sektori asutuste
  algatusi nende reformide väljatöötamisel vastavalt prioriteetidele, võttes arvesse esialgseid tingimusi ja eeldatavat sotsiaalmajanduslikku mõju;

| b) | aidata liikmesriigi
  ametiasutustel
  parandada oma suutlikkust reformipoliitika ja strateegiate kavandamisel, väljatöötamisel ja rakendamisel ning tagada tervikliku lähenemisviisi abil eesmärkide ja vahendite ühtsus eri valdkondades; |
| --- | --- |

b)

aidata liikmesriigi
  ametiasutustel
  parandada oma suutlikkust reformipoliitika ja strateegiate kavandamisel, väljatöötamisel ja rakendamisel ning tagada tervikliku lähenemisviisi abil eesmärkide ja vahendite ühtsus eri valdkondades;

| b) | aidata liikmesriigi
  avaliku sektori asutustel
  parandada oma suutlikkust reformipoliitika ja strateegiate kavandamisel, väljatöötamisel ja rakendamisel ning tagada tervikliku lähenemisviisi abil eesmärkide ja vahendite ühtsus eri valdkondades; |
| --- | --- |

b)

aidata liikmesriigi
  avaliku sektori asutustel
  parandada oma suutlikkust reformipoliitika ja strateegiate kavandamisel, väljatöötamisel ja rakendamisel ning tagada tervikliku lähenemisviisi abil eesmärkide ja vahendite ühtsus eri valdkondades;

| c) | toetada liikmesriigi
  ametiasutuste
  jõupingutusi asjakohaste protsesside ja meetodite kindlaksmääramisel ja rakendamisel, võttes arvesse häid tavasid ja teiste
  samas
  olukorras olnud riikide saadud õppetunde; |
| --- | --- |

c)

toetada liikmesriigi
  ametiasutuste
  jõupingutusi asjakohaste protsesside ja meetodite kindlaksmääramisel ja rakendamisel, võttes arvesse häid tavasid ja teiste
  samas
  olukorras olnud riikide saadud õppetunde;

| c) | toetada liikmesriigi
  avaliku sektori asutuste
  jõupingutusi asjakohaste protsesside ja meetodite kindlaksmääramisel ja rakendamisel, võttes arvesse häid tavasid ja teiste
  sarnases
  olukorras olnud riikide saadud õppetunde; |
| --- | --- |

c)

toetada liikmesriigi
  avaliku sektori asutuste
  jõupingutusi asjakohaste protsesside ja meetodite kindlaksmääramisel ja rakendamisel, võttes arvesse häid tavasid ja teiste
  sarnases
  olukorras olnud riikide saadud õppetunde;

| d) | aidata liikmesriigi
  ametiasutustel
  suurendada personalijuhtimise tõhusust ja tulemuslikkust, määrates vajaduse korral kindlaks selged vastutusalad ning parandades ametialaseid teadmisi ja oskusi. |
| --- | --- |

d)

aidata liikmesriigi
  ametiasutustel
  suurendada personalijuhtimise tõhusust ja tulemuslikkust, määrates vajaduse korral kindlaks selged vastutusalad ning parandades ametialaseid teadmisi ja oskusi.

| d) | aidata liikmesriigi
  avaliku sektori asutustel
  suurendada personalijuhtimise tõhusust ja tulemuslikkust, määrates vajaduse korral kindlaks selged vastutusalad ning parandades ametialaseid teadmisi ja oskusi
  eeskätt võimalike kollektiivlepingute raames, mis on sõlmitud riigi ja/või piirkondliku sotsiaalse konsulteerimisprotsessi käigus; |
| --- | --- |

d)

aidata liikmesriigi
  avaliku sektori asutustel
  suurendada personalijuhtimise tõhusust ja tulemuslikkust, määrates vajaduse korral kindlaks selged vastutusalad ning parandades ametialaseid teadmisi ja oskusi
  eeskätt võimalike kollektiivlepingute raames, mis on sõlmitud riigi ja/või piirkondliku sotsiaalse konsulteerimisprotsessi käigus;

| e) | aidata liikmesriigi avaliku sektori asutustel suurendada oma võimet teha koostööd nii omavahel kui ka sidusrühmadega
  , sealhulgas eeskätt sotsiaalpartnerite ja erasektori osalejatega. |
| --- | --- |

e)

aidata liikmesriigi avaliku sektori asutustel suurendada oma võimet teha koostööd nii omavahel kui ka sidusrühmadega
  , sealhulgas eeskätt sotsiaalpartnerite ja erasektori osalejatega.

Nende eesmärkide saavutamiseks tehakse tihedat koostööd
  abisaajate liikmesriikidega
  .

Nende eesmärkide saavutamiseks tehakse
  abisaajate liikmesriikide taotluse alusel
  tihedat koostööd
  nende endi, samuti kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, järgides igas liikmesriigis kehtestatud volituste ja pädevuste jaotumist ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele suunatud riigipõhiseid soovitusi.

Motivatsioon

Struktuurireformid ei ole vaid riikide ametiasutuste pärusmaa – seda eriti föderaalstruktuuriga liikmesriikides. Mitmed riigipõhised soovitused on tegelikult suunatud piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele. Lisaks väärib märkimist, et programm hakatakse rakendama vaid abisaajate liikmesriikide taotluse alusel.

Muudatusettepanek 12

Artikli 5 lõige 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lõikes 1 esitatud erieesmärgid osutavad konkurentsivõime, majanduskasvu, tööhõive
  ja investeerimisega
  seotud poliitikavaldkondadele, eelkõige alljärgnevale: | Lõikes 1 esitatud erieesmärgid osutavad konkurentsivõime,
  jätkusuutliku
  majanduskasvu, tööhõive
  , investeerimise ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvusega
  seotud poliitikavaldkondadele
  strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide raames
  , eelkõige alljärgnevale: |
| a) | avaliku sektori finantsjuhtimine, eelarvemenetlus, võla haldamine ja tulude haldamine; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Lõikes 1 esitatud erieesmärgid osutavad konkurentsivõime, majanduskasvu, tööhõive
  ja investeerimisega
  seotud poliitikavaldkondadele, eelkõige alljärgnevale:

Lõikes 1 esitatud erieesmärgid osutavad konkurentsivõime,
  jätkusuutliku
  majanduskasvu, tööhõive
  , investeerimise ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvusega
  seotud poliitikavaldkondadele
  strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide raames
  , eelkõige alljärgnevale:

a)

avaliku sektori finantsjuhtimine, eelarvemenetlus, võla haldamine ja tulude haldamine;

| a) | avaliku sektori finantsjuhtimine, eelarvemenetlus, võla haldamine ja tulude haldamine; |
| --- | --- |

a)

avaliku sektori finantsjuhtimine, eelarvemenetlus, võla haldamine ja tulude haldamine;

| b) | institutsionaalne reform ning
  avaliku halduse tõhus ja
  teenusekeskne
  toimimine, õigusriigi põhimõtete tulemuslik järgimine, kohtusüsteemi reform ning pettuste-, korruptsiooni- ja rahapesuvastase võitluse tugevdamine; |
| --- | --- |

b)

institutsionaalne reform ning
  avaliku halduse tõhus ja
  teenusekeskne
  toimimine, õigusriigi põhimõtete tulemuslik järgimine, kohtusüsteemi reform ning pettuste-, korruptsiooni- ja rahapesuvastase võitluse tugevdamine;

| b) | avaliku halduse tõhus ja
  üldise huvi keskne
  toimimine, õigusriigi põhimõtete tulemuslik järgimine, kohtusüsteemi reform ning pettuste-, korruptsiooni- ja rahapesuvastase võitluse tugevdamine; |
| --- | --- |

b)

avaliku halduse tõhus ja
  üldise huvi keskne
  toimimine, õigusriigi põhimõtete tulemuslik järgimine, kohtusüsteemi reform ning pettuste-, korruptsiooni- ja rahapesuvastase võitluse tugevdamine;

| c) | ettevõtluskeskkond, erasektori arendus, investeerimine,
  erastamisprotsessid, kaubandus ja välismaised otseinvesteeringud,
  konkurents ja riigihanked, säästev valdkondlik areng ning innovatsiooni toetamine; |
| --- | --- |

c)

ettevõtluskeskkond, erasektori arendus, investeerimine,
  erastamisprotsessid, kaubandus ja välismaised otseinvesteeringud,
  konkurents ja riigihanked, säästev valdkondlik areng ning innovatsiooni toetamine;

| c) | ettevõtluskeskkond, erasektori arendus,
  erastamis-, (taas)riigistamis- või (re)munitsipaliseerimisprotsessid,
  investeerimine, konkurents ja riigihanked, säästev valdkondlik areng ning innovatsiooni toetamine; |
| --- | --- |

c)

ettevõtluskeskkond, erasektori arendus,
  erastamis-, (taas)riigistamis- või (re)munitsipaliseerimisprotsessid,
  investeerimine, konkurents ja riigihanked, säästev valdkondlik areng ning innovatsiooni toetamine;

| d) | haridus ja koolitus, tööturupoliitika, sotsiaalne kaasatus, sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalhoolekande süsteemid, rahvatervis ja tervishoiusüsteemid
  , ning varjupaiga-, rände- ja piiripoliitika
  ; |
| --- | --- |

d)

haridus ja koolitus, tööturupoliitika, sotsiaalne kaasatus, sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalhoolekande süsteemid, rahvatervis ja tervishoiusüsteemid
  , ning varjupaiga-, rände- ja piiripoliitika
  ;

| d) | haridus ja koolitus, tööturupoliitika, sotsiaalne kaasatus
  ja võitlus vaesuse vastu
  , sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalhoolekande süsteemid, rahvatervis ja tervishoiusüsteemid; |
| --- | --- |

d)

haridus ja koolitus, tööturupoliitika, sotsiaalne kaasatus
  ja võitlus vaesuse vastu
  , sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalhoolekande süsteemid, rahvatervis ja tervishoiusüsteemid;

| e) | põllumajandussektori ja maapiirkondade säästva arengu poliitika; |
| --- | --- |

e)

põllumajandussektori ja maapiirkondade säästva arengu poliitika;

| e) | finantssektori poliitika ja rahastamisvõimalused. |
| --- | --- |

e)

finantssektori poliitika ja rahastamisvõimalused.

| f) | finantssektori poliitika ja rahastamisvõimalused. |
| --- | --- |

f)

finantssektori poliitika ja rahastamisvõimalused.

Motivatsioon

Jätta välja poliitikavaldkonnad, mille suhtes juba rakendatakse tehnilise abi programme, ja luua kooskõla ELi toimimise lepingu artikliga 345, milles on sätestatud omandi õiguslikku režiimi käsitleva liidu õiguse neutraalsus. Lisaks näitas kriis, et ka avaliku sektori asutustel võib vähemalt ajutiselt lasuda teatud majandustegevuste taasriigistamise kohustus.

Muudatusettepanek 13

Artikli 7 lõige 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Võttes arvesse läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, analüüsib komisjon pärast
  liikmesriigiga
  muu hulgas Euroopa poolaasta raames peetud dialoogi, lõikes 1 osutatud toetusetaotlust tuvastatud probleemide kiireloomulisuse, ulatuse ja raskuse, asjaomaste poliitikavaldkondade toetusvajaduste, sotsiaalmajanduslike näitajate analüüsi ning liikmesriigi üldise haldussuutlikkuse põhjal. Võttes arvesse liidu fondidest või muudest liidu programmidest rahastatavaid käimasolevaid tegevusi ja meetmeid, teeb komisjon tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega kindlaks prioriteetsed toetusvaldkonnad, võetavate toetusmeetmete ulatuse ja rahalise toetuse üldsumma. | Võttes arvesse
  subsidiaarsuse,
  läbipaistvuse, võrdse kohtlemise
  , partnerluse
  ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, analüüsib komisjon pärast
  asjaomase liikmesriigi pädevate avaliku sektori asutustega
  muu hulgas Euroopa poolaasta raames peetud dialoogi, lõikes 1 osutatud toetusetaotlust tuvastatud probleemide kiireloomulisuse, ulatuse ja raskuse, asjaomaste poliitikavaldkondade toetusvajaduste, sotsiaalmajanduslike näitajate analüüsi ning liikmesriigi üldise haldussuutlikkuse põhjal. Võttes arvesse liidu fondidest või muudest liidu programmidest rahastatavaid käimasolevaid tegevusi ja meetmeid
  ning liidu ühtse strateegilise dokumendiga loodud kontekstis, mille eesmärk on parandada avaliku sektori asutuste institutsioonilist ja haldussuutlikkust kõigil valitsustasanditel, kehtestades läbipaistval ja õiglasel viisil kriteeriumid, mille alusel prioriseerida programmi sekkumismeetmeid ja olemasolevate ressursside jaotamist, ning samuti kriteeriumid ja mehhanismid meetmete koordineerimiseks liidu, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil
  , teeb komisjon tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega kindlaks prioriteetsed toetusvaldkonnad, võetavate toetusmeetmete ulatuse ja rahalise toetuse üldsumma. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Võttes arvesse läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, analüüsib komisjon pärast
  liikmesriigiga
  muu hulgas Euroopa poolaasta raames peetud dialoogi, lõikes 1 osutatud toetusetaotlust tuvastatud probleemide kiireloomulisuse, ulatuse ja raskuse, asjaomaste poliitikavaldkondade toetusvajaduste, sotsiaalmajanduslike näitajate analüüsi ning liikmesriigi üldise haldussuutlikkuse põhjal. Võttes arvesse liidu fondidest või muudest liidu programmidest rahastatavaid käimasolevaid tegevusi ja meetmeid, teeb komisjon tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega kindlaks prioriteetsed toetusvaldkonnad, võetavate toetusmeetmete ulatuse ja rahalise toetuse üldsumma.

Võttes arvesse
  subsidiaarsuse,
  läbipaistvuse, võrdse kohtlemise
  , partnerluse
  ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid, analüüsib komisjon pärast
  asjaomase liikmesriigi pädevate avaliku sektori asutustega
  muu hulgas Euroopa poolaasta raames peetud dialoogi, lõikes 1 osutatud toetusetaotlust tuvastatud probleemide kiireloomulisuse, ulatuse ja raskuse, asjaomaste poliitikavaldkondade toetusvajaduste, sotsiaalmajanduslike näitajate analüüsi ning liikmesriigi üldise haldussuutlikkuse põhjal. Võttes arvesse liidu fondidest või muudest liidu programmidest rahastatavaid käimasolevaid tegevusi ja meetmeid
  ning liidu ühtse strateegilise dokumendiga loodud kontekstis, mille eesmärk on parandada avaliku sektori asutuste institutsioonilist ja haldussuutlikkust kõigil valitsustasanditel, kehtestades läbipaistval ja õiglasel viisil kriteeriumid, mille alusel prioriseerida programmi sekkumismeetmeid ja olemasolevate ressursside jaotamist, ning samuti kriteeriumid ja mehhanismid meetmete koordineerimiseks liidu, riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil
  , teeb komisjon tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega kindlaks prioriteetsed toetusvaldkonnad, võetavate toetusmeetmete ulatuse ja rahalise toetuse üldsumma.

Muudatusettepanek 14

Artikli 8 lõige 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Abisaaja liikmesriik võib koostöös komisjoniga sõlmida partnerluse ühe või mitme teise liikmesriigiga
  , kes tegutsevad
  konkreetsetes reformivaldkondades reformipartneritena. Reformipartner aitab koostöös komisjoniga koostada strateegia, reformi tegevuskavad, luua kvaliteetse tugiteenuse või jälgida strateegiate ja projektide elluviimist. | Abisaaja liikmesriik võib koostöös komisjoniga sõlmida partnerluse ühe või mitme teise liikmesriigiga
  ja vajaduse korral tugevdada partnerlust või partnerlusi reformi kohaldamisel ja elluviimisel kõige asjakohasema valitsustasandiga, et tegutseda
  konkreetsetes reformivaldkondades reformipartneritena. Reformipartner aitab koostöös komisjoniga koostada strateegia, reformi tegevuskavad, luua kvaliteetse tugiteenuse või jälgida strateegiate ja projektide elluviimist. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Abisaaja liikmesriik võib koostöös komisjoniga sõlmida partnerluse ühe või mitme teise liikmesriigiga
  , kes tegutsevad
  konkreetsetes reformivaldkondades reformipartneritena. Reformipartner aitab koostöös komisjoniga koostada strateegia, reformi tegevuskavad, luua kvaliteetse tugiteenuse või jälgida strateegiate ja projektide elluviimist.

Abisaaja liikmesriik võib koostöös komisjoniga sõlmida partnerluse ühe või mitme teise liikmesriigiga
  ja vajaduse korral tugevdada partnerlust või partnerlusi reformi kohaldamisel ja elluviimisel kõige asjakohasema valitsustasandiga, et tegutseda
  konkreetsetes reformivaldkondades reformipartneritena. Reformipartner aitab koostöös komisjoniga koostada strateegia, reformi tegevuskavad, luua kvaliteetse tugiteenuse või jälgida strateegiate ja projektide elluviimist.

Muudatusettepanek 15

Artikli 12 lõige 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Toetusi võib anda liikmesriikide
  ametiasutustele
  , Euroopa Investeerimispanga grupile, rahvusvahelistele organisatsioonidele, avaliku sektori ja/või eraõiguslikele asutustele ja üksustele, mis on seadusjärgselt asutatud: | Toetusi võib anda liikmesriikide
  avaliku sektori asutustele
  , Euroopa Investeerimispanga grupile, rahvusvahelistele organisatsioonidele, avaliku sektori ja/või eraõiguslikele asutustele ja üksustele, mis on seadusjärgselt asutatud: |
| a) | liikmesriikides; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Toetusi võib anda liikmesriikide
  ametiasutustele
  , Euroopa Investeerimispanga grupile, rahvusvahelistele organisatsioonidele, avaliku sektori ja/või eraõiguslikele asutustele ja üksustele, mis on seadusjärgselt asutatud:

Toetusi võib anda liikmesriikide
  avaliku sektori asutustele
  , Euroopa Investeerimispanga grupile, rahvusvahelistele organisatsioonidele, avaliku sektori ja/või eraõiguslikele asutustele ja üksustele, mis on seadusjärgselt asutatud:

a)

liikmesriikides;

| a) | liikmesriikides; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikides;

| b) | Euroopa Majanduspiirkonna lepinguosalistes Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikides EMP lepingus sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Majanduspiirkonna lepinguosalistes Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikides EMP lepingus sätestatud tingimustel.

| b) | Euroopa Majanduspiirkonna lepinguosalistes Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikides EMP lepingus sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Majanduspiirkonna lepinguosalistes Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikides EMP lepingus sätestatud tingimustel.

Toetuste kaasrahastamise määr on kuni 100 % toetuskõlblikest kuludest, ilma et see piiraks kaasrahastamise ja kasumi mittetaotlemise põhimõtteid.

Toetuste kaasrahastamise määr on kuni 100 % toetuskõlblikest kuludest, ilma et see piiraks kaasrahastamise ja kasumi mittetaotlemise põhimõtteid.

Muudatusettepanek 16

Artikkel 13

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon ja abisaajad liikmesriigid soodustavad vastavalt oma pädevusele koostoimet ning tagavad tulemusliku koordineerimise programmi ja muude liidu programmide või vahendite vahel, eriti liidu fondidest rahastatavate meetmetega. Sel eesmärgil nad: | Komisjon ja abisaajad liikmesriigid soodustavad vastavalt oma pädevusele koostoimet ning tagavad tulemusliku koordineerimise programmi ja muude liidu programmide või vahendite vahel, eriti liidu fondidest rahastatavate meetmetega
  , tuginedes artiklis 7 osutatud ühtsele strateegilisele dokumendile
  . Sel eesmärgil nad: |
| a) | tagavad vastastikuse täiendavuse ja koostoime eri vahendite vahel liidu ja riiklikul tasandil, eriti seoses liidu fondidest rahastatavate meetmetega, nii kavandamise kui ka elluviimise ajal; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Komisjon ja abisaajad liikmesriigid soodustavad vastavalt oma pädevusele koostoimet ning tagavad tulemusliku koordineerimise programmi ja muude liidu programmide või vahendite vahel, eriti liidu fondidest rahastatavate meetmetega. Sel eesmärgil nad:

Komisjon ja abisaajad liikmesriigid soodustavad vastavalt oma pädevusele koostoimet ning tagavad tulemusliku koordineerimise programmi ja muude liidu programmide või vahendite vahel, eriti liidu fondidest rahastatavate meetmetega
  , tuginedes artiklis 7 osutatud ühtsele strateegilisele dokumendile
  . Sel eesmärgil nad:

a)

tagavad vastastikuse täiendavuse ja koostoime eri vahendite vahel liidu ja riiklikul tasandil, eriti seoses liidu fondidest rahastatavate meetmetega, nii kavandamise kui ka elluviimise ajal;

| a) | tagavad vastastikuse täiendavuse ja sünergia eri vahendite vahel liidu
  , piirkondlikul, kohalikul
  ja riiklikul tasandil, eriti seoses liidu fondidest rahastatavate meetmetega, nii kavandamise kui ka elluviimise järgus; |
| --- | --- |

a)

tagavad vastastikuse täiendavuse ja sünergia eri vahendite vahel liidu
  , piirkondlikul, kohalikul
  ja riiklikul tasandil, eriti seoses liidu fondidest rahastatavate meetmetega, nii kavandamise kui ka elluviimise järgus;

| b) | optimeerivad koordineerimismehhanisme, et vältida jõupingutuste kattumist; |
| --- | --- |

b)

optimeerivad koordineerimismehhanisme, et vältida jõupingutuste kattumist;

| b) | optimeerivad koordineerimismehhanisme, et vältida jõupingutuste kattumist; |
| --- | --- |

b)

optimeerivad koordineerimismehhanisme, et vältida jõupingutuste kattumist;

| c) | tagavad tiheda koostöö nende vahel, kes liidu
  või
  riiklikul tasandil vastutavad sidusate ja ühtlustatud tugimeetmete rakendamise eest. |
| --- | --- |

c)

tagavad tiheda koostöö nende vahel, kes liidu
  või
  riiklikul tasandil vastutavad sidusate ja ühtlustatud tugimeetmete rakendamise eest.

| c) | tagavad tiheda koostöö nende vahel, kes liidu
  , piirkondlikul, kohalikul ja
  riiklikul tasandil vastutavad sidusate ja ühtlustatud tugimeetmete rakendamise eest. |
| --- | --- |

c)

tagavad tiheda koostöö nende vahel, kes liidu
  , piirkondlikul, kohalikul ja
  riiklikul tasandil vastutavad sidusate ja ühtlustatud tugimeetmete rakendamise eest.

