# Europeiska unionens C 240/1 ju

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 240 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången1 juli 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 240

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången1 juli 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Regionkommittén |
| | 117:e plenarsessionen den 7–8 april 2016 |
| 2016/C 240/01 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Uppföljning av de fem ordförandenas rapport Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union | 1 |
| 2016/C 240/02 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Samfällt arbeta för jobb och tillväxt: de nationella och regionala utvecklingsbankernas roll inom investeringsplanen för Europa | 6 |
| 2016/C 240/03 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Konkreta åtgärder för att genomföra EU-agendan för städer | 9 |
| 2016/C 240/04 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU:s miljölagstiftning: Att förbättra rapportering och efterlevnad | 15 |
| 2016/C 240/05 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – En ny giv för energikonsumenterna | 24 |
| 2016/C 240/06 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Skydd av flyktingar i deras ursprungsområden: ett nytt perspektiv | 31 |
| 2016/C 240/07 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – En mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik | 37 |
| 2016/C 240/08 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Att förbättra den inre marknaden | 43 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Regionkommittén

117:e plenarsessionen den 7–8 april 2016

2016/C 240/01

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Uppföljning av de fem ordförandenas rapport Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union

1

2016/C 240/02

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Samfällt arbeta för jobb och tillväxt: de nationella och regionala utvecklingsbankernas roll inom investeringsplanen för Europa

6

2016/C 240/03

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Konkreta åtgärder för att genomföra EU-agendan för städer

9

2016/C 240/04

Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU:s miljölagstiftning: Att förbättra rapportering och efterlevnad

15

2016/C 240/05

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En ny giv för energikonsumenterna

24

2016/C 240/06

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Skydd av flyktingar i deras ursprungsområden: ett nytt perspektiv

31

2016/C 240/07

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik

37

2016/C 240/08

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Att förbättra den inre marknaden

43

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | REGIONKOMMITTÉN |
| | 117:e plenarsessionen den 7–8 april 2016 |
| 2016/C 240/09 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Stödprogrammet för strukturreformer för perioden 2017–2020 | 49 |
| 2016/C 240/10 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar | 62 |
| 2016/C 240/11 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Modernisering av EU:s bestämmelser om upphovsrätt | 72 |

III   Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

117:e plenarsessionen den 7–8 april 2016

2016/C 240/09

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Stödprogrammet för strukturreformer för perioden 2017–2020

49

2016/C 240/10

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar

62

2016/C 240/11

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Modernisering av EU:s bestämmelser om upphovsrätt

72

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Regionkommittén

117:e plenarsessionen den 7–8 april 2016

| 1.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 240/1

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Uppföljning av de fem ordförandenas rapport ”Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union”

(2016/C 240/01)

| Föredragande: | Paul LINDQUIST (SE-EPP), ledamot av Stockholms läns landsting |
| --- | --- |
| Referensdokument: | De fem ordförandenas rapport ”Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union”, bakgrundsdokument om den ekonomiska och monetära unionen, först publicerat den 22 juni 2015 |

Föredragande:

Paul LINDQUIST (SE-EPP), ledamot av Stockholms läns landsting

Referensdokument:

De fem ordförandenas rapport ”Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union”, bakgrundsdokument om den ekonomiska och monetära unionen, först publicerat den 22 juni 2015

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledning

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar ”De fem ordförandenas rapport” som ett viktigt steg i arbetet för att göra Ekonomiska och monetära unionen (EMU) mer motståndskraftig mot ekonomiska chocker, bättre genomföra EMU:s principer och mål i enlighet med artikel 3 i EU-fördraget och artikel 120 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och genomföra reformer för att öka den demokratiska legitimiteten när det gäller EMU:s styrning. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén välkomnar ”De fem ordförandenas rapport” som ett viktigt steg i arbetet för att göra Ekonomiska och monetära unionen (EMU) mer motståndskraftig mot ekonomiska chocker, bättre genomföra EMU:s principer och mål i enlighet med artikel 3 i EU-fördraget och artikel 120 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och genomföra reformer för att öka den demokratiska legitimiteten när det gäller EMU:s styrning.