[---]

[---]

Muudatusettepanek 17

Artikkel 15

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Järelevalve ja hindamine | Järelevalve ja hindamine |
| 1.   Komisjon jälgib programmi raames rahastatavate meetmete rakendamist ja hindab artikli 5 lõikes 1 osutatud erieesmärkide saavutamist lisas sätestatud näitajate kohaselt. | 1.   Komisjon jälgib programmi raames rahastatavate meetmete rakendamist ja hindab artikli 5 lõikes 1 osutatud erieesmärkide saavutamist lisas sätestatud näitajate kohaselt. |
| Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 16 vastu delegeeritud õigusakte lisas esitatud näitajate loetelu muutmiseks. | Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 16 vastu delegeeritud õigusakte lisas esitatud näitajate loetelu muutmiseks. |
| 2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile
  ja
  nõukogule vahehindamise aruande hiljemalt 2019. aasta keskpaigaks ning järelhindamise aruande hiljemalt 2021. aasta detsembri lõpuks. | 2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule
  ja nõuandekomiteedele
  vahehindamise aruande hiljemalt 2019. aasta keskpaigaks ning järelhindamise aruande hiljemalt 2021. aasta detsembri lõpuks. |
| 3.   Vahehindamise aruanne sisaldab teavet programmi eesmärkide saavutamise, rahaliste vahendite kasutamise tõhususe ning programmi Euroopa lisaväärtuse kohta ning hinnangut selle kohta, kas rahastamist programmiga hõlmatud valdkondades tuleks kohandada
  või
  pikendada ka pärast 2020. aastat. Ühtlasi käsitletakse aruandes kõigi eesmärkide ja meetmete jätkuvat asjakohasust. Järelhindamise aruanne peab sisaldama teavet programmi pikaajalise mõju kohta. | 3.   Vahehindamise aruanne sisaldab teavet programmi eesmärkide saavutamise, rahaliste vahendite kasutamise tõhususe ning programmi Euroopa lisaväärtuse kohta ning hinnangut selle kohta, kas rahastamist programmiga hõlmatud valdkondades tuleks kohandada, pikendada ka pärast 2020. aastat
  või tuleks see üldse lõpetada
  . Ühtlasi käsitletakse aruandes kõigi eesmärkide ja meetmete jätkuvat asjakohasust. Järelhindamise aruanne peab sisaldama teavet programmi pikaajalise mõju kohta. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Järelevalve ja hindamine

Järelevalve ja hindamine

1.   Komisjon jälgib programmi raames rahastatavate meetmete rakendamist ja hindab artikli 5 lõikes 1 osutatud erieesmärkide saavutamist lisas sätestatud näitajate kohaselt.

1.   Komisjon jälgib programmi raames rahastatavate meetmete rakendamist ja hindab artikli 5 lõikes 1 osutatud erieesmärkide saavutamist lisas sätestatud näitajate kohaselt.

Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 16 vastu delegeeritud õigusakte lisas esitatud näitajate loetelu muutmiseks.

Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 16 vastu delegeeritud õigusakte lisas esitatud näitajate loetelu muutmiseks.

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile
  ja
  nõukogule vahehindamise aruande hiljemalt 2019. aasta keskpaigaks ning järelhindamise aruande hiljemalt 2021. aasta detsembri lõpuks.

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule
  ja nõuandekomiteedele
  vahehindamise aruande hiljemalt 2019. aasta keskpaigaks ning järelhindamise aruande hiljemalt 2021. aasta detsembri lõpuks.

3.   Vahehindamise aruanne sisaldab teavet programmi eesmärkide saavutamise, rahaliste vahendite kasutamise tõhususe ning programmi Euroopa lisaväärtuse kohta ning hinnangut selle kohta, kas rahastamist programmiga hõlmatud valdkondades tuleks kohandada
  või
  pikendada ka pärast 2020. aastat. Ühtlasi käsitletakse aruandes kõigi eesmärkide ja meetmete jätkuvat asjakohasust. Järelhindamise aruanne peab sisaldama teavet programmi pikaajalise mõju kohta.

3.   Vahehindamise aruanne sisaldab teavet programmi eesmärkide saavutamise, rahaliste vahendite kasutamise tõhususe ning programmi Euroopa lisaväärtuse kohta ning hinnangut selle kohta, kas rahastamist programmiga hõlmatud valdkondades tuleks kohandada, pikendada ka pärast 2020. aastat
  või tuleks see üldse lõpetada
  . Ühtlasi käsitletakse aruandes kõigi eesmärkide ja meetmete jätkuvat asjakohasust. Järelhindamise aruanne peab sisaldama teavet programmi pikaajalise mõju kohta.

II.   POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | toetab selle tugiprogrammi põhimõtet, mille eesmärk on pakkuda vabatahtlikkuse alusel ja taotluse korral tehnilist abi liikmesriikide struktuurireformideks liidu ja liikmesriikide jagatud pädevuses olevate tegevusvaldkondades; on seisukohal, et selle programmi edu eelduseks on tõhus kooskõlastamine olemasolevate tehnilise abi programmidega ELi ja abisaajate liikmesriikide tasemel ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivne osalus kooskõlastusmeetmetes, et anda programmile piirkondlikum perspektiiv; |
| --- | --- |

1.

toetab selle tugiprogrammi põhimõtet, mille eesmärk on pakkuda vabatahtlikkuse alusel ja taotluse korral tehnilist abi liikmesriikide struktuurireformideks liidu ja liikmesriikide jagatud pädevuses olevate tegevusvaldkondades; on seisukohal, et selle programmi edu eelduseks on tõhus kooskõlastamine olemasolevate tehnilise abi programmidega ELi ja abisaajate liikmesriikide tasemel ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivne osalus kooskõlastusmeetmetes, et anda programmile piirkondlikum perspektiiv;

| 2. | leiab, et taotlevate liikmesriikide riikliku, piirkondliku ja kohaliku valitsemistasandi haldussuutlikkuse parandamine peab olema tugiprogrammi peaeesmärk, mis peab muutuma ka strateegia „Euroopa 2020” käimasoleval läbivaatamisel arvesse võetavaks näitajaks; |
| --- | --- |

2.

leiab, et taotlevate liikmesriikide riikliku, piirkondliku ja kohaliku valitsemistasandi haldussuutlikkuse parandamine peab olema tugiprogrammi peaeesmärk, mis peab muutuma ka strateegia „Euroopa 2020” käimasoleval läbivaatamisel arvesse võetavaks näitajaks;

| 3. | nõuab, et programmi aluseks oleks liidu ühtne strateegiline dokument, mille eemärk on parandada avaliku sektori asutuste institutsioonilist ja haldussuutlikkust kõigil valitsustasanditel; kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku selle ühtse dokumendi kohta, mis peaks muu hulgas kehtestama läbipaistval ja õiglasel viisil kriteeriumid, mille alusel prioriseerida programmi sekkumismeetmeid ja olemasolevate ressursside jaotamist, ning samuti kriteeriumid ja mehhanismid olemasolevate sekkumismeetmete koordineerimiseks nii liidu (sh programmi raames) kui ka riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, võttes täiel määral arvesse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet ning piirkondliku ja kohaliku tasandi autonoomiat ja iseärasusi. Seda aluseks võttes töötatakse koostöös asjaomase liikmesriigiga ja kooskõlas partnerluse põhimõttega abisaajate liikmesriikide jaoks välja samalaadsed ühtsed dokumendid; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et programmi aluseks oleks liidu ühtne strateegiline dokument, mille eemärk on parandada avaliku sektori asutuste institutsioonilist ja haldussuutlikkust kõigil valitsustasanditel; kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku selle ühtse dokumendi kohta, mis peaks muu hulgas kehtestama läbipaistval ja õiglasel viisil kriteeriumid, mille alusel prioriseerida programmi sekkumismeetmeid ja olemasolevate ressursside jaotamist, ning samuti kriteeriumid ja mehhanismid olemasolevate sekkumismeetmete koordineerimiseks nii liidu (sh programmi raames) kui ka riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, võttes täiel määral arvesse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet ning piirkondliku ja kohaliku tasandi autonoomiat ja iseärasusi. Seda aluseks võttes töötatakse koostöös asjaomase liikmesriigiga ja kooskõlas partnerluse põhimõttega abisaajate liikmesriikide jaoks välja samalaadsed ühtsed dokumendid;

| 4. | rõhutab, et igas liikmesriigis kehtestatud volituste ja pädevuste jaotumisele ning sageli kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele suunatud riigipõhistele soovitustele tuginedes peab programm olema kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kättesaadav. Komitee kutsub komisjoni üles tagama, et see nii ka tegelikult oleks, kontrollides näiteks, kas juhtudel, kui liikmesriigi ametiasutuste esitatud tehnilise abi taotlused puudutavad piirkondlike või kohalike omavalitsuste pädevusvaldkondi, on kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kaasatud kõnealuse struktuurireformi projekti väljatöötamisse, arvestades seejuures iga riigi institutsioonilist tausta; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et igas liikmesriigis kehtestatud volituste ja pädevuste jaotumisele ning sageli kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele suunatud riigipõhistele soovitustele tuginedes peab programm olema kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kättesaadav. Komitee kutsub komisjoni üles tagama, et see nii ka tegelikult oleks, kontrollides näiteks, kas juhtudel, kui liikmesriigi ametiasutuste esitatud tehnilise abi taotlused puudutavad piirkondlike või kohalike omavalitsuste pädevusvaldkondi, on kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kaasatud kõnealuse struktuurireformi projekti väljatöötamisse, arvestades seejuures iga riigi institutsioonilist tausta;

| 5. | leiab, et määruse ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, kui tehnilist abi osutatakse valdkondades, kus ELil ja liikmesriikidel on jagatud pädevused (vt muudatusettepanekuid põhjenduse 6, artikli 3 lõike 1 ja artikli 4 kohta). Kuna ettepanek põhineb vabatahtlikul mehhanismil, ei tekita see küsimusi proportsionaalsuse seisukohast; |
| --- | --- |

5.

leiab, et määruse ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, kui tehnilist abi osutatakse valdkondades, kus ELil ja liikmesriikidel on jagatud pädevused (vt muudatusettepanekuid põhjenduse 6, artikli 3 lõike 1 ja artikli 4 kohta). Kuna ettepanek põhineb vabatahtlikul mehhanismil, ei tekita see küsimusi proportsionaalsuse seisukohast;

| 6. | peab oluliseks, et programmi kooskõlastataks tõhusal viisil ELi programmide ja instrumentidega, mis kaasrahastavad tehnilist abi struktuurifondide (määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 59 ja temaatiline eesmärk nr 11), Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning samuti ELi valdkondlike programmide (Euroopa ühendamise rahastu, programmid „Horisont 2020” ja „Kodanike Euroopa”, õigusprogramm ning õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm) raames; |
| --- | --- |

6.

peab oluliseks, et programmi kooskõlastataks tõhusal viisil ELi programmide ja instrumentidega, mis kaasrahastavad tehnilist abi struktuurifondide (määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 59 ja temaatiline eesmärk nr 11), Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning samuti ELi valdkondlike programmide (Euroopa ühendamise rahastu, programmid „Horisont 2020” ja „Kodanike Euroopa”, õigusprogramm ning õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm) raames;

| 7. | rõhutab, et programmi rahastamine nende vahendite ülekandmise teel, mis on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames ette nähtud tehnilise abi jaoks, võib olla ainult ajutine lahendus. Komitee on vastu sellele, et sellise rahastamisviisiga avatakse tee ühtekuuluvuspoliitika allutamiseks Euroopa poolaasta protsessile, sest ühtekuuluvuspoliitika õiguspärasus on tagatud aluslepingutega; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et programmi rahastamine nende vahendite ülekandmise teel, mis on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames ette nähtud tehnilise abi jaoks, võib olla ainult ajutine lahendus. Komitee on vastu sellele, et sellise rahastamisviisiga avatakse tee ühtekuuluvuspoliitika allutamiseks Euroopa poolaasta protsessile, sest ühtekuuluvuspoliitika õiguspärasus on tagatud aluslepingutega;

| 8. | rõhutab, et struktuurireformide läbiviimiseks ei ole olemas universaalset valemit ja et head tavad saavad taotlevate riikide erinevat tausta ning kohalikke ja piirkondlikke iseärasusi arvestavate lahenduste leidmisele vaid kaasa aidata; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et struktuurireformide läbiviimiseks ei ole olemas universaalset valemit ja et head tavad saavad taotlevate riikide erinevat tausta ning kohalikke ja piirkondlikke iseärasusi arvestavate lahenduste leidmisele vaid kaasa aidata;

| 9. | julgustab struktuurireformide elluviimise raames heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel ja kutsub üles tugevdama programmi kontekstis liikmesriikidevahelisi partnerlusi, kaasates sotsiaal-majanduslikke või geograafilisi sarnasusi omavaid või piiriülestele struktuurireformidele allutatud kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi; |
| --- | --- |

9.

julgustab struktuurireformide elluviimise raames heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel ja kutsub üles tugevdama programmi kontekstis liikmesriikidevahelisi partnerlusi, kaasates sotsiaal-majanduslikke või geograafilisi sarnasusi omavaid või piiriülestele struktuurireformidele allutatud kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi;

| 10. | tuletab meelde, et oluline tingimus programmi edukaks läbiviimiseks ning aitamaks suurendada usaldust ja edendada koostööd taotleva liikmesriigi, komisjoni ja teiste liikmesriikide vahel on see, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna asjaomased osalised võtaksid kohapeal ulatusliku vastutuse struktuurireformide eest; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et oluline tingimus programmi edukaks läbiviimiseks ning aitamaks suurendada usaldust ja edendada koostööd taotleva liikmesriigi, komisjoni ja teiste liikmesriikide vahel on see, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna asjaomased osalised võtaksid kohapeal ulatusliku vastutuse struktuurireformide eest;

| 11. | nõuab, et struktuurireformide toetamise kaudu pöörataks kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega süstemaatilist tähelepanu säästva arengu, sotsiaalse kaasatuse, tervishoiuteenuste kättesaadavuse, tööhõive ja koolituse eesmärkidele. Seoses sellega nõuab komitee, et komisjoni teostatavates tugiprogrammi hindamistes võetaks SKP kõrval arvesse ka teisi näitajaid (6); |
| --- | --- |

11.

nõuab, et struktuurireformide toetamise kaudu pöörataks kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega süstemaatilist tähelepanu säästva arengu, sotsiaalse kaasatuse, tervishoiuteenuste kättesaadavuse, tööhõive ja koolituse eesmärkidele. Seoses sellega nõuab komitee, et komisjoni teostatavates tugiprogrammi hindamistes võetaks SKP kõrval arvesse ka teisi näitajaid (6);

| 12. | leiab, et liikmesriikide poolne kaasrahastamine tugiprogrammi raames jääb stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud struktuurireformi klausli reguleerimisalasse (7); |
| --- | --- |

12.

leiab, et liikmesriikide poolne kaasrahastamine tugiprogrammi raames jääb stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud struktuurireformi klausli reguleerimisalasse (7);

| 13. | rõhutab, et programmi tuleks käsitada katseprogrammina; soovitab, et meetme hindamine viidaks läbi õigeaegselt enne järgmist, 2021. aastal algavat finantsplaneerimise perioodi, et teha kindlaks, kas see tuleks muuta alaliseks või mitte, ning kas jaatava tulemuse korral on struktuurireformide toetamiseks ettenähtud omavahendite fondi loomine vajalik, teostatav ja soovitatav. |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et programmi tuleks käsitada katseprogrammina; soovitab, et meetme hindamine viidaks läbi õigeaegselt enne järgmist, 2021. aastal algavat finantsplaneerimise perioodi, et teha kindlaks, kas see tuleks muuta alaliseks või mitte, ning kas jaatava tulemuse korral on struktuurireformide toetamiseks ettenähtud omavahendite fondi loomine vajalik, teostatav ja soovitatav.

Brüssel, 7. aprill 2016

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  http://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=35302

1

(2)  KOM(2010) 700 final, 19. oktoober 2010.

2

(3)  KOM(2011) 500 final, 29. juuni 2011.

3

(4)  KOM(2010) 700 final, 19. oktoober 2010.

4

(5)  KOM(2011) 500 final, 29. juuni 2011.

5

(6)  Vt Euroopa Regioonide Komitee arvamus „Territoriaalse arengu näitajad – SKP täiendamine”, vastu võetud 10. veebruaril 2016.

6

(7)  Vt Euroopa Regioonide Komitee arvamust teemal „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine”, vastu võetud 9. juulil 2015.

7

---

| 1.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/62 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/62

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Heitkoguste kulutõhus vähendamine ja süsinikdioksiidiheite vähendamist toetavad investeeringud”

(2016/C 240/10)

| Raportöör: | Marco DUS (IT/PES), Vittorio Veneto (Treviso) linnavolikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument Ettepanek: | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja investeeringuid, mis toetavad süsinikdioksiidiheite vähendamist
  COM(2015) 337 final |

Raportöör:

Marco DUS (IT/PES), Vittorio Veneto (Treviso) linnavolikogu liige

Viitedokument Ettepanek:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja investeeringuid, mis toetavad süsinikdioksiidiheite vähendamist

COM(2015) 337 final

I.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Üldreegliks jääb LHÜde müümine enampakkumisel, erandiks nende tasuta eraldamine. Nagu Euroopa Ülemkogu ka kinnitas, ei tohiks järelikult vähendada enampakkumisel müüdavat LHÜde osa, mis moodustas 2013.–2020. aastal 57 % LHÜdest. Komisjoni mõjuhinnangus esitatakse üksikasjad enampakkumisele pandava osa kohta ja täpsustatakse, et see
  57 %
  suurune osa kujuneb liikmesriikide nimel enampakkumisele pandud LHÜde arvel, mille hulka kuuluvad uute osalejate jaoks reserveeritud, kuid eraldamata LHÜd, teatud liikmesriikides elektritootmise ajakohastamiseks eraldatud LHÜd ja LHÜd, mis pannakse enampakkumisele hiljem, sest nad paigutatakse turustabiilsusreservi, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2015/... . | Üldreegliks jääb LHÜde müümine enampakkumisel, erandiks nende tasuta eraldamine. Nagu Euroopa Ülemkogu ka kinnitas, ei tohiks järelikult vähendada enampakkumisel müüdavat LHÜde osa, mis moodustas 2013.–2020. aastal 57 % LHÜdest.
  ELi HKSi optimaalse toimimise tagamiseks peaks ühine eesmärk olema enampakkumisel müüdavate LHÜde osakaalu järkjärguline suurendamine.
  Komisjoni mõjuhinnangus esitatakse üksikasjad enampakkumisele pandava osa kohta ja täpsustatakse, et see osa kujuneb liikmesriikide nimel enampakkumisele pandud LHÜde arvel, mille hulka kuuluvad uute osalejate jaoks reserveeritud, kuid eraldamata LHÜd, teatud liikmesriikides elektritootmise ajakohastamiseks eraldatud LHÜd ja LHÜd, mis pannakse enampakkumisele hiljem, sest nad paigutatakse turustabiilsusreservi, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2015/....
  Tasuta jagamiseks mõeldud LHÜde arv peaks vastama selliste kõige tõhusamate ettevõtete nõudmistele, kellel on süsinikdioksiidi lekke oht. See arv peaks põhinema ambitsioonikatel, kuid samal ajal tehniliselt ja majanduslikult tööstuslikus mastaabis saavutatavatel võrdlusalustel. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Üldreegliks jääb LHÜde müümine enampakkumisel, erandiks nende tasuta eraldamine. Nagu Euroopa Ülemkogu ka kinnitas, ei tohiks järelikult vähendada enampakkumisel müüdavat LHÜde osa, mis moodustas 2013.–2020. aastal 57 % LHÜdest. Komisjoni mõjuhinnangus esitatakse üksikasjad enampakkumisele pandava osa kohta ja täpsustatakse, et see
  57 %
  suurune osa kujuneb liikmesriikide nimel enampakkumisele pandud LHÜde arvel, mille hulka kuuluvad uute osalejate jaoks reserveeritud, kuid eraldamata LHÜd, teatud liikmesriikides elektritootmise ajakohastamiseks eraldatud LHÜd ja LHÜd, mis pannakse enampakkumisele hiljem, sest nad paigutatakse turustabiilsusreservi, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2015/... .

Üldreegliks jääb LHÜde müümine enampakkumisel, erandiks nende tasuta eraldamine. Nagu Euroopa Ülemkogu ka kinnitas, ei tohiks järelikult vähendada enampakkumisel müüdavat LHÜde osa, mis moodustas 2013.–2020. aastal 57 % LHÜdest.
  ELi HKSi optimaalse toimimise tagamiseks peaks ühine eesmärk olema enampakkumisel müüdavate LHÜde osakaalu järkjärguline suurendamine.
  Komisjoni mõjuhinnangus esitatakse üksikasjad enampakkumisele pandava osa kohta ja täpsustatakse, et see osa kujuneb liikmesriikide nimel enampakkumisele pandud LHÜde arvel, mille hulka kuuluvad uute osalejate jaoks reserveeritud, kuid eraldamata LHÜd, teatud liikmesriikides elektritootmise ajakohastamiseks eraldatud LHÜd ja LHÜd, mis pannakse enampakkumisele hiljem, sest nad paigutatakse turustabiilsusreservi, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2015/....
  Tasuta jagamiseks mõeldud LHÜde arv peaks vastama selliste kõige tõhusamate ettevõtete nõudmistele, kellel on süsinikdioksiidi lekke oht. See arv peaks põhinema ambitsioonikatel, kuid samal ajal tehniliselt ja majanduslikult tööstuslikus mastaabis saavutatavatel võrdlusalustel.

Motivatsioon

Komitee peab võimalikuks seada ambitsioonikamaid eesmärke kui direktiivi ettepanekus. Regioonide Komitee loodab, et Euroopa kliimapoliitika on alati tulevikku suunatud, võttes alati arvesse kulutasuvust ja hinnates tähelepanelikult kogu väärtusahelat, arvestades eri tööstussektorite tugevaid omavahelisi seoseid.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid kooskõlas riigiabi eeskirjadega maksma osalist hüvitist nende sektorite või allsektorite käitistele, mille puhul on kindlaks tehtud, et seal esineb suur süsinikdioksiidi heite ülekandumise oht, sest kasvuhoonegaaside heitkogustega seotud kulud kantakse üle elektrihindadesse. Konventsiooniosaliste poolt Pariisi konverentsil vastu võetava protokolli ja selle juurde kuuluvate otsustega on vaja rahastamiskõlblike partnerite jaoks sätestada kliimameetmete jõulise rahastamise, tehnosiirde ja suutlikkuse arendamise tingimused, pidades silmas eriti kõige väiksema võimekusega riike. Avaliku sektori kliimameetmete rahalistel vahenditel on tähtis roll ressursside kaasamisel ka pärast 2020. aastat. Seetõttu tuleks enampakkumiste tulu kasutada ka kliimameetmete, sealhulgas kliimamuutuste mõjuga kohanemise rahastamiseks haavatavates kolmandates riikides. Kliimameetmete rahastamiseks kaasatavate vahendite hulk sõltub veel kavatsetavate riiklikult kindlaksmääratud panuste suurusest ja kvaliteedist, hilisematest investeerimiskavadest ja kohandamise ettevalmistamise protsessist liikmesriikides. Liikmesriigid peaksid kasutama enampakkumise tulu ka selleks, et edendada oskuste kujundamist ja majanduse CO2-heite vähendamisest tingitud tööjõu ümbersuunamist töökohtade vahetamise tõttu. | Liikmesriigid peaksid kooskõlas riigiabi eeskirjadega maksma osalist hüvitist nende sektorite või allsektorite käitistele, mille puhul on kindlaks tehtud, et seal esineb suur süsinikdioksiidi heite ülekandumise oht, sest kasvuhoonegaaside heitkogustega seotud kulud kantakse üle elektrihindadesse.
  Selleks et vältida konkurentsimoonutusi eri liikmesriikide ettevõtete vahel, tuleb igale ettevõttele eraldatavate hüvitiste summasid reguleerida kohustuslikult ja ühtviisi kogu ELis.
  Konventsiooniosaliste poolt Pariisi konverentsil vastu võetava protokolli ja selle juurde kuuluvate otsustega on vaja rahastamiskõlblike partnerite jaoks sätestada kliimameetmete jõulise rahastamise, tehnosiirde ja suutlikkuse arendamise tingimused, pidades silmas eriti kõige väiksema võimekusega riike. Avaliku sektori kliimameetmete rahalistel vahenditel on tähtis roll ressursside kaasamisel ka pärast 2020. aastat. Seetõttu tuleks enampakkumiste tulu kasutada ka kliimameetmete, sealhulgas kliimamuutuste mõjuga kohanemise rahastamiseks haavatavates kolmandates riikides. Kliimameetmete rahastamiseks kaasatavate vahendite hulk sõltub veel kavatsetavate riiklikult kindlaksmääratud panuste suurusest ja kvaliteedist, hilisematest investeerimiskavadest ja kohandamise ettevalmistamise protsessist liikmesriikides.
  Iga liikmesriik peaks kindlaks määrama enampakkumise tulu miinimumprotsendi, mis ei oleks väiksem kui 20 %, mis eraldatakse kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et rakendada meetmeid kliimamuutuste tagajärgede leevendamiseks (näiteks seoses hüdrogeoloogiliste ohtudega), millega kõnealustel omavalitsustel tuleb üha sagedamini toime tulla, ning elektri- ja soojusenergia ülekandetaristu vastavaks kohandamiseks taastuvenergia tootmise suurenevate võimalustega. Lisaks peaks olema võimalik kasutada heitkogustega kauplemisest saadud tulu liikmesriikides kohalike ja piirkondlike kliimaohtude ennetamiseks ning kaitseks kliimamuutuste mõjude eest ja nendega kohanemiseks.
  Liikmesriigid peaksid kasutama enampakkumise tulu ka selleks, et edendada oskuste kujundamist ja majanduse CO2-heite vähendamisest tingitud tööjõu ümbersuunamist töökohtade vahetamise tõttu. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid kooskõlas riigiabi eeskirjadega maksma osalist hüvitist nende sektorite või allsektorite käitistele, mille puhul on kindlaks tehtud, et seal esineb suur süsinikdioksiidi heite ülekandumise oht, sest kasvuhoonegaaside heitkogustega seotud kulud kantakse üle elektrihindadesse. Konventsiooniosaliste poolt Pariisi konverentsil vastu võetava protokolli ja selle juurde kuuluvate otsustega on vaja rahastamiskõlblike partnerite jaoks sätestada kliimameetmete jõulise rahastamise, tehnosiirde ja suutlikkuse arendamise tingimused, pidades silmas eriti kõige väiksema võimekusega riike. Avaliku sektori kliimameetmete rahalistel vahenditel on tähtis roll ressursside kaasamisel ka pärast 2020. aastat. Seetõttu tuleks enampakkumiste tulu kasutada ka kliimameetmete, sealhulgas kliimamuutuste mõjuga kohanemise rahastamiseks haavatavates kolmandates riikides. Kliimameetmete rahastamiseks kaasatavate vahendite hulk sõltub veel kavatsetavate riiklikult kindlaksmääratud panuste suurusest ja kvaliteedist, hilisematest investeerimiskavadest ja kohandamise ettevalmistamise protsessist liikmesriikides. Liikmesriigid peaksid kasutama enampakkumise tulu ka selleks, et edendada oskuste kujundamist ja majanduse CO2-heite vähendamisest tingitud tööjõu ümbersuunamist töökohtade vahetamise tõttu.

Liikmesriigid peaksid kooskõlas riigiabi eeskirjadega maksma osalist hüvitist nende sektorite või allsektorite käitistele, mille puhul on kindlaks tehtud, et seal esineb suur süsinikdioksiidi heite ülekandumise oht, sest kasvuhoonegaaside heitkogustega seotud kulud kantakse üle elektrihindadesse.
  Selleks et vältida konkurentsimoonutusi eri liikmesriikide ettevõtete vahel, tuleb igale ettevõttele eraldatavate hüvitiste summasid reguleerida kohustuslikult ja ühtviisi kogu ELis.
  Konventsiooniosaliste poolt Pariisi konverentsil vastu võetava protokolli ja selle juurde kuuluvate otsustega on vaja rahastamiskõlblike partnerite jaoks sätestada kliimameetmete jõulise rahastamise, tehnosiirde ja suutlikkuse arendamise tingimused, pidades silmas eriti kõige väiksema võimekusega riike. Avaliku sektori kliimameetmete rahalistel vahenditel on tähtis roll ressursside kaasamisel ka pärast 2020. aastat. Seetõttu tuleks enampakkumiste tulu kasutada ka kliimameetmete, sealhulgas kliimamuutuste mõjuga kohanemise rahastamiseks haavatavates kolmandates riikides. Kliimameetmete rahastamiseks kaasatavate vahendite hulk sõltub veel kavatsetavate riiklikult kindlaksmääratud panuste suurusest ja kvaliteedist, hilisematest investeerimiskavadest ja kohandamise ettevalmistamise protsessist liikmesriikides.
  Iga liikmesriik peaks kindlaks määrama enampakkumise tulu miinimumprotsendi, mis ei oleks väiksem kui 20 %, mis eraldatakse kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, et rakendada meetmeid kliimamuutuste tagajärgede leevendamiseks (näiteks seoses hüdrogeoloogiliste ohtudega), millega kõnealustel omavalitsustel tuleb üha sagedamini toime tulla, ning elektri- ja soojusenergia ülekandetaristu vastavaks kohandamiseks taastuvenergia tootmise suurenevate võimalustega. Lisaks peaks olema võimalik kasutada heitkogustega kauplemisest saadud tulu liikmesriikides kohalike ja piirkondlike kliimaohtude ennetamiseks ning kaitseks kliimamuutuste mõjude eest ja nendega kohanemiseks.
  Liikmesriigid peaksid kasutama enampakkumise tulu ka selleks, et edendada oskuste kujundamist ja majanduse CO2-heite vähendamisest tingitud tööjõu ümbersuunamist töökohtade vahetamise tõttu.

Motivatsioon

Komitee arvates tuleks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli kõnealustes poliitikavaldkondades väärtustada, mitte alahinnata. Regioonide Komitee teeb ettepaneku, mille kohaselt liikmesriigid eraldaksid osa heitkoguste ühikute enampakkumisel saadud tulust kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kliimamuutuste leevendamise meetmete rakendamiseks, arvestades eelkõige hüdrogeoloogilisi ohte, millega kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on sunnitud hädaolukordades üha sagedamini toime tulema.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selle direktiiviga antav peamine pikaajaline ajend CO2 kogumiseks ja säilitamiseks ning uue taastuvenergia tehnoloogia kasutuselevõtuks ning vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside murrangulisteks uuendusteks on CO2-hinnaga antav signaal ja see, et püsivalt säilitatud või ära hoitud süsinikdioksiidi heitkoguste eest ei tule LHÜsid tagastada. Et täiendada ressursse, mida kasutatakse juba ärilistel alustel toimivate süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatiste ning taastuvenergia uuendusliku tehnoloogia tutvustamise kiirendamiseks, tuleks kasutada ELi HKSi LHÜsid selleks, et tagada kindel toetus süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatiste, uue taastuvenergia tehnoloogia ja tööstusuuenduste kasutuselevõtu eest vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside valdkonnas liidus CO2 säilitamisel või piisavas ulatuses ärahoidmisel, tingimusel et on olemas kokkulepe teadmiste jagamise kohta. Valdav osa sellest toetusest peaks sõltuma kasvuhoonegaaside heitkoguste tõendatud vältimisest, kuigi osa toetusest võib anda juhul, kui kasutusele võetud tehnoloogiat silmas pidades on eelnevalt kindlaksmääratud vahe-eesmärgid täidetud. Toetatavate projektikulude protsentuaalne maksimummäär võib olenevalt projekti kategooriast erineda. | Selle direktiiviga antav peamine pikaajaline ajend CO2 kogumiseks ja säilitamiseks
  (st igat liiki kogumiseks ja säilitamiseks)
  ning uue taastuvenergia tehnoloogia kasutuselevõtuks,
  energiatõhususe suurendamiseks
  ning vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside
  (nagu CO2 kogumine ja kasutamine)
  murrangulisteks uuendusteks on CO2-hinnaga antav signaal ja see, et püsivalt säilitatud või ära hoitud süsinikdioksiidi heitkoguste eest ei tule LHÜsid tagastada. Et täiendada ressursse, mida kasutatakse juba ärilistel alustel toimivate süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatiste ning taastuvenergia uuendusliku tehnoloogia tutvustamise kiirendamiseks, tuleks kasutada ELi HKSi LHÜsid selleks, et tagada kindel toetus süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatiste, uue taastuvenergia tehnoloogia ja tööstusuuenduste kasutuselevõtu eest
  kulutõhusa CO2 kogumise ja kasutamise või
  vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside valdkonnas liidus CO2 säilitamisel või piisavas ulatuses ärahoidmisel, tingimusel et on olemas kokkulepe teadmiste jagamise kohta. Valdav osa sellest toetusest peaks sõltuma kasvuhoonegaaside heitkoguste tõendatud vältimisest, kuigi osa toetusest võib anda juhul, kui kasutusele võetud tehnoloogiat silmas pidades on eelnevalt kindlaksmääratud vahe-eesmärgid täidetud. Toetatavate projektikulude protsentuaalne maksimummäär võib olenevalt projekti kategooriast erineda. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Selle direktiiviga antav peamine pikaajaline ajend CO2 kogumiseks ja säilitamiseks ning uue taastuvenergia tehnoloogia kasutuselevõtuks ning vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside murrangulisteks uuendusteks on CO2-hinnaga antav signaal ja see, et püsivalt säilitatud või ära hoitud süsinikdioksiidi heitkoguste eest ei tule LHÜsid tagastada. Et täiendada ressursse, mida kasutatakse juba ärilistel alustel toimivate süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatiste ning taastuvenergia uuendusliku tehnoloogia tutvustamise kiirendamiseks, tuleks kasutada ELi HKSi LHÜsid selleks, et tagada kindel toetus süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatiste, uue taastuvenergia tehnoloogia ja tööstusuuenduste kasutuselevõtu eest vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside valdkonnas liidus CO2 säilitamisel või piisavas ulatuses ärahoidmisel, tingimusel et on olemas kokkulepe teadmiste jagamise kohta. Valdav osa sellest toetusest peaks sõltuma kasvuhoonegaaside heitkoguste tõendatud vältimisest, kuigi osa toetusest võib anda juhul, kui kasutusele võetud tehnoloogiat silmas pidades on eelnevalt kindlaksmääratud vahe-eesmärgid täidetud. Toetatavate projektikulude protsentuaalne maksimummäär võib olenevalt projekti kategooriast erineda.

Selle direktiiviga antav peamine pikaajaline ajend CO2 kogumiseks ja säilitamiseks
  (st igat liiki kogumiseks ja säilitamiseks)
  ning uue taastuvenergia tehnoloogia kasutuselevõtuks,
  energiatõhususe suurendamiseks
  ning vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside
  (nagu CO2 kogumine ja kasutamine)
  murrangulisteks uuendusteks on CO2-hinnaga antav signaal ja see, et püsivalt säilitatud või ära hoitud süsinikdioksiidi heitkoguste eest ei tule LHÜsid tagastada. Et täiendada ressursse, mida kasutatakse juba ärilistel alustel toimivate süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatiste ning taastuvenergia uuendusliku tehnoloogia tutvustamise kiirendamiseks, tuleks kasutada ELi HKSi LHÜsid selleks, et tagada kindel toetus süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatiste, uue taastuvenergia tehnoloogia ja tööstusuuenduste kasutuselevõtu eest
  kulutõhusa CO2 kogumise ja kasutamise või
  vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside valdkonnas liidus CO2 säilitamisel või piisavas ulatuses ärahoidmisel, tingimusel et on olemas kokkulepe teadmiste jagamise kohta. Valdav osa sellest toetusest peaks sõltuma kasvuhoonegaaside heitkoguste tõendatud vältimisest, kuigi osa toetusest võib anda juhul, kui kasutusele võetud tehnoloogiat silmas pidades on eelnevalt kindlaksmääratud vahe-eesmärgid täidetud. Toetatavate projektikulude protsentuaalne maksimummäär võib olenevalt projekti kategooriast erineda.

Motivatsioon

Komitee peab asjakohaseks viidata otseselt energiatõhususe projektidele ja tehnoloogiatele, mille puhul CO2 kogumist ja kasutamist vaadeldakse kui toormaterjali teiste tööstusprotsesside jaoks. Sellealased katsed juba käivad, mille tulemusel – juhul, kui saavutatakse piisav tehnoloogiline tase – pakuksid need tehnoloogiad süsinikdioksiidi kogumisest ja säilitamisest palju suuremat huvi. Lisaks sellele juhib komitee tähelepanu ohutusaspektidele, mida nende süsteemide puhul, eelkõige pikas perspektiivis, tuleb arvesse võtta.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Moderniseerimisfondi loomiseks tuleks kasutada 2 % ELi HKSi LHÜdest, mis müüakse enampakkumisel kooskõlas määrusega nr 1031/2010 loodud ühise enampakkumisplatvormi kaudu toimuvate enampakkumiste eeskirjade ja meetoditega. Liikmesriigid, kelle SKP inimese kohta oli turuhindade arvestuses 2013. aastal alla 60 % liidu keskmisest, tuleks lugeda moderniseerimisfondi kaudu rahastamiskõlblikuks ja vabastada kuni 2030. aastani täieliku enampakkumise põhimõtte rakendamisest elektritootmise korral; nende puhul kasutatakse LHÜde valikulist tasuta eraldamist, et soodustada läbipaistval viisil nende energiasektori ajakohastamiseks mõeldud reaalinvesteeringuid ning vältida samal ajal moonutusi energia siseturul. Moderniseerimisfondi juhtimise korraldus peaks tagama sidusa, üksikasjaliku ja läbipaistva raamistiku, et saavutada selle kõige tõhusam võimalik rakendamine, võttes arvesse vajadust tagada osalejatele lihtne juurdepääs. Juhtimisstruktuuri toimimine peaks olema vastavuses vahendite asjakohase kasutamise eesmärgiga. Juhtimisstruktuur peaks koosnema investeerimisnõukogust ja korralduskomiteest. Otsustamisprotsessis tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ka EIP eksperditeadmisi, välja arvatud juhul, kui toetatakse väikesemahulisi projekte riiklike arengupankade laenude või riiklike programmide raames antud toetuste kaudu, millel on moderniseerimisfondiga ühised eesmärgid. Fondist rahastatavate investeeringute kohta peaksid ettepaneku tegema liikmesriigid. Et tagada väikese sissetulekuga liikmesriikide investeerimisvajaduste piisav rahuldamine, lähtutakse vahendite jaotamisel võrdsel määral tõendatud heitkogustest ja SKP kriteeriumidest. Moderniseerimisfondist antavat rahalist abi võib eraldada erinevate vormide kaudu. | Moderniseerimisfondi loomiseks tuleks kasutada 2 % ELi HKSi LHÜdest, mis müüakse enampakkumisel kooskõlas määrusega nr 1031/2010 loodud ühise enampakkumisplatvormi kaudu toimuvate enampakkumiste eeskirjade ja meetoditega. Liikmesriigid, kelle SKP inimese kohta oli turuhindade arvestuses 2013. aastal alla 60 % liidu keskmisest, tuleks lugeda moderniseerimisfondi kaudu rahastamiskõlblikuks ja vabastada kuni 2030. aastani täieliku enampakkumise põhimõtte rakendamisest elektritootmise korral; nende puhul kasutatakse LHÜde valikulist tasuta eraldamist, et soodustada läbipaistval viisil nende energiasektori ajakohastamiseks mõeldud reaalinvesteeringuid ning vältida samal ajal moonutusi energia siseturul.
  Samuti peaks moderniseerimisfond olema avatud NUTS2 piirkondadele liikmesriikides, mida iseloomustab silmanähtav riigisisene tasakaalustamatus, et soodustada seal taaselavdamist ja energiaalast moderniseerimist.
  Moderniseerimisfondi juhtimise korraldus peaks tagama sidusa, üksikasjaliku ja läbipaistva raamistiku, et saavutada selle kõige tõhusam võimalik rakendamine, võttes arvesse vajadust tagada osalejatele lihtne juurdepääs. Juhtimisstruktuuri toimimine peaks olema vastavuses vahendite asjakohase kasutamise eesmärgiga. Juhtimisstruktuur peaks koosnema investeerimisnõukogust ja korralduskomiteest. Otsustamisprotsessis tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ka EIP eksperditeadmisi, välja arvatud juhul, kui toetatakse väikesemahulisi projekte riiklike arengupankade laenude või riiklike programmide raames antud toetuste kaudu, millel on moderniseerimisfondiga ühised eesmärgid. Fondist rahastatavate investeeringute kohta peaksid ettepaneku tegema liikmesriigid. Et tagada väikese sissetulekuga liikmesriikide investeerimisvajaduste piisav rahuldamine, lähtutakse vahendite jaotamisel võrdsel määral tõendatud heitkogustest ja SKP kriteeriumidest.
  Vahendite jaotamine toimub kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ja austades liikmesriikide õigust määratleda ise oma energiaallikad.
  Moderniseerimisfondist antavat rahalist abi võib eraldada erinevate vormide kaudu. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Moderniseerimisfondi loomiseks tuleks kasutada 2 % ELi HKSi LHÜdest, mis müüakse enampakkumisel kooskõlas määrusega nr 1031/2010 loodud ühise enampakkumisplatvormi kaudu toimuvate enampakkumiste eeskirjade ja meetoditega. Liikmesriigid, kelle SKP inimese kohta oli turuhindade arvestuses 2013. aastal alla 60 % liidu keskmisest, tuleks lugeda moderniseerimisfondi kaudu rahastamiskõlblikuks ja vabastada kuni 2030. aastani täieliku enampakkumise põhimõtte rakendamisest elektritootmise korral; nende puhul kasutatakse LHÜde valikulist tasuta eraldamist, et soodustada läbipaistval viisil nende energiasektori ajakohastamiseks mõeldud reaalinvesteeringuid ning vältida samal ajal moonutusi energia siseturul. Moderniseerimisfondi juhtimise korraldus peaks tagama sidusa, üksikasjaliku ja läbipaistva raamistiku, et saavutada selle kõige tõhusam võimalik rakendamine, võttes arvesse vajadust tagada osalejatele lihtne juurdepääs. Juhtimisstruktuuri toimimine peaks olema vastavuses vahendite asjakohase kasutamise eesmärgiga. Juhtimisstruktuur peaks koosnema investeerimisnõukogust ja korralduskomiteest. Otsustamisprotsessis tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ka EIP eksperditeadmisi, välja arvatud juhul, kui toetatakse väikesemahulisi projekte riiklike arengupankade laenude või riiklike programmide raames antud toetuste kaudu, millel on moderniseerimisfondiga ühised eesmärgid. Fondist rahastatavate investeeringute kohta peaksid ettepaneku tegema liikmesriigid. Et tagada väikese sissetulekuga liikmesriikide investeerimisvajaduste piisav rahuldamine, lähtutakse vahendite jaotamisel võrdsel määral tõendatud heitkogustest ja SKP kriteeriumidest. Moderniseerimisfondist antavat rahalist abi võib eraldada erinevate vormide kaudu.