| 2. | Kommittén noterar dock att man i rapporten inte föreslår någon reform av den europeiska stabilitetsmekanismen och inte behandlar frågan om statsbankrutt inom EMU. Större fokus bör läggas på att lösa grundproblemen med valutaunionen, det vill säga obalanser i bytesbalansen som orsakas av skillnader i produktivitetstillväxt. Dessa leder nämligen också till obalanser i kapitalflöden mellan länder och regioner, och man bör införa mekanismer för att ge återkoppling till länder och regioner där politiker eller ekonomiska aktörer avviker från det som betraktas som en sund politik och ett sunt risktagande. |
| --- | --- |

2.

Kommittén noterar dock att man i rapporten inte föreslår någon reform av den europeiska stabilitetsmekanismen och inte behandlar frågan om statsbankrutt inom EMU. Större fokus bör läggas på att lösa grundproblemen med valutaunionen, det vill säga obalanser i bytesbalansen som orsakas av skillnader i produktivitetstillväxt. Dessa leder nämligen också till obalanser i kapitalflöden mellan länder och regioner, och man bör införa mekanismer för att ge återkoppling till länder och regioner där politiker eller ekonomiska aktörer avviker från det som betraktas som en sund politik och ett sunt risktagande.

| 3. | Den nuvarande ekonomiska situationen, med skör tillväxt och hög arbetslöshet, motiverar ett helhetsgrepp i syfte att förbättra statsfinanserna i medlemsländerna, bl.a. med utgångspunkt i den ytterligare fördjupningen av den inre marknaden (1) samt ökade insatser för att stödja det fortsatta genomförandet av strukturella reformer och stimulera investeringar och därigenom skapa en uthållig tillväxt för framtiden. |
| --- | --- |

3.

Den nuvarande ekonomiska situationen, med skör tillväxt och hög arbetslöshet, motiverar ett helhetsgrepp i syfte att förbättra statsfinanserna i medlemsländerna, bl.a. med utgångspunkt i den ytterligare fördjupningen av den inre marknaden (1) samt ökade insatser för att stödja det fortsatta genomförandet av strukturella reformer och stimulera investeringar och därigenom skapa en uthållig tillväxt för framtiden.

| 4. | Migration och arbetskraftsmobilitet erbjuder en potential för att öka tillväxten i unionen, men detta kräver bland annat att vissa frågor som handlar om tillgång till bostäder, offentliga och sociala tjänster samt arbetsmarknadens flexibilitet hanteras. ReK anser även att medfinansiering från Europeiska unionen bör frigöras för att bidra till ökad mottagningskapacitet. |
| --- | --- |

4.

Migration och arbetskraftsmobilitet erbjuder en potential för att öka tillväxten i unionen, men detta kräver bland annat att vissa frågor som handlar om tillgång till bostäder, offentliga och sociala tjänster samt arbetsmarknadens flexibilitet hanteras. ReK anser även att medfinansiering från Europeiska unionen bör frigöras för att bidra till ökad mottagningskapacitet.

| 5. | Kommittén understryker behovet av att stärka ägarskapet och den demokratiska legitimiteten i hela EU och samtidigt stärka den regionala dimensionen, så att tillämpningen av regelverket sker på ett rättvist och konsekvent sätt i hela unionen samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras. |
| --- | --- |

5.

Kommittén understryker behovet av att stärka ägarskapet och den demokratiska legitimiteten i hela EU och samtidigt stärka den regionala dimensionen, så att tillämpningen av regelverket sker på ett rättvist och konsekvent sätt i hela unionen samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras.

| 6. | Vi välkomnar tvåstegsförfarandet som syftar till att först bygga vidare på befintliga instrument och fördrag, för att därefter genomföra mer omfattande förändringar i ett andra steg, syftande till att göra konvergensprocessen ännu mer bindande för euroländerna via gemensamt överenskomna riktlinjer för konvergens. |
| --- | --- |

6.