Moderniseerimisfondi loomiseks tuleks kasutada 2 % ELi HKSi LHÜdest, mis müüakse enampakkumisel kooskõlas määrusega nr 1031/2010 loodud ühise enampakkumisplatvormi kaudu toimuvate enampakkumiste eeskirjade ja meetoditega. Liikmesriigid, kelle SKP inimese kohta oli turuhindade arvestuses 2013. aastal alla 60 % liidu keskmisest, tuleks lugeda moderniseerimisfondi kaudu rahastamiskõlblikuks ja vabastada kuni 2030. aastani täieliku enampakkumise põhimõtte rakendamisest elektritootmise korral; nende puhul kasutatakse LHÜde valikulist tasuta eraldamist, et soodustada läbipaistval viisil nende energiasektori ajakohastamiseks mõeldud reaalinvesteeringuid ning vältida samal ajal moonutusi energia siseturul.
  Samuti peaks moderniseerimisfond olema avatud NUTS2 piirkondadele liikmesriikides, mida iseloomustab silmanähtav riigisisene tasakaalustamatus, et soodustada seal taaselavdamist ja energiaalast moderniseerimist.
  Moderniseerimisfondi juhtimise korraldus peaks tagama sidusa, üksikasjaliku ja läbipaistva raamistiku, et saavutada selle kõige tõhusam võimalik rakendamine, võttes arvesse vajadust tagada osalejatele lihtne juurdepääs. Juhtimisstruktuuri toimimine peaks olema vastavuses vahendite asjakohase kasutamise eesmärgiga. Juhtimisstruktuur peaks koosnema investeerimisnõukogust ja korralduskomiteest. Otsustamisprotsessis tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ka EIP eksperditeadmisi, välja arvatud juhul, kui toetatakse väikesemahulisi projekte riiklike arengupankade laenude või riiklike programmide raames antud toetuste kaudu, millel on moderniseerimisfondiga ühised eesmärgid. Fondist rahastatavate investeeringute kohta peaksid ettepaneku tegema liikmesriigid. Et tagada väikese sissetulekuga liikmesriikide investeerimisvajaduste piisav rahuldamine, lähtutakse vahendite jaotamisel võrdsel määral tõendatud heitkogustest ja SKP kriteeriumidest.
  Vahendite jaotamine toimub kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ja austades liikmesriikide õigust määratleda ise oma energiaallikad.
  Moderniseerimisfondist antavat rahalist abi võib eraldada erinevate vormide kaudu.

Motivatsioon

Regioonide Komitee nõuab, et moderniseerimisfond oleks avatud NUTS2 piirkondades võetavate meetmete jaoks. Jagades solidaarsuse põhimõtet ja soovi jätkata tasuta kvootide eraldamist energiasektori moderniseerimiseks liikmesriikides, kelle SKP inimese kohta oli 2013. aastal alla 60 % liidu keskmisest, kutsub komitee siiski üles arvestama ka NUTS2 piirkondade SKPd elaniku kohta kõnealuste kvootide eraldamisel, kuna piirkonniti väga ebavõrdsete tingimustega liikmesriikides oleks liiga lihtsustav käsitlus arvestada üksnes riigi keskmist SKPd elaniku kohta. Liikmesriigi õigus teha valik erinevate energiaallikate vahel on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõikes 2.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euroopa Ülemkogu on kinnitanud, et parandada tuleks teatud liikmesriikide energiasektori ajakohastamiseks kasutatava LHÜde valikulise tasuta eraldamise võimalusi, sealhulgas läbipaistvust. 10 miljonist eurost algavaid investeeringuid peaksid kõnealused riigid valima konkureeriva pakkumismenetluse kaudu, mis põhineb selgetel ja läbipaistvatel eeskirjadel tagamaks, et tasuta eraldatud LHÜsid kasutatakse energiasektori ajakohastamiseks mõeldud reaalinvesteeringute soodustamiseks kooskõlas energialiidu eesmärkidega. Ka alla 10 miljoni euro jäävaid investeeringuid tuleks pidada rahastamiskõlblikuks LHÜde tasuta eraldamise kaudu. Asjaomased liikmesriigid peaksid sellised investeeringud välja valima selgete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel. Niisuguse valikuprotsessi tulemuste üle tuleks korraldada avalik konsultatsioon. Üldsust tuleks investeerimisprojektide valimise etapis nõuetekohaselt teavitada, samuti tuleb talle teada anda projektide rakendamisest. | Euroopa Ülemkogu on kinnitanud, et parandada tuleks teatud liikmesriikide energiasektori ajakohastamiseks kasutatava LHÜde valikulise tasuta eraldamise võimalusi, sealhulgas läbipaistvust. 10 miljonist eurost algavaid investeeringuid peaksid kõnealused riigid valima konkureeriva pakkumismenetluse kaudu, mis põhineb selgetel ja läbipaistvatel eeskirjadel tagamaks, et tasuta eraldatud LHÜsid kasutatakse energiasektori ajakohastamiseks mõeldud reaalinvesteeringute soodustamiseks kooskõlas energialiidu eesmärkidega. Ka alla 10 miljoni euro jäävaid investeeringuid tuleks pidada rahastamiskõlblikuks LHÜde tasuta eraldamise kaudu. Asjaomased liikmesriigid peaksid sellised investeeringud välja valima selgete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel. Niisuguse valikuprotsessi tulemuste üle tuleks korraldada avalik konsultatsioon
  , mille puhul võetakse eelkõige arvesse kohalike ja piirkondlike omavalituste seisukohti.
  Üldsust tuleks investeerimisprojektide valimise etapis nõuetekohaselt teavitada, samuti tuleb talle teada anda projektide rakendamisest. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Euroopa Ülemkogu on kinnitanud, et parandada tuleks teatud liikmesriikide energiasektori ajakohastamiseks kasutatava LHÜde valikulise tasuta eraldamise võimalusi, sealhulgas läbipaistvust. 10 miljonist eurost algavaid investeeringuid peaksid kõnealused riigid valima konkureeriva pakkumismenetluse kaudu, mis põhineb selgetel ja läbipaistvatel eeskirjadel tagamaks, et tasuta eraldatud LHÜsid kasutatakse energiasektori ajakohastamiseks mõeldud reaalinvesteeringute soodustamiseks kooskõlas energialiidu eesmärkidega. Ka alla 10 miljoni euro jäävaid investeeringuid tuleks pidada rahastamiskõlblikuks LHÜde tasuta eraldamise kaudu. Asjaomased liikmesriigid peaksid sellised investeeringud välja valima selgete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel. Niisuguse valikuprotsessi tulemuste üle tuleks korraldada avalik konsultatsioon. Üldsust tuleks investeerimisprojektide valimise etapis nõuetekohaselt teavitada, samuti tuleb talle teada anda projektide rakendamisest.

Euroopa Ülemkogu on kinnitanud, et parandada tuleks teatud liikmesriikide energiasektori ajakohastamiseks kasutatava LHÜde valikulise tasuta eraldamise võimalusi, sealhulgas läbipaistvust. 10 miljonist eurost algavaid investeeringuid peaksid kõnealused riigid valima konkureeriva pakkumismenetluse kaudu, mis põhineb selgetel ja läbipaistvatel eeskirjadel tagamaks, et tasuta eraldatud LHÜsid kasutatakse energiasektori ajakohastamiseks mõeldud reaalinvesteeringute soodustamiseks kooskõlas energialiidu eesmärkidega. Ka alla 10 miljoni euro jäävaid investeeringuid tuleks pidada rahastamiskõlblikuks LHÜde tasuta eraldamise kaudu. Asjaomased liikmesriigid peaksid sellised investeeringud välja valima selgete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel. Niisuguse valikuprotsessi tulemuste üle tuleks korraldada avalik konsultatsioon
  , mille puhul võetakse eelkõige arvesse kohalike ja piirkondlike omavalituste seisukohti.
  Üldsust tuleks investeerimisprojektide valimise etapis nõuetekohaselt teavitada, samuti tuleb talle teada anda projektide rakendamisest.

Motivatsioon

Regioonide Komitee leiab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli kõnealustes poliitikavaldkondades tuleks väärtustada ja mitte alahinnata. Seega teeb komitee ettepaneku muuta avaliku konsulteerimise raames kohustuslikuks nõupidamine eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, et käsitleda energiasektori moderniseerimiseks vabatahtliku tasuta kvootide eraldamise protsessi tulemusi.

Muudatusettepanek 6

Uus põhjendus 13a

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Pariisis COP21 konverentsil saavutatud kokkulepe nõuab kõigi lepinguosaliste jõupingutusi selleks, et kõnealune leping ratifitseeritaks ja viidaks ellu kiirelt ja veelgi ambitsioonikamalt. Suuremat rõhku tuleks panna kõigile neile algatustele või kampaaniatele, sh ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil algatatud või neile suunatud algatustele ja kampaaniatele, mis võivad aidata kaasa kasvuhoonegaasi heidete vähendamise eesmärkide saavutamisele.


  Vahend keskkonnapoliitika järelevalve ning heade tavade vahetamise ning kohalikul ja piirkondlikul tasandil rakendatud (nt linnapeade paktiga seonduvate) projektide vastastikuse tutvustamise tagamiseks võiks olla kasulik, et soodustada subsidiaarsust ja vastutusevõtmist kõigil valitsustasanditel. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Pariisis COP21 konverentsil saavutatud kokkulepe nõuab kõigi lepinguosaliste jõupingutusi selleks, et kõnealune leping ratifitseeritaks ja viidaks ellu kiirelt ja veelgi ambitsioonikamalt. Suuremat rõhku tuleks panna kõigile neile algatustele või kampaaniatele, sh ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil algatatud või neile suunatud algatustele ja kampaaniatele, mis võivad aidata kaasa kasvuhoonegaasi heidete vähendamise eesmärkide saavutamisele.


  Vahend keskkonnapoliitika järelevalve ning heade tavade vahetamise ning kohalikul ja piirkondlikul tasandil rakendatud (nt linnapeade paktiga seonduvate) projektide vastastikuse tutvustamise tagamiseks võiks olla kasulik, et soodustada subsidiaarsust ja vastutusevõtmist kõigil valitsustasanditel.

Motivatsioon

Regioonide Komitee nõuab Pariisi lepingu kiiret ratifitseerimist ja nõuetekohast rakendamist. ELi heitkogustega kauplemise süsteem võiks olla üks peamistest mehhanismidest heitkoguste vähendamise edendamiseks ja seega eesmärkide saavutamiseks, kuid see ei saa olla ainus ELi kasutuses olev vahend. Seega, lisaks sellele, et mõista sektoriüleste poliitikameetmete ja kliimapoliitikate sidususe tähtsust teiste (eelkõige struktuurifondide kaudu edendatavate) ELi poliitikameetmetega, leiab komitee, et tõeline kohaliku tasandi vahend võiks edendada kõnealust aspekti ja väärtustada Regioonide Komitee rolli.

Muudatusettepanek 7

Artikli 1 punkti 4 alapunkt a

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artiklit 10 muudetakse järgmiselt: | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt: |
| a) | lõikele 1 lisatakse kolm uut lõiku: |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse kolm uut lõiku:

| a) | lõikele 1 lisatakse kolm uut lõiku: |
| --- | --- |

a)

lõikele 1 lisatakse kolm uut lõiku:

| | „Alates 2021. aastast müüvad liikmesriigid enampakkumisel 57 % saastekvootidest. |
| --- | --- |

„Alates 2021. aastast müüvad liikmesriigid enampakkumisel 57 % saastekvootidest.

| | „Alates 2021. aastast müüvad liikmesriigid enampakkumisel
  vähemalt
  57 % saastekvootidest.
  Selleks, et tagada ELi HKSi optimaalne toimimine, võiks enampakkumisel müüdavate kvootide osakaalu kohustuslikku suurendamist kavandada üksnes juhul, kui rahvusvaheline olukord seda lubab, seadmata ohtu Euroopa tööstuse konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

„Alates 2021. aastast müüvad liikmesriigid enampakkumisel
  vähemalt
  57 % saastekvootidest.
  Selleks, et tagada ELi HKSi optimaalne toimimine, võiks enampakkumisel müüdavate kvootide osakaalu kohustuslikku suurendamist kavandada üksnes juhul, kui rahvusvaheline olukord seda lubab, seadmata ohtu Euroopa tööstuse konkurentsivõimet.

| | 2 % saastekvootide üldkogusest müüakse aastatel 2021–2030 enampakkumisel, et luua fond, millega parandatakse energiatõhusust ja ajakohastatakse energiasüsteeme teatud liikmesriikides, nagu sätestatakse käesoleva direktiivi artiklis 10d (edaspidi „moderniseerimisfond”). |
| --- | --- |

2 % saastekvootide üldkogusest müüakse aastatel 2021–2030 enampakkumisel, et luua fond, millega parandatakse energiatõhusust ja ajakohastatakse energiasüsteeme teatud liikmesriikides, nagu sätestatakse käesoleva direktiivi artiklis 10d (edaspidi „moderniseerimisfond”).

| | 2 % saastekvootide üldkogusest müüakse aastatel 2021–2030 enampakkumisel, et luua fond, millega parandatakse energiatõhusust ja ajakohastatakse energiasüsteeme teatud liikmesriikides, nagu sätestatakse käesoleva direktiivi artiklis 10d (edaspidi „moderniseerimisfond”). |
| --- | --- |

2 % saastekvootide üldkogusest müüakse aastatel 2021–2030 enampakkumisel, et luua fond, millega parandatakse energiatõhusust ja ajakohastatakse energiasüsteeme teatud liikmesriikides, nagu sätestatakse käesoleva direktiivi artiklis 10d (edaspidi „moderniseerimisfond”).

| | Liikmesriikide poolt enampakkumisel müüdavate ülejäänud saastekvootide üldkogus jaotatakse lõike 2 kohaselt.”; |
| --- | --- |

Liikmesriikide poolt enampakkumisel müüdavate ülejäänud saastekvootide üldkogus jaotatakse lõike 2 kohaselt.”;

| | Liikmesriikide poolt enampakkumisel müüdavate ülejäänud saastekvootide üldkogus jaotatakse lõike 2 kohaselt.”; |
| --- | --- |

Liikmesriikide poolt enampakkumisel müüdavate ülejäänud saastekvootide üldkogus jaotatakse lõike 2 kohaselt.”;

Motivatsioon

Regioonide Komitee leiab, et enampakkumisel müüdavate kvootide osakaalu, mis ajavahemikus 2013–2020 ulatub 57 %-ni, tuleks järk-järgult suurendada, määrates konkreetsed tähtajad, et hõlbustada seatud ambitsioonikate eesmärkide saavutamist. Komitee usub, et ambitsioonikad eesmärgid on esmase tähtsusega arengu edendamisel kõnealuses valdkonnas, ning väljendab seepärast heameelt iga-aastase vähendamiskoefitsiendi suurendamise üle 2,2 %-le alates aastast 2021. Siiski toetab komitee otsust eraldada ka edaspidi osa saastekvootidest tasuta, et vältida süsinikdioksiidi heite ülekandumise ohtu ja säilitada Euroopa konkurentsivõime. Sellegipoolest tuleb kõnealuseid meetmeid vaadelda erandina ning need tuleb läbi vaadata ja ajakohastada samas taktis teiste maailmamajandustega, kes rakendavad sarnaseid vahendeid heidete vastu võitlemisel.

Muudatusettepanek 8

Artikli 1 punkti 5 alapunkt f

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| lõike 8 esimene, teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega: | lõike 8 esimene, teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega: |
| „Et toetada uuendusi I lisas loetletud tööstussektorite vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside uuendusi, aidata hoogustada ärilisel alusel toimivate CO2 keskkonnaohutu kogumise ja geoloogilise säilitamise katseprojektidega seotud ehitus- ja käitamistegevust ning edendada uuenduslikke taastuvenergia tehnoloogia katseprojekte liidu territooriumil, tehakse kättesaadavaks 400 miljonit saastekvooti. | „Et toetada I lisas loetletud tööstussektorite vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside uuendusi, aidata hoogustada ärilisel alusel toimivate CO2 keskkonnaohutu
  ja kulutõhusa
  kogumise ja geoloogilise säilitamise või
  CO2 kogumise ja tööstusprotsessides kasutamise
  katseprojektidega seotud ehitus- ja käitamistegevust ning edendada uuenduslikke taastuvenergia ja
  energiatõhususe
  tehnoloogia katseprojekte liidu territooriumil, tehakse kättesaadavaks 400 miljonit saastekvooti. |
| Saastekvoote antakse selleks, et uuendada vähese süsinikdioksiidiheitega tööstustehnoloogiat ja -protsesse ning toetada katseprojekte, mille eesmärk on arendada geograafiliselt tasakaalustatud asukohtades mitmesuguseid süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatisi ning taastuvenergia uuenduslikku tehnoloogiat, mis ei ole ärilises mõttes praegu veel elujõulised. Uuendusprojektide edendamiseks võib anda toetust kuni 60 % ulatuses projektide asjakohastest kuludest, sellest kuni 40 % ei tarvitse olla seotud kasvuhoonegaaside heitkoguste tõendatud vältimisega, juhul kui saavutatakse eelnevalt kindlaksmääratud vahe-eesmärgid, võttes arvesse kasutusele võetud tehnoloogiat. | Saastekvoote antakse selleks, et uuendada vähese süsinikdioksiidiheitega tööstustehnoloogiat ja -protsesse ning toetada katseprojekte, mille eesmärk on arendada geograafiliselt tasakaalustatud asukohtades mitmesuguseid süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatisi ning taastuvenergia uuenduslikku tehnoloogiat, mis ei ole ärilises mõttes praegu veel elujõulised. Uuendusprojektide edendamiseks võib anda toetust kuni 60 % ulatuses projektide asjakohastest kuludest, sellest kuni 40 % ei tarvitse olla seotud kasvuhoonegaaside heitkoguste tõendatud vältimisega, juhul kui saavutatakse eelnevalt kindlaksmääratud vahe-eesmärgid, võttes arvesse kasutusele võetud tehnoloogiat. |
| Lisaks täiendatakse otsusega (EL) 2015/... loodud turustabiilsusreservist eraldamata 50 miljoni saastekvoodiga kuni 2021. aastani kõiki olemasolevaid ressursse, mis on jäetud alles, et toetada käesoleva lõike kohaselt eespool osutatud projekte, kaasa arvatud kõikides liikmesriikides rakendatavaid projekte, sealhulgas väikesemahulisi projekte. Projektid valitakse objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel. | Lisaks täiendatakse otsusega (EL) 2015/... loodud turustabiilsusreservist eraldamata 50 miljoni saastekvoodiga kuni 2021. aastani kõiki olemasolevaid ressursse, mis on jäetud alles, et toetada käesoleva lõike kohaselt eespool osutatud projekte, kaasa arvatud kõikides liikmesriikides rakendatavaid projekte, sealhulgas väikesemahulisi projekte. Projektid valitakse objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel. |
| Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusakt.”. | Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusakt.”. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

lõike 8 esimene, teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

lõike 8 esimene, teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Et toetada uuendusi I lisas loetletud tööstussektorite vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside uuendusi, aidata hoogustada ärilisel alusel toimivate CO2 keskkonnaohutu kogumise ja geoloogilise säilitamise katseprojektidega seotud ehitus- ja käitamistegevust ning edendada uuenduslikke taastuvenergia tehnoloogia katseprojekte liidu territooriumil, tehakse kättesaadavaks 400 miljonit saastekvooti.

„Et toetada I lisas loetletud tööstussektorite vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside uuendusi, aidata hoogustada ärilisel alusel toimivate CO2 keskkonnaohutu
  ja kulutõhusa
  kogumise ja geoloogilise säilitamise või
  CO2 kogumise ja tööstusprotsessides kasutamise
  katseprojektidega seotud ehitus- ja käitamistegevust ning edendada uuenduslikke taastuvenergia ja
  energiatõhususe
  tehnoloogia katseprojekte liidu territooriumil, tehakse kättesaadavaks 400 miljonit saastekvooti.

Saastekvoote antakse selleks, et uuendada vähese süsinikdioksiidiheitega tööstustehnoloogiat ja -protsesse ning toetada katseprojekte, mille eesmärk on arendada geograafiliselt tasakaalustatud asukohtades mitmesuguseid süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatisi ning taastuvenergia uuenduslikku tehnoloogiat, mis ei ole ärilises mõttes praegu veel elujõulised. Uuendusprojektide edendamiseks võib anda toetust kuni 60 % ulatuses projektide asjakohastest kuludest, sellest kuni 40 % ei tarvitse olla seotud kasvuhoonegaaside heitkoguste tõendatud vältimisega, juhul kui saavutatakse eelnevalt kindlaksmääratud vahe-eesmärgid, võttes arvesse kasutusele võetud tehnoloogiat.

Saastekvoote antakse selleks, et uuendada vähese süsinikdioksiidiheitega tööstustehnoloogiat ja -protsesse ning toetada katseprojekte, mille eesmärk on arendada geograafiliselt tasakaalustatud asukohtades mitmesuguseid süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise rajatisi ning taastuvenergia uuenduslikku tehnoloogiat, mis ei ole ärilises mõttes praegu veel elujõulised. Uuendusprojektide edendamiseks võib anda toetust kuni 60 % ulatuses projektide asjakohastest kuludest, sellest kuni 40 % ei tarvitse olla seotud kasvuhoonegaaside heitkoguste tõendatud vältimisega, juhul kui saavutatakse eelnevalt kindlaksmääratud vahe-eesmärgid, võttes arvesse kasutusele võetud tehnoloogiat.

Lisaks täiendatakse otsusega (EL) 2015/... loodud turustabiilsusreservist eraldamata 50 miljoni saastekvoodiga kuni 2021. aastani kõiki olemasolevaid ressursse, mis on jäetud alles, et toetada käesoleva lõike kohaselt eespool osutatud projekte, kaasa arvatud kõikides liikmesriikides rakendatavaid projekte, sealhulgas väikesemahulisi projekte. Projektid valitakse objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel.

Lisaks täiendatakse otsusega (EL) 2015/... loodud turustabiilsusreservist eraldamata 50 miljoni saastekvoodiga kuni 2021. aastani kõiki olemasolevaid ressursse, mis on jäetud alles, et toetada käesoleva lõike kohaselt eespool osutatud projekte, kaasa arvatud kõikides liikmesriikides rakendatavaid projekte, sealhulgas väikesemahulisi projekte. Projektid valitakse objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusakt.”.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusakt.”.