Vi välkomnar tvåstegsförfarandet som syftar till att först bygga vidare på befintliga instrument och fördrag, för att därefter genomföra mer omfattande förändringar i ett andra steg, syftande till att göra konvergensprocessen ännu mer bindande för euroländerna via gemensamt överenskomna riktlinjer för konvergens.

Mot en ekonomisk union – konvergens, välfärd och social sammanhållning

| 7. | ReK betonar behovet av större konvergens, såväl mellan medlemsstaterna som inom medlemsstaterna, och ser med oro på de skillnader som i vissa fall är större inom olika medlemsstater än mellan desamma. |
| --- | --- |

7.

ReK betonar behovet av större konvergens, såväl mellan medlemsstaterna som inom medlemsstaterna, och ser med oro på de skillnader som i vissa fall är större inom olika medlemsstater än mellan desamma.

| 8. | Samtidigt understryker kommittén att de sociala, ekonomiska och territoriella skillnaderna endast kan minskas med hjälp av ett koncept som bygger på 2020-strategin som omfattar en regional dimension och en resultatorienterad sammanhållningspolitik. Vi upprepar därför vårt stöd för en process som syftar till ekonomisk och social konvergens. Därutöver efterlyser kommittén på nytt ett omfattande europeiskt samråd om Europeiska unionens framtida territoriella vision fram till 2050. Det behövs en sådan tydlig vision till vilken politiska strategier och finansieringsmekanismer skulle kunna anpassas (2). ReK välkomnar att man för närvarande undersöker strategier för sammanhållningspolitiken efter 2020. |
| --- | --- |

8.

Samtidigt understryker kommittén att de sociala, ekonomiska och territoriella skillnaderna endast kan minskas med hjälp av ett koncept som bygger på 2020-strategin som omfattar en regional dimension och en resultatorienterad sammanhållningspolitik. Vi upprepar därför vårt stöd för en process som syftar till ekonomisk och social konvergens. Därutöver efterlyser kommittén på nytt ett omfattande europeiskt samråd om Europeiska unionens framtida territoriella vision fram till 2050. Det behövs en sådan tydlig vision till vilken politiska strategier och finansieringsmekanismer skulle kunna anpassas (2). ReK välkomnar att man för närvarande undersöker strategier för sammanhållningspolitiken efter 2020.

| 9. | Vi understryker behovet av ytterligare stöd till utvecklingen i gräns-, rand- och yttersta randområden och i regioner som står inför demografiska utmaningar för att konvergens ska kunna uppnås på ett enhetligt och varaktigt sätt som överensstämmer med de antagna EU-omfattande strategierna. |
| --- | --- |

9.

Vi understryker behovet av ytterligare stöd till utvecklingen i gräns-, rand- och yttersta randområden och i regioner som står inför demografiska utmaningar för att konvergens ska kunna uppnås på ett enhetligt och varaktigt sätt som överensstämmer med de antagna EU-omfattande strategierna.

| 10. | Kommittén varnar för att en ”one-size-fits-all”-lösning inte kan fungera då situationen såväl mellan medlemsstaterna som inom dessa ställer krav på flexibilitet, vilket kräver att konkurrenskraftsmyndigheterna respekterar nationella mekanismer för lönesättning och inte tar över den roll som de sociala parterna spelar på detta område. |
| --- | --- |

10.

Kommittén varnar för att en ”one-size-fits-all”-lösning inte kan fungera då situationen såväl mellan medlemsstaterna som inom dessa ställer krav på flexibilitet, vilket kräver att konkurrenskraftsmyndigheterna respekterar nationella mekanismer för lönesättning och inte tar över den roll som de sociala parterna spelar på detta område.

| 11. | Konkurrenskraftsmyndigheterna bör ta hänsyn till alla aspekter av näringsklimatet i bred mening, det vill säga även faktorer som produktivitet, kompetens, innovation, näringsklimat och onödig byråkrati. Kommittén instämmer därför i att begreppet ”konkurrenskraft” inte enbart får reduceras till en fråga om lönenivåer. |
| --- | --- |

11.

Konkurrenskraftsmyndigheterna bör ta hänsyn till alla aspekter av näringsklimatet i bred mening, det vill säga även faktorer som produktivitet, kompetens, innovation, näringsklimat och onödig byråkrati. Kommittén instämmer därför i att begreppet ”konkurrenskraft” inte enbart får reduceras till en fråga om lönenivåer.

| 12. | Vi håller med om att mer fokus bör läggas vid sysselsättning och välfärd. |
| --- | --- |

12.

Vi håller med om att mer fokus bör läggas vid sysselsättning och välfärd.

| 13. | Redovisningen av sociala indikatorer påvisar att arbetslöshet, fattigdom och socialt utanförskap är koncentrerade i mindre utvecklade regioner och har en tydlig koppling till hur väl tidigare rekommendationer inom ramen för bland annat 2020-strategin har implementerats. |
| --- | --- |

13.

Redovisningen av sociala indikatorer påvisar att arbetslöshet, fattigdom och socialt utanförskap är koncentrerade i mindre utvecklade regioner och har en tydlig koppling till hur väl tidigare rekommendationer inom ramen för bland annat 2020-strategin har implementerats.

| 14. | ReK välkomnar att ”De fem ordförandenas rapport” på ett principiellt plan erkänner att den sociala dimensionen är ekonomiskt nödvändig. I detta sammanhang upprepar ReK sitt stöd för Europaparlamentets uppmaning till medlemsstaterna om att överväga att underteckna en ”social investeringspakt” som skulle fastställa mål för sociala investeringar på nationell nivå för att uppnå Europa 2020-strategins mål i fråga om sysselsättning, sociala frågor och utbildning (3). |
| --- | --- |

14.

ReK välkomnar att ”De fem ordförandenas rapport” på ett principiellt plan erkänner att den sociala dimensionen är ekonomiskt nödvändig. I detta sammanhang upprepar ReK sitt stöd för Europaparlamentets uppmaning till medlemsstaterna om att överväga att underteckna en ”social investeringspakt” som skulle fastställa mål för sociala investeringar på nationell nivå för att uppnå Europa 2020-strategins mål i fråga om sysselsättning, sociala frågor och utbildning (3).

| 15. | Vi välkomnar att kommissionen erkänner arbetsmarknadsparternas roll i acceptansen av vidareutvecklingen av Ekonomiska och monetära unionen. Detta gäller såväl rollen i utarbetandet av de nationella reformprogrammen som den på det hela taget starkare inriktningen på sysselsättning och sociala frågor och på den eftersträvade ”pelaren för sociala rättigheter”. Dialogen med arbetsmarknadens parter är ändamålsenlig och kan öka acceptansen i medlemsstaterna. På sikt kan arbetsmarknadens parter även ge ett viktigt bidrag till möjliga gemensamma projekt som de främjar i enlighet med den gemensamma handlingsplanen. |
| --- | --- |

15.

Vi välkomnar att kommissionen erkänner arbetsmarknadsparternas roll i acceptansen av vidareutvecklingen av Ekonomiska och monetära unionen. Detta gäller såväl rollen i utarbetandet av de nationella reformprogrammen som den på det hela taget starkare inriktningen på sysselsättning och sociala frågor och på den eftersträvade ”pelaren för sociala rättigheter”. Dialogen med arbetsmarknadens parter är ändamålsenlig och kan öka acceptansen i medlemsstaterna. På sikt kan arbetsmarknadens parter även ge ett viktigt bidrag till möjliga gemensamma projekt som de främjar i enlighet med den gemensamma handlingsplanen.

| 16. | Regionala skillnader måste hanteras för att möta social ojämlikhet, öka tillväxten, skapa jobb, förbättra konkurrenskraften och sammanhållningen inom EMU och EU, och ReK noterar den viktiga roll som lokala och regionala myndigheter spelar som arbetsgivare och för att skapa en företagsvänlig miljö. |
| --- | --- |

16.