Motivatsioon

Komitee peab asjakohaseks viidata otseselt energiatõhususe projektidele ja tehnoloogiatele, mille puhul CO2 kogumist ja kasutamist vaadeldakse kui toormaterjali teiste tööstusprotsesside jaoks. Sellealased katsed juba käivad, mille tulemusel – juhul, kui saavutatakse piisav tehnoloogiline tase – pakuksid need tehnoloogiad süsinikdioksiidi kogumisest ja säilitamisest palju suuremat huvi.

Muudatusettepanek 9

Artikli 1 punkti 6 uue artikli 10c lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Erandina artikli 10a lõigetest 1–5 võivad liikmesriigid, kus 2013. aastal oli SKP inimese kohta eurodes väljendatuna turuhindades alla 60 % liidu keskmisest, eraldada üleminekuperioodil elektritootmiskäitistele tasuta saastekvoote energeetikasektori ajakohastamiseks. | 1.   Erandina artikli 10a lõigetest 1–5 võivad liikmesriigid
  ja NUTS2 piirkonnad liikmesriikides, mida iseloomustab silmanähtav riigisisene tasakaalustamatus
  , kus 2013. aastal oli SKP inimese kohta eurodes väljendatuna turuhindades alla 60 % liidu keskmisest, eraldada üleminekuperioodil elektritootmiskäitistele tasuta saastekvoote energeetikasektori ajakohastamiseks. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

1.   Erandina artikli 10a lõigetest 1–5 võivad liikmesriigid, kus 2013. aastal oli SKP inimese kohta eurodes väljendatuna turuhindades alla 60 % liidu keskmisest, eraldada üleminekuperioodil elektritootmiskäitistele tasuta saastekvoote energeetikasektori ajakohastamiseks.

1.   Erandina artikli 10a lõigetest 1–5 võivad liikmesriigid
  ja NUTS2 piirkonnad liikmesriikides, mida iseloomustab silmanähtav riigisisene tasakaalustamatus
  , kus 2013. aastal oli SKP inimese kohta eurodes väljendatuna turuhindades alla 60 % liidu keskmisest, eraldada üleminekuperioodil elektritootmiskäitistele tasuta saastekvoote energeetikasektori ajakohastamiseks.

Motivatsioon

Regioonide Komitee nõuab, et moderniseerimisfond oleks avatud NUTS2 piirkondades võetavate meetmete jaoks. Jagades solidaarsuse põhimõtet ja soovi jätkata tasuta kvootide eraldamist energiasektori moderniseerimiseks liikmesriikides, kelle SKP inimese kohta oli 2013. aastal alla 60 % liidu keskmisest, kutsub komitee siiski üles arvestama ka NUTS2 piirkondade SKPd elaniku kohta kõnealuste kvootide eraldamisel, kuna piirkonniti väga ebavõrdsete tingimustega liikmesriikides oleks liiga lihtsustav käsitlus arvestada üksnes riigi keskmist SKPd elaniku kohta.

II.   POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | kordab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise tähtsust kõnealustes küsimustes, kuna neil on esmatähtis roll võitluses kliimamuutuste vastu, olles oma loomu poolest kodanikele kõige lähemal asuvad organid ning esirinnas keskkonnakatastroofide haldamisel; |
| --- | --- |

1.

kordab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamise tähtsust kõnealustes küsimustes, kuna neil on esmatähtis roll võitluses kliimamuutuste vastu, olles oma loomu poolest kodanikele kõige lähemal asuvad organid ning esirinnas keskkonnakatastroofide haldamisel;

| 2. | kutsub kõiki peamisi ülemaailmseid osalejaid (ettevõtteid, finantssektorit, valitsusi, ÜROd, VVOsid ja kodanikuühiskonda) koostööle kõigi valitsustasanditega, et tagada kooskõlastatud ja tulemuslik reageerimine kliima- ja keskkonnakatastroofidele kooskõlas Pariisis COP21 konverentsil esile tooduga; märgib sellega seoses teatist COM(2016) 110 final „Pariisi kliimakonverentsi tulemused”, mida analüüsitakse põhjalikumalt komitee järgmistes arvamustes, kuid väljendab kahetsust, et viide reformitud HKSi rollile Pariisi kokkulepete rakendamisel oli suhteliselt nõrk ja piirkondlikku mõõdet ei tunnistatud selles protsessis; |
| --- | --- |

2.

kutsub kõiki peamisi ülemaailmseid osalejaid (ettevõtteid, finantssektorit, valitsusi, ÜROd, VVOsid ja kodanikuühiskonda) koostööle kõigi valitsustasanditega, et tagada kooskõlastatud ja tulemuslik reageerimine kliima- ja keskkonnakatastroofidele kooskõlas Pariisis COP21 konverentsil esile tooduga; märgib sellega seoses teatist COM(2016) 110 final „Pariisi kliimakonverentsi tulemused”, mida analüüsitakse põhjalikumalt komitee järgmistes arvamustes, kuid väljendab kahetsust, et viide reformitud HKSi rollile Pariisi kokkulepete rakendamisel oli suhteliselt nõrk ja piirkondlikku mõõdet ei tunnistatud selles protsessis;

| 3. | hindab positiivselt COP21 tulemust, mis puudutab ühist soovi teha koostööd ambitsioonika eesmärgi nimel, ja toetab otsust vaadata iga viie aasta tagant läbi eesmärgid, et tagada nende asjakohasus. Komitee rõhutab siiski käest lastud võimalust suunata maailma tasandil kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu ja kavandada vastumeetmeid; |
| --- | --- |

3.

hindab positiivselt COP21 tulemust, mis puudutab ühist soovi teha koostööd ambitsioonika eesmärgi nimel, ja toetab otsust vaadata iga viie aasta tagant läbi eesmärgid, et tagada nende asjakohasus. Komitee rõhutab siiski käest lastud võimalust suunata maailma tasandil kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu ja kavandada vastumeetmeid;

| 4. | rõhutab üha tihedama integratsiooni tähtsust ELi HKSi ning taastuvenergia ja energiatõhususe edendamiseks võetavate poliitikameetmete vahel ning rõhutab sellega seoses vajadust eeskirjade lihtsustamise ja ühtlustamise järele kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

4.

rõhutab üha tihedama integratsiooni tähtsust ELi HKSi ning taastuvenergia ja energiatõhususe edendamiseks võetavate poliitikameetmete vahel ning rõhutab sellega seoses vajadust eeskirjade lihtsustamise ja ühtlustamise järele kõnealuses valdkonnas;

| 5. | ELi HKSi direktiiv on olemasolev ELi poliitikavahend ELi keskkonnaõiguse raames. Kavandatavas muutmisdirektiivis ei tõstatata küsimust seoses selle vastavusega subsidiaarsuse põhimõttele, sest võitlus kliimamuutuste ja nende mõjudega on selgelt piiriülene küsimus ja seetõttu ei ole võimalik kõnealuse direktiivi eesmärke saavutada piisaval määral mitte liikmesriikide, vaid ELi tasandil. Kavandatav muutmisdirektiiv ei lähe ei vormi ega sisu poolest kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada ELi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärk 2030. aastaks kulutõhusal viisil ning seega on see kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

5.

ELi HKSi direktiiv on olemasolev ELi poliitikavahend ELi keskkonnaõiguse raames. Kavandatavas muutmisdirektiivis ei tõstatata küsimust seoses selle vastavusega subsidiaarsuse põhimõttele, sest võitlus kliimamuutuste ja nende mõjudega on selgelt piiriülene küsimus ja seetõttu ei ole võimalik kõnealuse direktiivi eesmärke saavutada piisaval määral mitte liikmesriikide, vaid ELi tasandil. Kavandatav muutmisdirektiiv ei lähe ei vormi ega sisu poolest kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada ELi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärk 2030. aastaks kulutõhusal viisil ning seega on see kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega;

| 6. | peab esmatähtsaks strateegias „Euroopa 2020” seatud eesmärke ning leiab, et need on tõepoolest kooskõlas eesmärgiga säilitada tugev, konkurentsivõimeline ja eesrindlik Euroopa tööstus, mille puhul eeskirju ei tajuta karistusmehhanismi, vaid stiimulina, et tagada suurem tõhusus ja ajakohastamine. Seetõttu kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles analüüsima ka toodete „CO2 jalajälje” mõistet ja hindama, kuidas väärtustada jätkusuutlikumat tarbimist; |
| --- | --- |

6.

peab esmatähtsaks strateegias „Euroopa 2020” seatud eesmärke ning leiab, et need on tõepoolest kooskõlas eesmärgiga säilitada tugev, konkurentsivõimeline ja eesrindlik Euroopa tööstus, mille puhul eeskirju ei tajuta karistusmehhanismi, vaid stiimulina, et tagada suurem tõhusus ja ajakohastamine. Seetõttu kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles analüüsima ka toodete „CO2 jalajälje” mõistet ja hindama, kuidas väärtustada jätkusuutlikumat tarbimist;

| 7. | rõhutab vajadust võidelda pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatuse vastu heitkogustega kauplemise turul, et tagada süsinikdioksiidiheite hinna võimalikult suur sõltuvus heitkoguste vähendamisest keskpikas ja pikas perspektiivis, ning innustada seega investeeringuid vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatesse. Märgib lisaks sellele, et kuna turustabiilsusreservi eesmärk on suurendada kauplemisperioodide vahelisel üleminekuajal enampakkumisele pandavate saastekvootide pakkumise paindlikkust, peaksid direktiivi ettepanekus kavandatud muudatused aitama vältida suuri erinevusi enampakkumisele pandavate saastekvootide arvus ja tagada, et kõnealused saastekvoodid jagataks võrdselt mitme aasta peale; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust võidelda pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatuse vastu heitkogustega kauplemise turul, et tagada süsinikdioksiidiheite hinna võimalikult suur sõltuvus heitkoguste vähendamisest keskpikas ja pikas perspektiivis, ning innustada seega investeeringuid vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiatesse. Märgib lisaks sellele, et kuna turustabiilsusreservi eesmärk on suurendada kauplemisperioodide vahelisel üleminekuajal enampakkumisele pandavate saastekvootide pakkumise paindlikkust, peaksid direktiivi ettepanekus kavandatud muudatused aitama vältida suuri erinevusi enampakkumisele pandavate saastekvootide arvus ja tagada, et kõnealused saastekvoodid jagataks võrdselt mitme aasta peale;

| 8. | tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut ajakohastada ELi HKSi reguleerivaid kehtivaid õigusnorme ja valikut kasutada seadusandliku vahendina direktiivi; |
| --- | --- |

8.

tervitab Euroopa Komisjoni ettepanekut ajakohastada ELi HKSi reguleerivaid kehtivaid õigusnorme ja valikut kasutada seadusandliku vahendina direktiivi;

| 9. | rõhutab Euroopa Kontrollikoja märkusi, milles tuuakse välja olulised puudused ELi HKSi rakendamisel, ja esitab soovitused, mille eesmärk on parandada kõnealuse süsteemi terviklikkust ja rakendamist, sh tööstuse tulemuslikkuse kontseptsiooni, mis peab tagama ELi majanduse täieliku konkurentsivõime; |
| --- | --- |

9.

rõhutab Euroopa Kontrollikoja märkusi, milles tuuakse välja olulised puudused ELi HKSi rakendamisel, ja esitab soovitused, mille eesmärk on parandada kõnealuse süsteemi terviklikkust ja rakendamist, sh tööstuse tulemuslikkuse kontseptsiooni, mis peab tagama ELi majanduse täieliku konkurentsivõime;

| 10. | kinnitab seda, mida juba varasemates arvamustes (1) rõhutatud, et üks probleem, mida ELi HKSi rakendamisel seni on täheldatud, on sageli CO2 hinna ebaasjakohane tase. Komitee leiab sellega seoses, et ELi eesmärk peaks olema soodustada korrektsete hindade rakendamist rahvusvahelisel tasandil ja hoida ära kõikumisi, mis tulenevad üksnes spekuleerimise soovist. |
| --- | --- |

10.

kinnitab seda, mida juba varasemates arvamustes (1) rõhutatud, et üks probleem, mida ELi HKSi rakendamisel seni on täheldatud, on sageli CO2 hinna ebaasjakohane tase. Komitee leiab sellega seoses, et ELi eesmärk peaks olema soodustada korrektsete hindade rakendamist rahvusvahelisel tasandil ja hoida ära kõikumisi, mis tulenevad üksnes spekuleerimise soovist.

| 11. | tuletab meelde, et direktiiv, millega luuakse ELi HKS, on üks osa keerukamast meetmete süsteemist, ning sellega ei tohiks välistada liikmesriikide võimalust kehtestada ka süsinikdioksiidimaks, et soodustada uuendustegevust, luues konkurentsieeliseid, nagu nt Norras ja Rootsis on juba tehtud; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et direktiiv, millega luuakse ELi HKS, on üks osa keerukamast meetmete süsteemist, ning sellega ei tohiks välistada liikmesriikide võimalust kehtestada ka süsinikdioksiidimaks, et soodustada uuendustegevust, luues konkurentsieeliseid, nagu nt Norras ja Rootsis on juba tehtud;

| 12. | jagab põhimõtet, et kõik majandussektorid, sh need, mida ELi HKS ei hõlma, peavad panustama heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamisse, parandades keskkonna jätkusuutlikkust ja tagades samal ajal ühiskonna jätkusuutlikkuse. Seega innustab komitee liikmesriike tõhustama jõupingutusi sektorites, mida ELi HKS ei hõlma, arvestades, et need sektorid põhjustavad rohkem kui 50 % heidetest. Sellega seoses teeb komitee ettepaneku kaaluda eri sektorites ette nähtud toetuste läbivaatamist, et innustada turgu leidma uuenduslikke ja tõhusaid lahendusi, ning laiendada HKSiga hõlmatud sektorite arvu, kaasates näiteks heitkogused, mida põhjustab vee- ja maismaatranspordi sektor ja ehitussektor; |
| --- | --- |

12.

jagab põhimõtet, et kõik majandussektorid, sh need, mida ELi HKS ei hõlma, peavad panustama heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamisse, parandades keskkonna jätkusuutlikkust ja tagades samal ajal ühiskonna jätkusuutlikkuse. Seega innustab komitee liikmesriike tõhustama jõupingutusi sektorites, mida ELi HKS ei hõlma, arvestades, et need sektorid põhjustavad rohkem kui 50 % heidetest. Sellega seoses teeb komitee ettepaneku kaaluda eri sektorites ette nähtud toetuste läbivaatamist, et innustada turgu leidma uuenduslikke ja tõhusaid lahendusi, ning laiendada HKSiga hõlmatud sektorite arvu, kaasates näiteks heitkogused, mida põhjustab vee- ja maismaatranspordi sektor ja ehitussektor;

| 13. | soovitab tungivalt, et reform käivituks, et tööstuse kaudsete kulude hüvitamise mehhanisme ühtlustataks kogu ELis (et vältida siseturul piirkondliku konkurentsi põhjustatud moonutusi) ning et süsteem premeeriks parima tulemuse saavutajat (best performer); |
| --- | --- |

13.

soovitab tungivalt, et reform käivituks, et tööstuse kaudsete kulude hüvitamise mehhanisme ühtlustataks kogu ELis (et vältida siseturul piirkondliku konkurentsi põhjustatud moonutusi) ning et süsteem premeeriks parima tulemuse saavutajat (best performer);

| 14. | loodab, et HKSi kavandatud rakendamine Hiinas alates 2017. aastast (2) innustab ka teisi osalejaid maailma tasandil, kiirendades ühtlustumist arengus nullheitega majanduse suunas ja viies kvootide tasuta jaotamise süsteemi järkjärgulise kaotamiseni. Siiski tuleks saastekvootide tasuta eraldamise alternatiivina kaaluda eelkõige erinevaid toetuse vorme ja stiimuleid, et asendada fossiilkütusel põhinev energiatootmine taastuvenergial põhineva energiatootmisega; |
| --- | --- |

14.

loodab, et HKSi kavandatud rakendamine Hiinas alates 2017. aastast (2) innustab ka teisi osalejaid maailma tasandil, kiirendades ühtlustumist arengus nullheitega majanduse suunas ja viies kvootide tasuta jaotamise süsteemi järkjärgulise kaotamiseni. Siiski tuleks saastekvootide tasuta eraldamise alternatiivina kaaluda eelkõige erinevaid toetuse vorme ja stiimuleid, et asendada fossiilkütusel põhinev energiatootmine taastuvenergial põhineva energiatootmisega;

| 15. | hindab soovi parandada olemasolevaid eeskirju, suurendades nende läbipaistvust tänu sagedamini ajakohastatud, usaldusväärsetele ja kontrollitud andmetele. Seetõttu nõuab komitee tehniliselt ja majanduslikult realistlike võrdlusaluste ajakohastamist enne kauplemisperioodi kindlate tööstusandmete põhjal; |
| --- | --- |

15.

hindab soovi parandada olemasolevaid eeskirju, suurendades nende läbipaistvust tänu sagedamini ajakohastatud, usaldusväärsetele ja kontrollitud andmetele. Seetõttu nõuab komitee tehniliselt ja majanduslikult realistlike võrdlusaluste ajakohastamist enne kauplemisperioodi kindlate tööstusandmete põhjal;

| 16. | peab esmatähtsaks, et avaliku sektori vahendite eraldamine kliimameetmetele jätkuks ka pärast 2020. aastat, ja loodab, et need vahendid on üha kesksemal kohal ELi finantsraamistikus, juba ELi peamiste rahastamisprogrammide, eelkõige programmi „Horisont 2020” vahehindamisel; |
| --- | --- |

16.

peab esmatähtsaks, et avaliku sektori vahendite eraldamine kliimameetmetele jätkuks ka pärast 2020. aastat, ja loodab, et need vahendid on üha kesksemal kohal ELi finantsraamistikus, juba ELi peamiste rahastamisprogrammide, eelkõige programmi „Horisont 2020” vahehindamisel;

| 17. | teeb ettepaneku kasutada Euroopa välis- ja kaubanduspoliitikat (eelkõige vabakaubanduslepinguid) tõhusa hoovana, et kiirendada kolmandate riikide arengut ELi HKSi suunas, edendades rahvusvahelist raamistikku, mis võimaldaks ambitsioonikamate eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

17.

teeb ettepaneku kasutada Euroopa välis- ja kaubanduspoliitikat (eelkõige vabakaubanduslepinguid) tõhusa hoovana, et kiirendada kolmandate riikide arengut ELi HKSi suunas, edendades rahvusvahelist raamistikku, mis võimaldaks ambitsioonikamate eesmärkide saavutamist;

| 18. | loodab, et ELi HKSi laiendamist lennundussektori heitkogustele käsitletakse võimalikult kiiresti, et soodustada heidete jätkuvat vähendamist, sh tänu tehnoloogiauuendustele, mis muudavad Euroopa lennuettevõtjad maailma tasandil konkurentsivõimelisemaks ja liidriteks jätkusuutlikkuse seisukohast. |
| --- | --- |

18.

loodab, et ELi HKSi laiendamist lennundussektori heitkogustele käsitletakse võimalikult kiiresti, et soodustada heidete jätkuvat vähendamist, sh tänu tehnoloogiauuendustele, mis muudavad Euroopa lennuettevõtjad maailma tasandil konkurentsivõimelisemaks ja liidriteks jätkusuutlikkuse seisukohast.

Brüssel, 7. aprill 2016

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  ENVE-V- 047 „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030” ning ENVE-V-038 „Roheline raamat „Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030””.

1

(2)  Nagu teatas Hiina president Xi Jinping 30. septembril 2015 oma visiidil Washingtoni.

2

---

| 1.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 240/72 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 240/72

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „ELi autoriõiguse eeskirjade ajakohastamine”

(2016/C 240/11)

| Raportöör: | Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EPP), Zarasai rajoonivolikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Autoriõiguse euroopalikuma ja aja nõuetele vastava raamistiku suunas”
  COM(2015) 626 final
  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus veebisisuteenuste piiriülese kaasaskantavuse tagamise kohta siseturul
  COM(2015) 627 final |

Raportöör:

Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EPP), Zarasai rajoonivolikogu liige

Viitedokument:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Autoriõiguse euroopalikuma ja aja nõuetele vastava raamistiku suunas”

COM(2015) 626 final

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus veebisisuteenuste piiriülese kaasaskantavuse tagamise kohta siseturul

COM(2015) 627 final

I.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Määruse ettepanek

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Siseturg kujutab endast muu hulgas teenuste ja isikute vabal liikumisel põhinevat ilma sisepiirideta ala ning seetõttu on vaja ette näha, et tarbijad saaksid kasutada muusika, mängude, filmide ja spordisündmuste taolisele sisule juurdepääsu võimaldavaid veebisisuteenuseid mitte ainult oma elukohaliikmesriigis, vaid ka siis, kui nad viibivad ajutiselt mõnes muus liidu liikmesriigis. See tähendab, et tuleks kaotada tõkked, mis takistavad piiriülest juurdepääsu sellistele veebisisuteenustele ja nende kasutamist. | Siseturg kujutab endast muu hulgas teenuste ja isikute vabal liikumisel põhinevat ilma sisepiirideta ala ning seetõttu on vaja ette näha, et tarbijad saaksid kasutada muusika, mängude, filmide ja spordisündmuste taolisele sisule juurdepääsu võimaldavaid veebisisuteenuseid mitte ainult oma elukohaliikmesriigis, vaid ka siis, kui nad viibivad ajutiselt mõnes muus liidu liikmesriigis. See tähendab, et tuleks kaotada tõkked, mis takistavad piiriülest juurdepääsu sellistele veebisisuteenustele ja nende kasutamist.
  Samal ajal peaks tellija elukohaliikmesriigi kindlakstegemisega vältima kaasaskantavuse muutmist püsivaks piiriüleseks juurdepääsuks. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Siseturg kujutab endast muu hulgas teenuste ja isikute vabal liikumisel põhinevat ilma sisepiirideta ala ning seetõttu on vaja ette näha, et tarbijad saaksid kasutada muusika, mängude, filmide ja spordisündmuste taolisele sisule juurdepääsu võimaldavaid veebisisuteenuseid mitte ainult oma elukohaliikmesriigis, vaid ka siis, kui nad viibivad ajutiselt mõnes muus liidu liikmesriigis. See tähendab, et tuleks kaotada tõkked, mis takistavad piiriülest juurdepääsu sellistele veebisisuteenustele ja nende kasutamist.