Regionala skillnader måste hanteras för att möta social ojämlikhet, öka tillväxten, skapa jobb, förbättra konkurrenskraften och sammanhållningen inom EMU och EU, och ReK noterar den viktiga roll som lokala och regionala myndigheter spelar som arbetsgivare och för att skapa en företagsvänlig miljö.

| 17. | Lokala och regionala myndigheter är instrumentella i arbetet för att öka konkurrenskraften via lokala och regionala initiativ. |
| --- | --- |

17.

Lokala och regionala myndigheter är instrumentella i arbetet för att öka konkurrenskraften via lokala och regionala initiativ.

| 18. | Vi välkomnar att det i rekommendationerna om etablering av nationella konkurrenskraftsråd i euroområdet (COM(2015) 601 final) framgår att dessa råd endast ska tillhandahålla beslutsstöd och inte presentera färdiga förslag. |
| --- | --- |

18.

Vi välkomnar att det i rekommendationerna om etablering av nationella konkurrenskraftsråd i euroområdet (COM(2015) 601 final) framgår att dessa råd endast ska tillhandahålla beslutsstöd och inte presentera färdiga förslag.

Den europeiska planeringsterminen

| 19. | Vi välkomnar att den europeiska terminen strömlinjeformas och förstärks inom ramen för det nuvarande ramverket och att dokumenten koordineras för att förbättra fokus, öka effektiviteten och tydliggöra ägarskapet i syfte att uppnå EU:s mål för god förvaltning. |
| --- | --- |

19.

Vi välkomnar att den europeiska terminen strömlinjeformas och förstärks inom ramen för det nuvarande ramverket och att dokumenten koordineras för att förbättra fokus, öka effektiviteten och tydliggöra ägarskapet i syfte att uppnå EU:s mål för god förvaltning.

| 20. | Kommittén erkänner värdet av den europeiska terminen som ett verktyg för att leverera reformer på nationell nivå och på EU-nivå genom att försäkra att EU och dess medlemsstater koordinerar sin ekonomiska politik. |
| --- | --- |

20.

Kommittén erkänner värdet av den europeiska terminen som ett verktyg för att leverera reformer på nationell nivå och på EU-nivå genom att försäkra att EU och dess medlemsstater koordinerar sin ekonomiska politik.

| 21. | ReK upprepar uppmaningen till kommissionen och parlamentet att införa en uppförandekod som garanterar att lokala och regionala myndigheter på ett strukturerat sätt involveras i den europeiska terminen med intentionen att presentera ett konkret förslag på området under 2016 och förbinder sig att föra en fortlöpande dialog med kommissionen i frågan. |
| --- | --- |

21.

ReK upprepar uppmaningen till kommissionen och parlamentet att införa en uppförandekod som garanterar att lokala och regionala myndigheter på ett strukturerat sätt involveras i den europeiska terminen med intentionen att presentera ett konkret förslag på området under 2016 och förbinder sig att föra en fortlöpande dialog med kommissionen i frågan.

| 22. | Kommittén insisterar på att landrapporterna och de landspecifika rekommendationerna uttryckligen bör hantera frågor som rör de regionala skillnaderna och på ett systematiskt sätt bygga på input från den regionala och lokala nivån. |
| --- | --- |

22.

Kommittén insisterar på att landrapporterna och de landspecifika rekommendationerna uttryckligen bör hantera frågor som rör de regionala skillnaderna och på ett systematiskt sätt bygga på input från den regionala och lokala nivån.

| 23. | Vi beklagar att den förändrade strukturen för den europeiska terminen inte nämner ReK i diskussionen om euroområdets prioriteringar och uppmanar kommissionen att behandla regionala frågor i dokumenten som reglerar den europeiska terminen med stöd av systematiska regionala analyser av bland annat sysselsättningen och sociala frågor. |
| --- | --- |

23.

Vi beklagar att den förändrade strukturen för den europeiska terminen inte nämner ReK i diskussionen om euroområdets prioriteringar och uppmanar kommissionen att behandla regionala frågor i dokumenten som reglerar den europeiska terminen med stöd av systematiska regionala analyser av bland annat sysselsättningen och sociala frågor.

Mot en finansiell union – integrerad finanspolitik för en integrerad ekonomi

| 24. | Förverkligandet av bankunionen är på kort sikt det mest effektiva instrumentet i arbetet med att förhindra kriser i det finansiella systemet, bryta den onda cirkeln mellan nationella banker och medlemsländer samt minimera negativa effekter av ekonomiska chocker. |
| --- | --- |

24.

Förverkligandet av bankunionen är på kort sikt det mest effektiva instrumentet i arbetet med att förhindra kriser i det finansiella systemet, bryta den onda cirkeln mellan nationella banker och medlemsländer samt minimera negativa effekter av ekonomiska chocker.

| 25. | Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att minska riskerna i det finansiella systemet, förbättra prisflexibiliteten och genomföra nationella garantisystem. |
| --- | --- |

25.

Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att minska riskerna i det finansiella systemet, förbättra prisflexibiliteten och genomföra nationella garantisystem.

| 26. | Vi anser därför att en förutsättning för att en Europeisk insättningsgaranti (EDIS) ska kunna etableras är att de europeiska avvecklingsfonderna och nationella insättningsgarantierna har kommit på plats och finansierats och att kopplingen mellan dessa har klarlagts så att risken för ”moral hazard” kan minimeras. |
| --- | --- |

26.

Vi anser därför att en förutsättning för att en Europeisk insättningsgaranti (EDIS) ska kunna etableras är att de europeiska avvecklingsfonderna och nationella insättningsgarantierna har kommit på plats och finansierats och att kopplingen mellan dessa har klarlagts så att risken för ”moral hazard” kan minimeras.

| 27. | ReK uppmanar Europeiska centralbanken (ECB) och Europeiska bankmyndigheten (EBA) att analysera kvaliteten på de finansiella tillgångarna och genomföra stresstester för de finansiella institutioner som berörs av EDIS i syfte att garantera en rättvis spelplan för dessa institutioner. |
| --- | --- |

27.

ReK uppmanar Europeiska centralbanken (ECB) och Europeiska bankmyndigheten (EBA) att analysera kvaliteten på de finansiella tillgångarna och genomföra stresstester för de finansiella institutioner som berörs av EDIS i syfte att garantera en rättvis spelplan för dessa institutioner.

| 28. | Kommittén uppmanar kommissionen att förklara mervärdet av den rådgivande europeiska finanspolitiska nämnden, vars sekretariat lyder under kommissionens generalsekretariat. Det är särskilt viktigt att diskutera hur man kan undvika att en sådan nämnd inte på ett onödigt sätt bidrar till en redan komplicerad makroekonomisk övervakningsmiljö. |
| --- | --- |

28.