Siseturg kujutab endast muu hulgas teenuste ja isikute vabal liikumisel põhinevat ilma sisepiirideta ala ning seetõttu on vaja ette näha, et tarbijad saaksid kasutada muusika, mängude, filmide ja spordisündmuste taolisele sisule juurdepääsu võimaldavaid veebisisuteenuseid mitte ainult oma elukohaliikmesriigis, vaid ka siis, kui nad viibivad ajutiselt mõnes muus liidu liikmesriigis. See tähendab, et tuleks kaotada tõkked, mis takistavad piiriülest juurdepääsu sellistele veebisisuteenustele ja nende kasutamist.
  Samal ajal peaks tellija elukohaliikmesriigi kindlakstegemisega vältima kaasaskantavuse muutmist püsivaks piiriüleseks juurdepääsuks.

Motivatsioon

Õiguste valdajatele peaks olema selge, et kaasaskantavusega on hõlmatud üksnes kõige tavalisemad reisimiseesmärgid (töö, turism või õppimine), ilma et ELi tasandil kaitstud infosisu muutuks neile pidevalt kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 2

Määruse ettepanek

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selliste teenuste pakkumist ajutiselt teises liikmesriigis viibivatele tarbijatele pärsivad mitmed tõkked. Teatavad veebiteenused sisaldavad sisu, näiteks muusikat, mänge või filme, mis on liidu õiguse alusel kaitstud autoriõigusega ja/või sellega kaasnevate õigustega. Eeskätt tulenevad veebisisuteenuste piiriülese kaasaskantavuse takistused sellest, et autoriõiguse ja/või sellega kaasnevate õigustega kaitstud sisu (nt audiovisuaalteoste) edastamise õiguste litsentsid on sageli territoriaalsed, aga samavõrd pärssiv on asjaolu, et veebisisuteenuste pakkujad
  võivad otsustada
  pakkuda oma teenust ainult konkreetsetel turgudel. | Selliste teenuste pakkumist ajutiselt teises liikmesriigis viibivatele tarbijatele pärsivad mitmed tõkked. Teatavad veebiteenused sisaldavad sisu, näiteks muusikat, mänge või filme, mis on liidu õiguse alusel kaitstud autoriõigusega ja/või sellega kaasnevate õigustega. Eeskätt tulenevad veebisisuteenuste piiriülese kaasaskantavuse takistused sellest, et autoriõiguse ja/või sellega kaasnevate õigustega kaitstud sisu (nt audiovisuaalteoste) edastamise õiguste litsentsid on sageli territoriaalsed, aga samavõrd pärssiv on asjaolu, et veebisisuteenuste pakkujad
  otsustavad mõnikord
  pakkuda oma teenust ainult konkreetsetel turgudel. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Selliste teenuste pakkumist ajutiselt teises liikmesriigis viibivatele tarbijatele pärsivad mitmed tõkked. Teatavad veebiteenused sisaldavad sisu, näiteks muusikat, mänge või filme, mis on liidu õiguse alusel kaitstud autoriõigusega ja/või sellega kaasnevate õigustega. Eeskätt tulenevad veebisisuteenuste piiriülese kaasaskantavuse takistused sellest, et autoriõiguse ja/või sellega kaasnevate õigustega kaitstud sisu (nt audiovisuaalteoste) edastamise õiguste litsentsid on sageli territoriaalsed, aga samavõrd pärssiv on asjaolu, et veebisisuteenuste pakkujad
  võivad otsustada
  pakkuda oma teenust ainult konkreetsetel turgudel.

Selliste teenuste pakkumist ajutiselt teises liikmesriigis viibivatele tarbijatele pärsivad mitmed tõkked. Teatavad veebiteenused sisaldavad sisu, näiteks muusikat, mänge või filme, mis on liidu õiguse alusel kaitstud autoriõigusega ja/või sellega kaasnevate õigustega. Eeskätt tulenevad veebisisuteenuste piiriülese kaasaskantavuse takistused sellest, et autoriõiguse ja/või sellega kaasnevate õigustega kaitstud sisu (nt audiovisuaalteoste) edastamise õiguste litsentsid on sageli territoriaalsed, aga samavõrd pärssiv on asjaolu, et veebisisuteenuste pakkujad
  otsustavad mõnikord
  pakkuda oma teenust ainult konkreetsetel turgudel.

Motivatsioon

Veebisisuteenuste pakkujad – nagu mis tahes muu ettevõtja – valivad oma siseloogika järgi vabalt turud, millele nad soovivad siseneda. Sellest tuleneda võivat sisu piiratumat kättesaadavust tuleb seega käsitada kõrvalmõju ja mitte iseenesest piirava tegevusena.

Muudatusettepanek 3

Määruse ettepanek

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Seega peavad selliseid teoseid või muid kaitstud materjale nagu raamatud, audiovisuaalteosed, salvestatud muusika või saated kasutavatel veebisisuteenuste pakkujatel olema õigused kasutada sellist sisu asjaomastel territooriumidel. | Seega peavad selliseid teoseid või muid kaitstud materjale nagu raamatud, audiovisuaalteosed, salvestatud muusika või saated kasutavatel veebisisuteenuste pakkujatel olema õigused kasutada sellist sisu asjaomastel territooriumidel
  . Nad võivad kasutada ka mitut territooriumi või kogu Euroopat hõlmavaid litsentse, kui tingimused seda lubavad, st kui nt on olemas turg, tarbijanõudlus, asjakohane tehnoloogia ja õiglase hüvitise tagatised
  . |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Seega peavad selliseid teoseid või muid kaitstud materjale nagu raamatud, audiovisuaalteosed, salvestatud muusika või saated kasutavatel veebisisuteenuste pakkujatel olema õigused kasutada sellist sisu asjaomastel territooriumidel.

Seega peavad selliseid teoseid või muid kaitstud materjale nagu raamatud, audiovisuaalteosed, salvestatud muusika või saated kasutavatel veebisisuteenuste pakkujatel olema õigused kasutada sellist sisu asjaomastel territooriumidel
  . Nad võivad kasutada ka mitut territooriumi või kogu Euroopat hõlmavaid litsentse, kui tingimused seda lubavad, st kui nt on olemas turg, tarbijanõudlus, asjakohane tehnoloogia ja õiglase hüvitise tagatised
  .

Motivatsioon

Kasulik on rõhutada mitut territooriumi hõlmava litsentsi olemasolu, millega seotud vahendid, isegi kui need ei ole alati kättesaadavad, lihtsustavad infosisu levitamist oluliselt.

Muudatusettepanek 4

Määruse ettepanek

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Veebisisuteenuse pakkujal on autoriõiguse ja sellega kaasnevate õigustega kaitstud sisu edastamiseks vaja asjaomase õiguse omaja, näiteks autori, esitaja, tootja või ringhäälinguorganisatsiooni luba. See nõue kehtib ka siis, kui sellise edastamise eesmärk on võimaldada tarbijal alla laadida veebisisuteenuse kasutamiseks vajalikke materjale. | Veebisisuteenuse pakkujal on autoriõiguse ja sellega kaasnevate õigustega kaitstud sisu edastamiseks vaja asjaomase õiguse omaja, näiteks autori, esitaja, tootja või ringhäälinguorganisatsiooni luba
  , kes kasutavad õigusi ainuõiguslikult kooskõlas oma vastava staatusega
  . See nõue kehtib ka siis, kui sellise edastamise eesmärk on võimaldada tarbijal alla laadida veebisisuteenuse kasutamiseks vajalikke materjale. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Veebisisuteenuse pakkujal on autoriõiguse ja sellega kaasnevate õigustega kaitstud sisu edastamiseks vaja asjaomase õiguse omaja, näiteks autori, esitaja, tootja või ringhäälinguorganisatsiooni luba. See nõue kehtib ka siis, kui sellise edastamise eesmärk on võimaldada tarbijal alla laadida veebisisuteenuse kasutamiseks vajalikke materjale.

Veebisisuteenuse pakkujal on autoriõiguse ja sellega kaasnevate õigustega kaitstud sisu edastamiseks vaja asjaomase õiguse omaja, näiteks autori, esitaja, tootja või ringhäälinguorganisatsiooni luba
  , kes kasutavad õigusi ainuõiguslikult kooskõlas oma vastava staatusega
  . See nõue kehtib ka siis, kui sellise edastamise eesmärk on võimaldada tarbijal alla laadida veebisisuteenuse kasutamiseks vajalikke materjale.

Motivatsioon

Õiguste valdajad peavad oma vastava staatuse alusel õiguspäraselt kaitsma õigusi, mida nad võivad ainuõiguslikult kasutada direktiivi 2014/26/EL määratletud tähenduses.

Muudatusettepanek 5

Määruse ettepanek

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Asjaomaste õiguste litsentsi omandamine ei pruugi alati võimalik olla, seda eriti siis, kui sisuga seotud õiguste kohta on sõlmitud ainulitsentsileping. Territoriaalse ainuõiguse tagamiseks kohustuvad veebisisuteenuste pakkujad õiguste omajatega, sh ringhäälinguorganisatsioonide või ürituste korraldajatega, sõlmitud litsentsilepingutes sageli takistama oma tellijate juurdepääsu teenusele ja selle kasutamist väljaspool territooriumi, mille jaoks on teenusepakkujal litsents. Sellised teenusepakkujate suhtes kehtestatud lepingulised piirangud kohustavad teenusepakkujaid võtma meetmeid, näiteks keelama juurdepääsu oma teenustele väljaspool asjaomast territooriumi asuvatelt IP-aadressidelt. Seega peitub üks veebisisuteenuste piiriülese kaasaskantavuse takistus veebiteenuse pakkujate ja nende tellijate vahelistes lepingutes, milles kajastuvad omakorda nende samade teenuseosutajate ja õiguste omajate vaheliste lepingute territoriaalse piirangu klauslid. | Asjaomaste õiguste litsentsi omandamine ei pruugi alati võimalik olla, seda eriti siis, kui sisuga seotud õiguste kohta on sõlmitud ainulitsentsileping. Territoriaalse ainuõiguse tagamiseks
  (ja konkurentsieelise saamiseks)
  kohustuvad veebisisuteenuste pakkujad õiguste omajatega, sh ringhäälinguorganisatsioonide või ürituste korraldajatega, sõlmitud litsentsilepingutes sageli takistama oma tellijate juurdepääsu teenusele ja selle kasutamist väljaspool territooriumi, mille jaoks on teenusepakkujal litsents. Sellised teenusepakkujate suhtes kehtestatud lepingulised piirangud kohustavad teenusepakkujaid võtma meetmeid, näiteks keelama juurdepääsu oma teenustele väljaspool asjaomast territooriumi asuvatelt IP-aadressidelt. Seega peitub üks veebisisuteenuste piiriülese kaasaskantavuse takistus veebiteenuse pakkujate ja nende tellijate vahelistes lepingutes, milles kajastuvad omakorda nende samade teenuseosutajate ja õiguste omajate vaheliste lepingute territoriaalse piirangu klauslid. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Asjaomaste õiguste litsentsi omandamine ei pruugi alati võimalik olla, seda eriti siis, kui sisuga seotud õiguste kohta on sõlmitud ainulitsentsileping. Territoriaalse ainuõiguse tagamiseks kohustuvad veebisisuteenuste pakkujad õiguste omajatega, sh ringhäälinguorganisatsioonide või ürituste korraldajatega, sõlmitud litsentsilepingutes sageli takistama oma tellijate juurdepääsu teenusele ja selle kasutamist väljaspool territooriumi, mille jaoks on teenusepakkujal litsents. Sellised teenusepakkujate suhtes kehtestatud lepingulised piirangud kohustavad teenusepakkujaid võtma meetmeid, näiteks keelama juurdepääsu oma teenustele väljaspool asjaomast territooriumi asuvatelt IP-aadressidelt. Seega peitub üks veebisisuteenuste piiriülese kaasaskantavuse takistus veebiteenuse pakkujate ja nende tellijate vahelistes lepingutes, milles kajastuvad omakorda nende samade teenuseosutajate ja õiguste omajate vaheliste lepingute territoriaalse piirangu klauslid.

Asjaomaste õiguste litsentsi omandamine ei pruugi alati võimalik olla, seda eriti siis, kui sisuga seotud õiguste kohta on sõlmitud ainulitsentsileping. Territoriaalse ainuõiguse tagamiseks
  (ja konkurentsieelise saamiseks)
  kohustuvad veebisisuteenuste pakkujad õiguste omajatega, sh ringhäälinguorganisatsioonide või ürituste korraldajatega, sõlmitud litsentsilepingutes sageli takistama oma tellijate juurdepääsu teenusele ja selle kasutamist väljaspool territooriumi, mille jaoks on teenusepakkujal litsents. Sellised teenusepakkujate suhtes kehtestatud lepingulised piirangud kohustavad teenusepakkujaid võtma meetmeid, näiteks keelama juurdepääsu oma teenustele väljaspool asjaomast territooriumi asuvatelt IP-aadressidelt. Seega peitub üks veebisisuteenuste piiriülese kaasaskantavuse takistus veebiteenuse pakkujate ja nende tellijate vahelistes lepingutes, milles kajastuvad omakorda nende samade teenuseosutajate ja õiguste omajate vaheliste lepingute territoriaalse piirangu klauslid.

Motivatsioon

Veebisisuteenuste pakkujad võivad õigustatult otsustada teha konkreetse sisu kättesaadavaks seal, kus see võib osutuda kõige edukamaks. Sellest tulenevalt tuleb asukohapõhiste piirangute peatamist reisi ajaks käsitada territoriaalsuse põhimõtte laiendamise, ent mitte esimese sammuna selle järkjärgulise kaotamise suunas.

Muudatusettepanek 6

Määruse ettepanek

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Seega on käesoleva määruse eesmärk kohandada õigusraamistikku selliselt, et õiguste litsentsimine ei takistaks liidus veebisisuteenuste piiriülest kaasaskantavust ja et piiriülene kaasaskantavus oleks tagatud. | Seega on käesoleva määruse eesmärk kohandada õigusraamistikku selliselt, et õiguste litsentsimine ei takistaks liidus veebisisuteenuste piiriülest kaasaskantavust ja et piiriülene kaasaskantavus oleks tagatud
  . Sellega seoses tuleb tagada nii piisav paindlikkus tarbijale kui ka veebisisu loomingulise ja kaubandusliku väärtuse austamine
  . |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Seega on käesoleva määruse eesmärk kohandada õigusraamistikku selliselt, et õiguste litsentsimine ei takistaks liidus veebisisuteenuste piiriülest kaasaskantavust ja et piiriülene kaasaskantavus oleks tagatud.

Seega on käesoleva määruse eesmärk kohandada õigusraamistikku selliselt, et õiguste litsentsimine ei takistaks liidus veebisisuteenuste piiriülest kaasaskantavust ja et piiriülene kaasaskantavus oleks tagatud
  . Sellega seoses tuleb tagada nii piisav paindlikkus tarbijale kui ka veebisisu loomingulise ja kaubandusliku väärtuse austamine
  .

Motivatsioon

Tarbijate saadav kasu ei tohi sündida sektori loovisikute ja ettevõtjate arvelt, kelleta teoseid ei oleks ega saaks neid ka kasutada.

Muudatusettepanek 7

Määruse ettepanek

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teenusepakkujad peaksid tagama, et nende tellijaid teavitatakse asjakohaselt sellest, millised on veebisisuteenuste kasutamise tingimused muudes liikmesriikides kui tellija elukohaliikmesriik. Määrus võimaldab õiguste omajatel siiski nõuda, et teenusepakkuja kasutaks tulemuslikke vahendeid, et kontrollida, kas veebisisuteenust pakutakse kooskõlas käesoleva määrusega. Sealjuures on vaja tagada, et sellised nõutavad vahendid on mõistlikud ega lähe eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Vajalike tehniliste ja korralduslike meetmete hulka võivad kuuluda näiteks IP-aadressi juhuslike hetkeväärtuste määramine asukoha pideva seire asemel, üksikisikutele läbipaistva teabe pakkumine selle kohta, milliseid meetodeid kontrollimiseks kasutatakse ja millised on selle eesmärgid, ning asjakohased turvameetmed. Arvestades, et kontrollimise jaoks ei ole oluline mitte asukoht, vaid see, millises liikmesriigis tellija teenust kasutab, ei tuleks sel otstarbel koguda ega töödelda täpseid asukohaandmeid. Samamoodi ei peaks olema vaja tellijat tuvastada, kui tema autentimine on pakutava teenuse osutamiseks piisav. | Teenusepakkujad peaksid tagama, et nende tellijaid teavitatakse asjakohaselt sellest, millised on veebisisuteenuste kasutamise tingimused muudes liikmesriikides kui tellija elukohaliikmesriik. Määrus võimaldab õiguste omajatel siiski nõuda, et teenusepakkuja kasutaks tulemuslikke vahendeid, et kontrollida, kas veebisisuteenust pakutakse kooskõlas käesoleva määrusega. Sealjuures on vaja tagada, et sellised nõutavad vahendid on mõistlikud ega lähe eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Vajalike tehniliste ja korralduslike meetmete hulka võivad kuuluda näiteks IP-aadressi juhuslike hetkeväärtuste määramine asukoha pideva seire asemel, üksikisikutele läbipaistva teabe pakkumine selle kohta, milliseid meetodeid kontrollimiseks kasutatakse ja millised on selle eesmärgid, ning asjakohased turvameetmed. Arvestades, et kontrollimise jaoks ei ole oluline mitte asukoht, vaid see, millises liikmesriigis tellija teenust kasutab, ei tuleks sel otstarbel koguda ega töödelda täpseid asukohaandmeid
  , v.a juhul, kui asukoht jääb väljapoole ELi piire
  . Samamoodi ei peaks olema vaja tellijat tuvastada, kui tema autentimine on pakutava teenuse osutamiseks piisav. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Teenusepakkujad peaksid tagama, et nende tellijaid teavitatakse asjakohaselt sellest, millised on veebisisuteenuste kasutamise tingimused muudes liikmesriikides kui tellija elukohaliikmesriik. Määrus võimaldab õiguste omajatel siiski nõuda, et teenusepakkuja kasutaks tulemuslikke vahendeid, et kontrollida, kas veebisisuteenust pakutakse kooskõlas käesoleva määrusega. Sealjuures on vaja tagada, et sellised nõutavad vahendid on mõistlikud ega lähe eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Vajalike tehniliste ja korralduslike meetmete hulka võivad kuuluda näiteks IP-aadressi juhuslike hetkeväärtuste määramine asukoha pideva seire asemel, üksikisikutele läbipaistva teabe pakkumine selle kohta, milliseid meetodeid kontrollimiseks kasutatakse ja millised on selle eesmärgid, ning asjakohased turvameetmed. Arvestades, et kontrollimise jaoks ei ole oluline mitte asukoht, vaid see, millises liikmesriigis tellija teenust kasutab, ei tuleks sel otstarbel koguda ega töödelda täpseid asukohaandmeid. Samamoodi ei peaks olema vaja tellijat tuvastada, kui tema autentimine on pakutava teenuse osutamiseks piisav.

Teenusepakkujad peaksid tagama, et nende tellijaid teavitatakse asjakohaselt sellest, millised on veebisisuteenuste kasutamise tingimused muudes liikmesriikides kui tellija elukohaliikmesriik. Määrus võimaldab õiguste omajatel siiski nõuda, et teenusepakkuja kasutaks tulemuslikke vahendeid, et kontrollida, kas veebisisuteenust pakutakse kooskõlas käesoleva määrusega. Sealjuures on vaja tagada, et sellised nõutavad vahendid on mõistlikud ega lähe eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Vajalike tehniliste ja korralduslike meetmete hulka võivad kuuluda näiteks IP-aadressi juhuslike hetkeväärtuste määramine asukoha pideva seire asemel, üksikisikutele läbipaistva teabe pakkumine selle kohta, milliseid meetodeid kontrollimiseks kasutatakse ja millised on selle eesmärgid, ning asjakohased turvameetmed. Arvestades, et kontrollimise jaoks ei ole oluline mitte asukoht, vaid see, millises liikmesriigis tellija teenust kasutab, ei tuleks sel otstarbel koguda ega töödelda täpseid asukohaandmeid
  , v.a juhul, kui asukoht jääb väljapoole ELi piire
  . Samamoodi ei peaks olema vaja tellijat tuvastada, kui tema autentimine on pakutava teenuse osutamiseks piisav.

Motivatsioon

Ilma täpsete asukohaandmeteta on teenusepakkujatel oluliselt väiksemad kontrollimisvõimalused, kuna eeldatakse, et igasugune piiriülene kasutamine toimub seespool ELi piire, mis aga ei ole ilmtingimata nii.