Kommittén uppmanar kommissionen att förklara mervärdet av den rådgivande europeiska finanspolitiska nämnden, vars sekretariat lyder under kommissionens generalsekretariat. Det är särskilt viktigt att diskutera hur man kan undvika att en sådan nämnd inte på ett onödigt sätt bidrar till en redan komplicerad makroekonomisk övervakningsmiljö.

| 29. | ReK beklagar att man inte fick möjlighet att yttra sig innan den europeiska finanspolitiska nämnden inrättades. Principiellt anser vi att det är viktigt att konsekvent övervaka efterlevnaden av stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Samtidigt ger den aktuella utformningen av det föreslagna organet upphov till tvivel om huruvida fördelarna står i proportion till den ökade byråkratiska börda som kan förväntas. Det är dessutom oklart på vilken rättslig grund införandet bygger och i vilket förhållande den europeiska finanspolitiska nämnden står till de nationella finanspolitiska råden. |
| --- | --- |

29.

ReK beklagar att man inte fick möjlighet att yttra sig innan den europeiska finanspolitiska nämnden inrättades. Principiellt anser vi att det är viktigt att konsekvent övervaka efterlevnaden av stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Samtidigt ger den aktuella utformningen av det föreslagna organet upphov till tvivel om huruvida fördelarna står i proportion till den ökade byråkratiska börda som kan förväntas. Det är dessutom oklart på vilken rättslig grund införandet bygger och i vilket förhållande den europeiska finanspolitiska nämnden står till de nationella finanspolitiska råden.

| 30. | Vi vill se ett förverkligande av kapitalmarknadsunionen som möjliggör kapitalflöden över gränserna utan att hota stabiliteten i olika regioner och länder, och som hjälper företagen – särskilt mikroföretagen och de små och medelstora företagen – att få tillgång till en mångfald av finansieringskällor. |
| --- | --- |

30.

Vi vill se ett förverkligande av kapitalmarknadsunionen som möjliggör kapitalflöden över gränserna utan att hota stabiliteten i olika regioner och länder, och som hjälper företagen – särskilt mikroföretagen och de små och medelstora företagen – att få tillgång till en mångfald av finansieringskällor.

| 31. | Kommittén anser att en sammanhållen och väl utformad kapitalmarknadsunion bör omfatta alla de 28 medlemsländerna samt främja en rättvis spelplan i hela EU, och uppmanar medlemsstaterna att se till att bankunionen förblir tillgänglig för de medlemsstater som ännu inte har infört euron. |
| --- | --- |

31.

Kommittén anser att en sammanhållen och väl utformad kapitalmarknadsunion bör omfatta alla de 28 medlemsländerna samt främja en rättvis spelplan i hela EU, och uppmanar medlemsstaterna att se till att bankunionen förblir tillgänglig för de medlemsstater som ännu inte har infört euron.

Mot en fiskal union – ett integrerat ramverk för en sund och integrerad finanspolitik

| 32. | ReK insisterar på att stabilitets- och tillväxtpakten måste respekteras och betonar vikten av att varje medlemsland har en sund ekonomi och stabila statsfinanser, som en förutsättning för nödvändiga investeringar på såväl kort som lång sikt (4). |
| --- | --- |

32.

ReK insisterar på att stabilitets- och tillväxtpakten måste respekteras och betonar vikten av att varje medlemsland har en sund ekonomi och stabila statsfinanser, som en förutsättning för nödvändiga investeringar på såväl kort som lång sikt (4).

| 33. | Kommittén begär att medlemsstaterna – för att få tillgång till de europeiska instrument som syftar till att stabilisera ekonomin – måste visa på en ansvarsfull ekonomisk politik. Användningen måste gå hand i hand med ett fullständigt genomförande av strukturreformer, med siktet inställt på ökad konvergens, samordning och integration, och vi begär att stödet inte under några omständigheter får leda till permanenta och enkelriktade flöden mellan länder. Stabilitetsfonden och övriga instrument såsom stödprogrammet för strukturreformer bör inte syfta till att ersätta dagens sammanhållningspolitik. |
| --- | --- |

33.