Muudatusettepanek 8

Määruse ettepanek

Artikkel 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: | Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: |
| (a) | „tellija” – tarbija, kes võib teenusepakkujaga sõlmitud veebisisuteenuse pakkumise lepingu alusel pääseda juurde sellisele teenusele ja seda kasutada oma elukohaliikmesriigis; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

(a)

„tellija” – tarbija, kes võib teenusepakkujaga sõlmitud veebisisuteenuse pakkumise lepingu alusel pääseda juurde sellisele teenusele ja seda kasutada oma elukohaliikmesriigis;

| (a) | „tellija” – tarbija, kes võib teenusepakkujaga sõlmitud veebisisuteenuse pakkumise lepingu alusel pääseda juurde sellisele teenusele ja seda kasutada oma elukohaliikmesriigis; |
| --- | --- |

(a)

„tellija” – tarbija, kes võib teenusepakkujaga sõlmitud veebisisuteenuse pakkumise lepingu alusel pääseda juurde sellisele teenusele ja seda kasutada oma elukohaliikmesriigis;

| (b) | „tarbija” – füüsiline isik, kes käesoleva määrusega hõlmatud lepingute raames tegutseb eesmärgil, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus-, oskus- või kutsetegevusega; |
| --- | --- |

(b)

„tarbija” – füüsiline isik, kes käesoleva määrusega hõlmatud lepingute raames tegutseb eesmärgil, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus-, oskus- või kutsetegevusega;

| (b) | „tarbija” – füüsiline isik, kes käesoleva määrusega hõlmatud lepingute raames tegutseb eesmärgil, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus-, oskus- või kutsetegevusega; |
| --- | --- |

(b)

„tarbija” – füüsiline isik, kes käesoleva määrusega hõlmatud lepingute raames tegutseb eesmärgil, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus-, oskus- või kutsetegevusega;

| (c) | „elukohaliikmesriik” – liikmesriik, kus tellija tavaliselt elab; |
| --- | --- |

(c)

„elukohaliikmesriik” – liikmesriik, kus tellija tavaliselt elab;

| (c) | „elukohaliikmesriik” – liikmesriik, kus tellija tavaliselt elab; |
| --- | --- |

(c)

„elukohaliikmesriik” – liikmesriik, kus tellija tavaliselt elab;

| (d) | „ajutine viibimine” – tellija viibimine mõnes muus liikmesriigis kui tema elukohaliikmesriik; |
| --- | --- |

(d)

„ajutine viibimine” – tellija viibimine mõnes muus liikmesriigis kui tema elukohaliikmesriik;

| (d) | „ajutine viibimine” – tellija viibimine mõnes muus liikmesriigis kui tema elukohaliikmesriik
  , mis tehakse kindlaks selleks, et kaasaskantavus ei muutuks püsivaks piiriüleseks juurdepääsuks
  ; |
| --- | --- |

(d)

„ajutine viibimine” – tellija viibimine mõnes muus liikmesriigis kui tema elukohaliikmesriik
  , mis tehakse kindlaks selleks, et kaasaskantavus ei muutuks püsivaks piiriüleseks juurdepääsuks
  ;

| (e) | „veebisisuteenus” – Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 56 ja 57 määratletud teenus, mida teenusepakkuja pakub elukohaliikmesriigis veebis seaduslikult ja kaasaskantavuse põhimõttel ning mis on audiovisuaalmeedia teenus direktiivi 2010/13/EL tähenduses või teenus, mida iseloomustab peamiselt juurdepääsu pakkumine teostele, muule materjalile või ringhäälinguorganisatsioonide ülekannetele või nende kasutamine, kas lineaarselt või tellimispõhiselt, mida pakutakse tellijale kokkulepitud tingimustel kas |
| --- | --- |

(e)

„veebisisuteenus” – Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 56 ja 57 määratletud teenus, mida teenusepakkuja pakub elukohaliikmesriigis veebis seaduslikult ja kaasaskantavuse põhimõttel ning mis on audiovisuaalmeedia teenus direktiivi 2010/13/EL tähenduses või teenus, mida iseloomustab peamiselt juurdepääsu pakkumine teostele, muule materjalile või ringhäälinguorganisatsioonide ülekannetele või nende kasutamine, kas lineaarselt või tellimispõhiselt, mida pakutakse tellijale kokkulepitud tingimustel kas

| (e) | „veebisisuteenus” – Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 56 ja 57 määratletud teenus, mida teenusepakkuja pakub elukohaliikmesriigis veebis seaduslikult ja kaasaskantavuse põhimõttel ning mis on audiovisuaalmeedia teenus direktiivi 2010/13/EL tähenduses või teenus, mida iseloomustab peamiselt juurdepääsu pakkumine teostele, muule materjalile või ringhäälinguorganisatsioonide ülekannetele või nende kasutamine, kas lineaarselt või tellimispõhiselt, mida pakutakse tellijale kokkulepitud tingimustel kas |
| --- | --- |

(e)

„veebisisuteenus” – Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 56 ja 57 määratletud teenus, mida teenusepakkuja pakub elukohaliikmesriigis veebis seaduslikult ja kaasaskantavuse põhimõttel ning mis on audiovisuaalmeedia teenus direktiivi 2010/13/EL tähenduses või teenus, mida iseloomustab peamiselt juurdepääsu pakkumine teostele, muule materjalile või ringhäälinguorganisatsioonide ülekannetele või nende kasutamine, kas lineaarselt või tellimispõhiselt, mida pakutakse tellijale kokkulepitud tingimustel kas

| | (1) | rahalise tasu eest või |
| --- | --- | --- |

(1)

rahalise tasu eest või

| | (1) | rahalise tasu eest või |
| --- | --- | --- |

(1)

rahalise tasu eest või

| | (2) | tasuta, eeldusel et teenusepakkuja teeb kindlaks, milline on tellija elukohaliikmesriik. |
| --- | --- | --- |

(2)

tasuta, eeldusel et teenusepakkuja teeb kindlaks, milline on tellija elukohaliikmesriik.

| | (2) | tasuta, eeldusel et teenusepakkuja teeb kindlaks, milline on tellija elukohaliikmesriik. |
| --- | --- | --- |

(2)

tasuta, eeldusel et teenusepakkuja teeb kindlaks, milline on tellija elukohaliikmesriik.

| (f) | „kaasaskantav” – tellijatel on elukohaliikmesriigis tegelik juurdepääs veebisisuteenusele ja nad saavad seda tegelikult kasutada ilma konkreetse asukoha piiranguta. |
| --- | --- |

(f)

„kaasaskantav” – tellijatel on elukohaliikmesriigis tegelik juurdepääs veebisisuteenusele ja nad saavad seda tegelikult kasutada ilma konkreetse asukoha piiranguta.

| (f) | „kaasaskantav” – tellijatel on elukohaliikmesriigis tegelik juurdepääs veebisisuteenusele ja nad saavad seda tegelikult kasutada ilma konkreetse asukoha piiranguta. |
| --- | --- |

(f)

„kaasaskantav” – tellijatel on elukohaliikmesriigis tegelik juurdepääs veebisisuteenusele ja nad saavad seda tegelikult kasutada ilma konkreetse asukoha piiranguta.

Motivatsioon

Õiguste valdajatele peaks olema selge, et kaasaskantavus ei too kaasa ELi tasandil kaitstud infosisu pidevalt kättesaadavaks muutumist.

Muudatusettepanek 9

Määruse ettepanek

Artikkel 8

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

(1)

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (1) | Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(1)

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (2) | Käesolevat määrust kohaldatakse alates [kuupäev:
  6
   kuud pärast avaldamiskuupäeva]. |
| --- | --- |

(2)

Käesolevat määrust kohaldatakse alates [kuupäev:
  6
   kuud pärast avaldamiskuupäeva].

| (2) | Käesolevat määrust kohaldatakse alates [kuupäev:
  12
   kuud pärast avaldamiskuupäeva]. |
| --- | --- |

(2)

Käesolevat määrust kohaldatakse alates [kuupäev:
  12
   kuud pärast avaldamiskuupäeva].

Motivatsioon

Kuna nende lepingute hulk, millele määrusel on otsene mõju, on suur, tuleks huvitatud isikutele anda piisavalt aega asjakohaste sätete muutmiseks. Kohaldamisperioodi pikendamine 12 kuuni aitaks saavutada suuremat kooskõla kõnealuses kontekstis.

Muudatusettepanek 10

Määruse ettepanek

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevat määrust tuleks kohaldada veebisisuteenuste suhtes, mida pakutakse rahalise tasu eest. Selliste teenuste pakkujatel on võimalik teha kindlaks, milline on nende tellijate elukohaliikmesriik. Veebisisuteenuse kasutamise õigus loetakse rahalise tasu eest omandatuks, kui selline rahaline tasu on makstud otse veebisisuteenuse pakkujale või mõnele muule osapoolele, näiteks isikule, kes pakub paketina telekommunikatsiooniteenust ja teise pakkuja opereeritavat veebisisuteenust. | Käesolevat määrust tuleks kohaldada veebisisuteenuste suhtes, mida pakutakse rahalise tasu eest. Selliste teenuste pakkujatel on võimalik teha kindlaks, milline on nende tellijate elukohaliikmesriik,
  ning kindlakstegemisega peaks vältima kaasaskantavuse muutmist püsivaks piiriüleseks juurdepääsuks
  . Veebisisuteenuse kasutamise õigus loetakse rahalise tasu eest omandatuks, kui selline rahaline tasu on makstud otse veebisisuteenuse pakkujale või mõnele muule osapoolele, näiteks isikule, kes pakub paketina telekommunikatsiooniteenust ja teise pakkuja opereeritavat veebisisuteenust. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Käesolevat määrust tuleks kohaldada veebisisuteenuste suhtes, mida pakutakse rahalise tasu eest. Selliste teenuste pakkujatel on võimalik teha kindlaks, milline on nende tellijate elukohaliikmesriik. Veebisisuteenuse kasutamise õigus loetakse rahalise tasu eest omandatuks, kui selline rahaline tasu on makstud otse veebisisuteenuse pakkujale või mõnele muule osapoolele, näiteks isikule, kes pakub paketina telekommunikatsiooniteenust ja teise pakkuja opereeritavat veebisisuteenust.

Käesolevat määrust tuleks kohaldada veebisisuteenuste suhtes, mida pakutakse rahalise tasu eest. Selliste teenuste pakkujatel on võimalik teha kindlaks, milline on nende tellijate elukohaliikmesriik,
  ning kindlakstegemisega peaks vältima kaasaskantavuse muutmist püsivaks piiriüleseks juurdepääsuks
  . Veebisisuteenuse kasutamise õigus loetakse rahalise tasu eest omandatuks, kui selline rahaline tasu on makstud otse veebisisuteenuse pakkujale või mõnele muule osapoolele, näiteks isikule, kes pakub paketina telekommunikatsiooniteenust ja teise pakkuja opereeritavat veebisisuteenust.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 11

Määruse ettepanek

Artikkel 17

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tasuta pakutavad veebisisuteenused kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse, kui teenusepakkuja teeb kindlaks, milline on tema tellijate elukohaliikmesriik. Tasuta pakutavad veebisisuteenused, mille pakkuja ei tee kindlaks, milline on tema tellijate elukohaliikmesriik, peaksid jääma käesoleva määruse kohaldamisalast välja, sest nende lisamine määruse kohaldamisalasse muudaks oluliselt selliste teenuste osutamise viisi ja tooks kaasa ebaproportsionaalsed kulud. Tellija elukohaliikmesriigi kindlakstegemiseks tuleks kasutada teavet muude elukohaliikmesriigis pakutavate teenuste litsentsitasu maksmise kohta, interneti- või telefoniühenduse lepingu olemasolu, IP-aadressi või muud autentimisvahendit, kui need annavad teenusepakkujale piisava kindluse tellija elukohaliikmesriigi kohta. | Tasuta pakutavad veebisisuteenused kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse, kui teenusepakkuja teeb kindlaks, milline on tema tellijate elukohaliikmesriik. Tasuta pakutavad veebisisuteenused, mille pakkuja ei tee kindlaks, milline on tema tellijate elukohaliikmesriik, peaksid jääma käesoleva määruse kohaldamisalast välja, sest nende lisamine määruse kohaldamisalasse muudaks oluliselt selliste teenuste osutamise viisi ja tooks kaasa ebaproportsionaalsed kulud. Tellija elukohaliikmesriigi kindlakstegemiseks tuleks kasutada teavet muude elukohaliikmesriigis pakutavate teenuste litsentsitasu maksmise kohta, interneti- või telefoniühenduse lepingu olemasolu, IP-aadressi või muud autentimisvahendit, kui need annavad teenusepakkujale piisava kindluse tellija elukohaliikmesriigi kohta
  ja võimaldavad vältida kaasaskantavusõiguste kuritarvitamist
  . |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Tasuta pakutavad veebisisuteenused kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse, kui teenusepakkuja teeb kindlaks, milline on tema tellijate elukohaliikmesriik. Tasuta pakutavad veebisisuteenused, mille pakkuja ei tee kindlaks, milline on tema tellijate elukohaliikmesriik, peaksid jääma käesoleva määruse kohaldamisalast välja, sest nende lisamine määruse kohaldamisalasse muudaks oluliselt selliste teenuste osutamise viisi ja tooks kaasa ebaproportsionaalsed kulud. Tellija elukohaliikmesriigi kindlakstegemiseks tuleks kasutada teavet muude elukohaliikmesriigis pakutavate teenuste litsentsitasu maksmise kohta, interneti- või telefoniühenduse lepingu olemasolu, IP-aadressi või muud autentimisvahendit, kui need annavad teenusepakkujale piisava kindluse tellija elukohaliikmesriigi kohta.

Tasuta pakutavad veebisisuteenused kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse, kui teenusepakkuja teeb kindlaks, milline on tema tellijate elukohaliikmesriik. Tasuta pakutavad veebisisuteenused, mille pakkuja ei tee kindlaks, milline on tema tellijate elukohaliikmesriik, peaksid jääma käesoleva määruse kohaldamisalast välja, sest nende lisamine määruse kohaldamisalasse muudaks oluliselt selliste teenuste osutamise viisi ja tooks kaasa ebaproportsionaalsed kulud. Tellija elukohaliikmesriigi kindlakstegemiseks tuleks kasutada teavet muude elukohaliikmesriigis pakutavate teenuste litsentsitasu maksmise kohta, interneti- või telefoniühenduse lepingu olemasolu, IP-aadressi või muud autentimisvahendit, kui need annavad teenusepakkujale piisava kindluse tellija elukohaliikmesriigi kohta
  ja võimaldavad vältida kaasaskantavusõiguste kuritarvitamist
  .

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

II.   POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Sissejuhatavad märkused

| 1. | tervitab elektroonilise side siseturu jaoks kavandatud meetmeid, mille eesmärk on kiirendada dünaamilist ja jätkusuutlikku arengut kõikides majandussektorites ning luua uusi töökohti, samuti tagada autoriõigust reguleerivate õigusnormide ajakohastamine, võttes arvesse digirevolutsiooni ja tarbijate muutunud käitumist, kuid avaldab kahetsust, et määruse ettepaneku kohaldamisala on piiratud veebisisuteenustega ega hõlma muud tüüpi autoriõigust digitaalsel ühtsel turul; |
| --- | --- |

1.

tervitab elektroonilise side siseturu jaoks kavandatud meetmeid, mille eesmärk on kiirendada dünaamilist ja jätkusuutlikku arengut kõikides majandussektorites ning luua uusi töökohti, samuti tagada autoriõigust reguleerivate õigusnormide ajakohastamine, võttes arvesse digirevolutsiooni ja tarbijate muutunud käitumist, kuid avaldab kahetsust, et määruse ettepaneku kohaldamisala on piiratud veebisisuteenustega ega hõlma muud tüüpi autoriõigust digitaalsel ühtsel turul;

| 2. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste potentsiaali ja juhtivat rolli autoriõigust reguleerivate õigusnormide ühtlustamisel. Neid tuleks arvesse võtta kõigis tulevastes digitaalse ühtse turu lõpuleviimisele suunatud õigusaktides; |
| --- | --- |

2.

rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste potentsiaali ja juhtivat rolli autoriõigust reguleerivate õigusnormide ühtlustamisel. Neid tuleks arvesse võtta kõigis tulevastes digitaalse ühtse turu lõpuleviimisele suunatud õigusaktides;

| 3. | märgib, et komisjon esitab täiesti veenvaid argumente selles valdkonnas Euroopa Liidu tasandil vastuvõetavate õigusaktide lisaväärtuse kohta ning järgib seega subsidiaarsuse põhimõtet. Sama kehtib ka proportsionaalsust käsitlevate argumentide kohta; |
| --- | --- |

3.

märgib, et komisjon esitab täiesti veenvaid argumente selles valdkonnas Euroopa Liidu tasandil vastuvõetavate õigusaktide lisaväärtuse kohta ning järgib seega subsidiaarsuse põhimõtet. Sama kehtib ka proportsionaalsust käsitlevate argumentide kohta;

| 4. | rõhutab, kui oluline roll on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel seoses kodanikele pakutavate digitaalteenuste ning digitaalse taristu loomise ja haldamisega sageli piiriüleses või piirkondadevahelises koostöös. Kõnealustes valdkondades vajatakse koheseid meetmeid, et tegeleda tasakaalustatult võimalike veebis toimuvat tegevust takistavate tõketega, sealhulgas erinevustega lepingu- ja autoriõigust reguleerivates õigusnormides liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, kui oluline roll on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel seoses kodanikele pakutavate digitaalteenuste ning digitaalse taristu loomise ja haldamisega sageli piiriüleses või piirkondadevahelises koostöös. Kõnealustes valdkondades vajatakse koheseid meetmeid, et tegeleda tasakaalustatult võimalike veebis toimuvat tegevust takistavate tõketega, sealhulgas erinevustega lepingu- ja autoriõigust reguleerivates õigusnormides liikmesriikide vahel;

| 5. | märgib, et tähtis on tagada eraisikutele ja ettevõtjatele juurdepääs avaliku sektori asutustele elektrooniliste vahendite abil, sõltumata asutuse poole pöörduva isiku füüsilisest asukohast, ning rõhutab seetõttu oma toetust piiriüleste avalike teenuste ja eriti selliste teenuste arendamisele, mis hõlmavad niisuguseid aspekte nagu koostalitlusvõime ja e-identimine, e-allkirjad, dokumentide e-teenindus ning muud e-valitsuse komponendid; |
| --- | --- |

5.

märgib, et tähtis on tagada eraisikutele ja ettevõtjatele juurdepääs avaliku sektori asutustele elektrooniliste vahendite abil, sõltumata asutuse poole pöörduva isiku füüsilisest asukohast, ning rõhutab seetõttu oma toetust piiriüleste avalike teenuste ja eriti selliste teenuste arendamisele, mis hõlmavad niisuguseid aspekte nagu koostalitlusvõime ja e-identimine, e-allkirjad, dokumentide e-teenindus ning muud e-valitsuse komponendid;

| 6. | rõhutab, et interneti avatus on keskne konkurentsivõime, majanduskasvu, sotsiaalarengu ja innovatsiooni edendaja, mis on viinud internetipõhise rakenduse, sisu ja teenuste arengu suurepärasele tasemele ning seega ka sisu ja teenuste pakkumise ja nõudluse erandliku kasvuni ning on muutnud selle teadmiste, ideede ja teabe vaba ringluse eluliselt tähtsaks kiirendiks, sh riikides, kus juurdepääs sõltumatule meediale on piiratud (1); |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et interneti avatus on keskne konkurentsivõime, majanduskasvu, sotsiaalarengu ja innovatsiooni edendaja, mis on viinud internetipõhise rakenduse, sisu ja teenuste arengu suurepärasele tasemele ning seega ka sisu ja teenuste pakkumise ja nõudluse erandliku kasvuni ning on muutnud selle teadmiste, ideede ja teabe vaba ringluse eluliselt tähtsaks kiirendiks, sh riikides, kus juurdepääs sõltumatule meediale on piiratud (1);

| 7. | märgib, et avalikud teenused ja digitaalne majandus on olulised nii Euroopa kui ka kohaliku ja piirkondliku majanduskasvu jaoks. Samal ajal on linnadel ja piirkondadel oluline roll avalike andmebaaside loomisel, julgeolekuandmete pakkumisel, vajalike digitaalpädevuste arendamisel, lairibavõrkude rahastamise tagamisel ja soodustamisel ning õige raamistiku loomisel internetipõhiste teenuste piirkondadevaheliseks ja piiriüleseks vahetuseks, mis kõik võib oluliselt kaasa aidata kõrgetasemeliste teenuste loomisele ja autoriõiguse tasakaalustatud ühtlustamisele; |
| --- | --- |

7.

märgib, et avalikud teenused ja digitaalne majandus on olulised nii Euroopa kui ka kohaliku ja piirkondliku majanduskasvu jaoks. Samal ajal on linnadel ja piirkondadel oluline roll avalike andmebaaside loomisel, julgeolekuandmete pakkumisel, vajalike digitaalpädevuste arendamisel, lairibavõrkude rahastamise tagamisel ja soodustamisel ning õige raamistiku loomisel internetipõhiste teenuste piirkondadevaheliseks ja piiriüleseks vahetuseks, mis kõik võib oluliselt kaasa aidata kõrgetasemeliste teenuste loomisele ja autoriõiguse tasakaalustatud ühtlustamisele;

| 8. | tuletab meelde, et ta on juba varem rõhutanud panust, mille kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad anda andmete kogumise ning kodanikele ja ettevõtjatele teenuste osutamise kõigis etappides (2). Seda võib täheldada ka praktikas: Euroopas on palju näiteid potentsiaalist, mis kaasneb piirkondade, riigiasutuste ja uurimiskeskuste koostööga innovatsiooni ja koostalitlusvõime vallas avalikus sektoris; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et ta on juba varem rõhutanud panust, mille kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad anda andmete kogumise ning kodanikele ja ettevõtjatele teenuste osutamise kõigis etappides (2). Seda võib täheldada ka praktikas: Euroopas on palju näiteid potentsiaalist, mis kaasneb piirkondade, riigiasutuste ja uurimiskeskuste koostööga innovatsiooni ja koostalitlusvõime vallas avalikus sektoris;

Autoriõigus digitaalsel turul

| 9. | jagab Euroopa Komisjoni eesmärki saavutada õigusnormide ajakohastamise kaudu loomesisu laialdane kättesaadavus kogu ELis, tagada õiguste omajatele kõrgetasemeline kaitse ja säilitada digitaalses keskkonnas tasakaal muude avaliku sektori poliitika eesmärkidega (nt haridus, teadus ja innovatsioon või üldsuse juurdepääs näiteks raamatukogude, arhiivide ja muuseumite avalikele kogudele; sama tähtis on tagada võrdne juurdepääs puuetega inimeste jaoks) (3); |
| --- | --- |

9.

jagab Euroopa Komisjoni eesmärki saavutada õigusnormide ajakohastamise kaudu loomesisu laialdane kättesaadavus kogu ELis, tagada õiguste omajatele kõrgetasemeline kaitse ja säilitada digitaalses keskkonnas tasakaal muude avaliku sektori poliitika eesmärkidega (nt haridus, teadus ja innovatsioon või üldsuse juurdepääs näiteks raamatukogude, arhiivide ja muuseumite avalikele kogudele; sama tähtis on tagada võrdne juurdepääs puuetega inimeste jaoks) (3);

| 10. | kutsub Euroopa Komisjoni üles kaasama kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peamiste kultuuripoliitika kujundajate hulka ELis, tunnustades nende seadusjärgset pädevust, otsest vastutust kultuuripärandi haldamise eest ja nende olulist rolli loomemajandust toetavates poliitikameetmetes, sealhulgas raamprogrammidega „Loov Euroopa” ja „Horisont 2020” seotud tugimeetmetes; |
| --- | --- |

10.

kutsub Euroopa Komisjoni üles kaasama kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peamiste kultuuripoliitika kujundajate hulka ELis, tunnustades nende seadusjärgset pädevust, otsest vastutust kultuuripärandi haldamise eest ja nende olulist rolli loomemajandust toetavates poliitikameetmetes, sealhulgas raamprogrammidega „Loov Euroopa” ja „Horisont 2020” seotud tugimeetmetes;

Infosisule laiema juurdepääsu tagamine kogu ELis

| 11. | nõustub vajadusega, et EL peaks järkjärgulist lähenemisviisi järgides tegelema takistuste kõrvaldamisega, mis raskendavad piiriülest juurdepääsu infosisule ja teoste levitamist, kuid samal ajal soovitab tagada, et loodav ühtne turg toimiks nii, et teoste autoritel ja kultuuritööstusel võimaldataks tõepoolest laiendada oma sihtrühmi ja majandustegevust ning parandada Euroopa loomemajanduse konkurentsivõimet maailmas (tagades neile juurdepääsu rahvusvahelistele turgudele ning aidates neil tulla toime rahvusvahelise konkurentsiga); |
| --- | --- |

11.

nõustub vajadusega, et EL peaks järkjärgulist lähenemisviisi järgides tegelema takistuste kõrvaldamisega, mis raskendavad piiriülest juurdepääsu infosisule ja teoste levitamist, kuid samal ajal soovitab tagada, et loodav ühtne turg toimiks nii, et teoste autoritel ja kultuuritööstusel võimaldataks tõepoolest laiendada oma sihtrühmi ja majandustegevust ning parandada Euroopa loomemajanduse konkurentsivõimet maailmas (tagades neile juurdepääsu rahvusvahelistele turgudele ning aidates neil tulla toime rahvusvahelise konkurentsiga);

| 12. | toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus veebisisuteenuste piiriülese kaasaskantavuse kohta, et võimaldada oma koduriigis digitaalse infosisu ostnud või perioodikaväljaande tellinud kasutajatel pääseda sellele juurde ka siis, kui nad viibivad ajutiselt teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

12.

toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus veebisisuteenuste piiriülese kaasaskantavuse kohta, et võimaldada oma koduriigis digitaalse infosisu ostnud või perioodikaväljaande tellinud kasutajatel pääseda sellele juurde ka siis, kui nad viibivad ajutiselt teises liikmesriigis;

| 13. | märgib, et „ajutisuse” mõiste ei tohiks viia kuritarvitamiseni, mis võib kaasa tuua piiriüleste õiguste kaasaskantavuse muutmise püsivaks juurdepääsuks ELi tasandil kaitstud infosisule. Seetõttu peaksid teenustepakkujad kindlaks tegema, milline on nende tellijate elukohaliikmesriik; |
| --- | --- |

13.

märgib, et „ajutisuse” mõiste ei tohiks viia kuritarvitamiseni, mis võib kaasa tuua piiriüleste õiguste kaasaskantavuse muutmise püsivaks juurdepääsuks ELi tasandil kaitstud infosisule. Seetõttu peaksid teenustepakkujad kindlaks tegema, milline on nende tellijate elukohaliikmesriik;

| 14. | toetab komisjoni võetud kohustust käsitleda asukohapõhistest piirangutest tulenevaid põhjendamatuid takistusi ja need kõrvaldada, kuid see ei tähenda territoriaalsuse põhimõtte kaotamist, mis kahjustaks kultuurilist mitmekesisust üleriigilisel, piirkondlikul ja kohalikul tasandil kogu Euroopas (4). Sellest tulenevalt tuleb asukohapõhiste piirangute peatamist reisi ajaks käsitada territoriaalsuse põhimõtte laiendamise, ent mitte esimese sammuna selle järkjärgulise kaotamise suunas; |
| --- | --- |

14.

toetab komisjoni võetud kohustust käsitleda asukohapõhistest piirangutest tulenevaid põhjendamatuid takistusi ja need kõrvaldada, kuid see ei tähenda territoriaalsuse põhimõtte kaotamist, mis kahjustaks kultuurilist mitmekesisust üleriigilisel, piirkondlikul ja kohalikul tasandil kogu Euroopas (4). Sellest tulenevalt tuleb asukohapõhiste piirangute peatamist reisi ajaks käsitada territoriaalsuse põhimõtte laiendamise, ent mitte esimese sammuna selle järkjärgulise kaotamise suunas;

| 15. | tervitab komisjoni kavatsust parandada televisiooni- ja raadioprogrammide piiriülest turustamist veebis, lähtudes satelliit- ja kaabeledastust käsitleva direktiivi (5) läbivaatamise tulemustest, tunnustades sel viisil televisiooni ja raadio olulist rolli loomemajanduse edendamisel ning hõlbustades võimaluse korral võrgukeskkonnas ja väljaspool seda levitamise kanalite ühesugust kohtlemist autoriõiguse ja sellega seotud õiguste osas; |
| --- | --- |

15.

tervitab komisjoni kavatsust parandada televisiooni- ja raadioprogrammide piiriülest turustamist veebis, lähtudes satelliit- ja kaabeledastust käsitleva direktiivi (5) läbivaatamise tulemustest, tunnustades sel viisil televisiooni ja raadio olulist rolli loomemajanduse edendamisel ning hõlbustades võimaluse korral võrgukeskkonnas ja väljaspool seda levitamise kanalite ühesugust kohtlemist autoriõiguse ja sellega seotud õiguste osas;

| 16. | suhtub positiivselt komisjoni ettepanekus sisalduvasse kavatsusse lihtsustada kokkuleppe saavutamist litsentside osas, mis võimaldavad piiriülest juurdepääsu infosisule. See tagaks tarbijatele vajaliku paindlikkuse ning teiselt poolt loovinimestele ja sidusrühmadele kindlustunde saada läbipaistvalt õiglast hüvitist, mida digitaalne maailm saab pakkuda ja peab pakkuma; |
| --- | --- |

16.

suhtub positiivselt komisjoni ettepanekus sisalduvasse kavatsusse lihtsustada kokkuleppe saavutamist litsentside osas, mis võimaldavad piiriülest juurdepääsu infosisule. See tagaks tarbijatele vajaliku paindlikkuse ning teiselt poolt loovinimestele ja sidusrühmadele kindlustunde saada läbipaistvalt õiglast hüvitist, mida digitaalne maailm saab pakkuda ja peab pakkuma;

| 17. | rõhutab vajadust täpsustada parameetreid, mille raames peab toimuma kaubandusvõrgus mitte kättesaadavate tööde digiteerimine ja nende kättesaadavaks tegemine kogu ELis. Tuleb eelkõige arvesse võtta mõnda autorite, kirjastajate ja kollektiivse esindamise organisatsioonide ühistest lahendustest, mis sisalduvad vastastikuse mõistmise memorandumis kaubandusvõrgus mitte kättesaadavate tööde digiteerimise ja kättesaadavaks tegemise peamiste põhimõtete kohta (Memorandum of Understanding Key Principles on the Digitisation and Making Available of Out-of-Commerce Works)
   (6): näiteks kultuurilist ja institutsioonilist rolli kaitsva hüvitise kohaldamine õiguste valdajate puhul; |
| --- | --- |

17.

rõhutab vajadust täpsustada parameetreid, mille raames peab toimuma kaubandusvõrgus mitte kättesaadavate tööde digiteerimine ja nende kättesaadavaks tegemine kogu ELis. Tuleb eelkõige arvesse võtta mõnda autorite, kirjastajate ja kollektiivse esindamise organisatsioonide ühistest lahendustest, mis sisalduvad vastastikuse mõistmise memorandumis kaubandusvõrgus mitte kättesaadavate tööde digiteerimise ja kättesaadavaks tegemise peamiste põhimõtete kohta (Memorandum of Understanding Key Principles on the Digitisation and Making Available of Out-of-Commerce Works)
   (6): näiteks kultuurilist ja institutsioonilist rolli kaitsva hüvitise kohaldamine õiguste valdajate puhul;

| 18. | nõuab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vajalikku ja pidevat kaasamist programmi „Loov Euroopa” ja selliste muude poliitiliste vahendite rakendamisse, mida komisjon kavatseb kasutada Euroopa audiovisuaalmeedia toetamiseks, katsetades uusi rahastamis-, tootmis- ja levitamismudeleid (7); |
| --- | --- |

18.

nõuab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vajalikku ja pidevat kaasamist programmi „Loov Euroopa” ja selliste muude poliitiliste vahendite rakendamisse, mida komisjon kavatseb kasutada Euroopa audiovisuaalmeedia toetamiseks, katsetades uusi rahastamis-, tootmis- ja levitamismudeleid (7);

Erandite kohandamine digitaalse ja piiriülese keskkonnaga

| 19. | peab õigeks tegeleda erandite ja piirangute küsimusega tingimusel, et direktiivi 2001/29/EÜ mis tahes läbivaatamisel piirdutakse vaid erijuhtudega, mis ei ole vastuolus tavapärase kasutusega. Sellega seoses tuleb tagada ka mõistlik tasakaal õiguste valdajate huvide ja tarbijate huvide vahel; |
| --- | --- |

19.

peab õigeks tegeleda erandite ja piirangute küsimusega tingimusel, et direktiivi 2001/29/EÜ mis tahes läbivaatamisel piirdutakse vaid erijuhtudega, mis ei ole vastuolus tavapärase kasutusega. Sellega seoses tuleb tagada ka mõistlik tasakaal õiguste valdajate huvide ja tarbijate huvide vahel;

| 20. | on seisukohal, et erandeid tuleb kohaldada põhjendatult ja õigustatult avalikkusele suurt huvi pakkuvates valdkondades: i) hariduses näiteks võimaldamaks õpetajatel kasutada samu õppematerjale paberkandjal ja digitaalsel kujul, ii) võimaldamaks nägemispuudega isikutele juurdepääsu infosisule, edendada Marrakechi lepingu (8) ratifitseerimist liikmesriikides; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et erandeid tuleb kohaldada põhjendatult ja õigustatult avalikkusele suurt huvi pakkuvates valdkondades: i) hariduses näiteks võimaldamaks õpetajatel kasutada samu õppematerjale paberkandjal ja digitaalsel kujul, ii) võimaldamaks nägemispuudega isikutele juurdepääsu infosisule, edendada Marrakechi lepingu (8) ratifitseerimist liikmesriikides;

| 21. | suhtub ettevaatusega komisjoni hinnangutesse edasiste, 2016. aastal esitatavate erandite kohta ja teeb eelkõige ettepaneku läbi vaadata järgmine: i) teksti- ja andmekaeve: vaatamata kindlale kasule, mida see annab ülikoolidele ning kohalikele ja üleriigilistele uurimisasutustele, püsivad kahtlused määratluse suhtes, milliseid andmeid tohib analüüsida, millised tagajärjed võivad kaasneda analüüsitud andmete ebakohase taaskasutamisega, millised ohud on sellega seotud isikupuutumatuse ja eraelu puutumatuse seisukohast; ii) kaugkonsulteerimine: kuigi on soovitav kohandada raamatukogude, ülikoolide jne digitaalset taristut, tehes kaitstud materjali elektroonilisel kujul kättesaadavaks, kaasneb sellega oht sattuda otsesesse konkurentsi vastavate kaubanduslike kanalitega. Selliste meetmete negatiivse mõju leevendamiseks soovitab komitee näiteks viia sisse õiguste valdajate hüvitamise teoste kultuurilise väärtuse kaitseks; |
| --- | --- |

21.

suhtub ettevaatusega komisjoni hinnangutesse edasiste, 2016. aastal esitatavate erandite kohta ja teeb eelkõige ettepaneku läbi vaadata järgmine: i) teksti- ja andmekaeve: vaatamata kindlale kasule, mida see annab ülikoolidele ning kohalikele ja üleriigilistele uurimisasutustele, püsivad kahtlused määratluse suhtes, milliseid andmeid tohib analüüsida, millised tagajärjed võivad kaasneda analüüsitud andmete ebakohase taaskasutamisega, millised ohud on sellega seotud isikupuutumatuse ja eraelu puutumatuse seisukohast; ii) kaugkonsulteerimine: kuigi on soovitav kohandada raamatukogude, ülikoolide jne digitaalset taristut, tehes kaitstud materjali elektroonilisel kujul kättesaadavaks, kaasneb sellega oht sattuda otsesesse konkurentsi vastavate kaubanduslike kanalitega. Selliste meetmete negatiivse mõju leevendamiseks soovitab komitee näiteks viia sisse õiguste valdajate hüvitamise teoste kultuurilise väärtuse kaitseks;

| 22. | toetab ELi tasandil sekkumist maksete tõhusama jaotamise eest õiguste valdajate vahel konkreetse eesmärgiga kõrvaldada praegune ebaühtlus maksete kehtestamise meetodite osas ja toetada tehnoloogilisi lahendusi, mis edendavad läbipaistvalt kogutud tulude jagamist asjaomastele õiguste valdajatele (9); |
| --- | --- |

22.

toetab ELi tasandil sekkumist maksete tõhusama jaotamise eest õiguste valdajate vahel konkreetse eesmärgiga kõrvaldada praegune ebaühtlus maksete kehtestamise meetodite osas ja toetada tehnoloogilisi lahendusi, mis edendavad läbipaistvalt kogutud tulude jagamist asjaomastele õiguste valdajatele (9);

Autoriõiguse turu nõuetekohase toimimise tagamine

| 23. | jagab üha kasvavat muret selle üle, kas kehtivate ELi autoriõiguse eeskirjadega ikka suudetakse tagada infosisu teatavate uute levitamisvormide loodava väärtuse õiglast jaotamist, eriti juhul, kui õiguste valdajad ei saa kindlaks määrata litsentsimise tingimusi ega pidada läbirääkimisi võrdsetel alustel potentsiaalsete kasutajatega, mille peamine põhjus seisneb suhtelise turuvõimu tasakaalustamatuses osapoolte vahel. Seetõttu nõuab komitee juhuks, kui puudub läbirääkimiste võimalus osapoolte vahel, seadusandlikku sekkumist ELi tasandil eesmärgiga luua kõikide sidusrühmade jaoks soodus keskkond, näiteks võimaldades rohkem lepingulisi tagatisi autorite kaitseks ja läbipaistvust soodustavaid sätteid; |
| --- | --- |

23.

jagab üha kasvavat muret selle üle, kas kehtivate ELi autoriõiguse eeskirjadega ikka suudetakse tagada infosisu teatavate uute levitamisvormide loodava väärtuse õiglast jaotamist, eriti juhul, kui õiguste valdajad ei saa kindlaks määrata litsentsimise tingimusi ega pidada läbirääkimisi võrdsetel alustel potentsiaalsete kasutajatega, mille peamine põhjus seisneb suhtelise turuvõimu tasakaalustamatuses osapoolte vahel. Seetõttu nõuab komitee juhuks, kui puudub läbirääkimiste võimalus osapoolte vahel, seadusandlikku sekkumist ELi tasandil eesmärgiga luua kõikide sidusrühmade jaoks soodus keskkond, näiteks võimaldades rohkem lepingulisi tagatisi autorite kaitseks ja läbipaistvust soodustavaid sätteid;

| 24. | leiab, et on vaja täpsustada nende internetipõhiste platvormide rolli, kes kasutavad kaitstud infosisu oma majandusmudeli olulise osana (10); |
| --- | --- |

24.

leiab, et on vaja täpsustada nende internetipõhiste platvormide rolli, kes kasutavad kaitstud infosisu oma majandusmudeli olulise osana (10);

| 25. | tunnistab samuti vajadust väärtustada kultuuripärandit, mida kujutavad endast teosed, ja nende autorite olulist rolli, ilma kelleta veebiplatvormidel ei oleks materjali, mille alusel nad saaksid oma äri ajada; |
| --- | --- |

25.

tunnistab samuti vajadust väärtustada kultuuripärandit, mida kujutavad endast teosed, ja nende autorite olulist rolli, ilma kelleta veebiplatvormidel ei oleks materjali, mille alusel nad saaksid oma äri ajada;

| 26. | pooldab seetõttu läbirääkimisi õiglase tasakaalu tagamiseks autorite, tarbijate ja vahendajate õiguspäraste huvide vahel; |
| --- | --- |

26.

pooldab seetõttu läbirääkimisi õiglase tasakaalu tagamiseks autorite, tarbijate ja vahendajate õiguspäraste huvide vahel;

| 27. | kutsub Euroopa Komisjoni üles võtma arvesse ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevust lahenduste leidmiseks, et suurendada õiguskindlust, läbipaistvust ja tasakaalustatust süsteemis, milles hallatakse autorite ja esitajate tasustamist ELis; |
| --- | --- |

27.

kutsub Euroopa Komisjoni üles võtma arvesse ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevust lahenduste leidmiseks, et suurendada õiguskindlust, läbipaistvust ja tasakaalustatust süsteemis, milles hallatakse autorite ja esitajate tasustamist ELis;

Tõhusa ja tasakaalustatud süsteemi loomine õiguste jõustamiseks

| 28. | toetab Euroopa Komisjoni jõupingutusi selleks, et i) saavutada parem õiguslik raamistik, et tagada intellektuaalomandi õiguste, sealhulgas autoriõiguse ja sellega seotud õiguste jõustamine, tõhustades ajutiste ja ennetavate meetmete rakendamist; ii) edendada käitumisjuhendeid ELi tasandil; iii) võtta meetmeid seoses „teatamise ja meetmete võtmise” (notice and action) mehhanismide ning „alalise kõrvaldamise” (take down and stay down) põhimõttega kauplemisplatvormide üldisel hindamisel (11); |
| --- | --- |

28.

toetab Euroopa Komisjoni jõupingutusi selleks, et i) saavutada parem õiguslik raamistik, et tagada intellektuaalomandi õiguste, sealhulgas autoriõiguse ja sellega seotud õiguste jõustamine, tõhustades ajutiste ja ennetavate meetmete rakendamist; ii) edendada käitumisjuhendeid ELi tasandil; iii) võtta meetmeid seoses „teatamise ja meetmete võtmise” (notice and action) mehhanismide ning „alalise kõrvaldamise” (take down and stay down) põhimõttega kauplemisplatvormide üldisel hindamisel (11);

| 29. | teeb lisaks ettepaneku võtta kasutusele meetmed, mis on suunatud sellele, et võimaluse korral arvestataks kõrvaldamise taotlemise asemel välja asjaomase kasutuse rahaline väärtus, et luua õiguste valdajatele stiimul nõustuda taotlustega, mis ei kahjusta oluliselt kõnealuste teoste olemust; |
| --- | --- |

29.

teeb lisaks ettepaneku võtta kasutusele meetmed, mis on suunatud sellele, et võimaluse korral arvestataks kõrvaldamise taotlemise asemel välja asjaomase kasutuse rahaline väärtus, et luua õiguste valdajatele stiimul nõustuda taotlustega, mis ei kahjusta oluliselt kõnealuste teoste olemust;

Pikaajalise visiooni edendamine

| 30. | toetab Euroopa Komisjoni seisukohta, mille kohaselt autoriõigus on ka edaspidi oluline majanduse, ühiskonna ja kultuuri seisukohast; |
| --- | --- |

30.

toetab Euroopa Komisjoni seisukohta, mille kohaselt autoriõigus on ka edaspidi oluline majanduse, ühiskonna ja kultuuri seisukohast;

| 31. | nõustub sellega, et ELil tuleb vastata nõudmistele riiklike autoriõigussüsteemide suurema ühtluse järele, arvestades infosisu turgude vastastikust lähenemist ja kasutajate käitumise muutumist tehnoloogia kiire arengu tulemusel; |
| --- | --- |

31.

nõustub sellega, et ELil tuleb vastata nõudmistele riiklike autoriõigussüsteemide suurema ühtluse järele, arvestades infosisu turgude vastastikust lähenemist ja kasutajate käitumise muutumist tehnoloogia kiire arengu tulemusel;

| 32. | on seisukohal, et ka pikemas perspektiivis on soovitav autorite, loovinimeste ja kunstnike tasustamist reguleeriva õigusraamistiku ühtlustamine; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et ka pikemas perspektiivis on soovitav autorite, loovinimeste ja kunstnike tasustamist reguleeriva õigusraamistiku ühtlustamine;

E-kaubanduse võimaluste avamine

| 33. | tervitab teatist „Digitaalsed lepingud Euroopas – e-kaubanduse võimaluste avamine” (12), mille eesmärk on tagada üks digitaalse ühtse turu kolmest peamisest eesmärgist. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused toetavad algatust tarbijate ja ettevõtete parema juurdepääsu edendamiseks internetipõhistele kaupadele ja teenustele Euroopas ning loodavad, et kõik asjaomased algatused, sealhulgas ELi autoriõiguse eeskirjade ajakohastamise algatus, integreeritakse omavahel tõhusalt. |
| --- | --- |

33.

tervitab teatist „Digitaalsed lepingud Euroopas – e-kaubanduse võimaluste avamine” (12), mille eesmärk on tagada üks digitaalse ühtse turu kolmest peamisest eesmärgist. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused toetavad algatust tarbijate ja ettevõtete parema juurdepääsu edendamiseks internetipõhistele kaupadele ja teenustele Euroopas ning loodavad, et kõik asjaomased algatused, sealhulgas ELi autoriõiguse eeskirjade ajakohastamise algatus, integreeritakse omavahel tõhusalt.

Brüssel, 8. aprill 2016

Euroopa Regioonide Komitee president

Markku MARKKULA

---

(1)  CdR 5960/2013.

1

(2)  CdR 2646/2015.

2

(3)  Kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, mille osaline EL on.

3

(4)  Vt joonealune märkus 2..

4

(5)  Nõukogu direktiiv 93/83/EMÜ satelliitlevi ja kaabli kaudu taasedastamise kohta.

5

(6)  http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/docs/copyright-infso/20110920-mou_en.pdf.

6

(7)  CdR 1690/2015.

7

(8)  Euroopa Liit kirjutas 30. aprillil 2014 alla Marrakechi lepingule avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamise kohta nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikutele.

8

(9)  Vt joonealune märkus 2.

9

(10)  Direktiiv 2000/31/EÜ.

10

(11)  https://ec.europa.eu/eusurvey/runner/Platforms.

11

(12)  COM(2015) 633 final.

12

---