Kommittén begär att medlemsstaterna – för att få tillgång till de europeiska instrument som syftar till att stabilisera ekonomin – måste visa på en ansvarsfull ekonomisk politik. Användningen måste gå hand i hand med ett fullständigt genomförande av strukturreformer, med siktet inställt på ökad konvergens, samordning och integration, och vi begär att stödet inte under några omständigheter får leda till permanenta och enkelriktade flöden mellan länder. Stabilitetsfonden och övriga instrument såsom stödprogrammet för strukturreformer bör inte syfta till att ersätta dagens sammanhållningspolitik.

| 34. | ReK instämmer med kommissionen i att den kommande utvärderingen av sexpacken och tvåpacken bör användas som grund för arbetet med att förbättra transparensen inom och legitimiteten för EU, vilket är särskilt viktigt på lokal och regional nivå. Vi begär därför att en ”ekonomisk dialog” införs mellan ReK och kommissionen i likhet med den dialog som redan förs mellan kommissionen och parlamentet. |
| --- | --- |

34.

ReK instämmer med kommissionen i att den kommande utvärderingen av sexpacken och tvåpacken bör användas som grund för arbetet med att förbättra transparensen inom och legitimiteten för EU, vilket är särskilt viktigt på lokal och regional nivå. Vi begär därför att en ”ekonomisk dialog” införs mellan ReK och kommissionen i likhet med den dialog som redan förs mellan kommissionen och parlamentet.

| 35. | ReK upprepar sin övertygelse om att det behövs finanspolitisk kapacitet för att förse EMU med en tillfällig chockabsorberingsmekanism (5). |
| --- | --- |

35.

ReK upprepar sin övertygelse om att det behövs finanspolitisk kapacitet för att förse EMU med en tillfällig chockabsorberingsmekanism (5).

| 36. | Förutsättningarna för finansiering av investeringar i den reala ekonomin har i grunden förändrats av den pågående ekonomiska krisen, och ReK poängterar de lokala och regionala myndigheternas stora betydelse för att uppnå största möjliga effektivitet och identifiera hinder för produktiva investeringar. |
| --- | --- |

36.

Förutsättningarna för finansiering av investeringar i den reala ekonomin har i grunden förändrats av den pågående ekonomiska krisen, och ReK poängterar de lokala och regionala myndigheternas stora betydelse för att uppnå största möjliga effektivitet och identifiera hinder för produktiva investeringar.

| 37. | ReK efterlyser på nytt en gyllene regel för att separera långsiktiga investeringar från löpande utgifter och uppmuntrar införandet av en ram som överensstämmer med europeiska kriterier för att identifiera de sociala investeringar och infrastrukturinvesteringar som är viktigast, och som krävs för att hålla uppe den långsiktiga tillväxten. |
| --- | --- |

37.

ReK efterlyser på nytt en gyllene regel för att separera långsiktiga investeringar från löpande utgifter och uppmuntrar införandet av en ram som överensstämmer med europeiska kriterier för att identifiera de sociala investeringar och infrastrukturinvesteringar som är viktigast, och som krävs för att hålla uppe den långsiktiga tillväxten.

| 38. | Vi understryker behovet av att förbättra de offentliga investeringarnas kvalitet, bland annat genom att tillämpa OECD:s riktlinjer för effektiva offentliga investeringar i alla delar av statsförvaltningen, och uppmanar till en diskussion om hur fiskal decentralisering i olika delar av den offentliga sektorn kan förbättra de offentliga utgifternas kvalitet, och därigenom skapa tillväxtvänlig fiskal konsolidering utan att äventyra principen om solidaritet mellan olika regioner i en medlemsstat. |
| --- | --- |

38.

Vi understryker behovet av att förbättra de offentliga investeringarnas kvalitet, bland annat genom att tillämpa OECD:s riktlinjer för effektiva offentliga investeringar i alla delar av statsförvaltningen, och uppmanar till en diskussion om hur fiskal decentralisering i olika delar av den offentliga sektorn kan förbättra de offentliga utgifternas kvalitet, och därigenom skapa tillväxtvänlig fiskal konsolidering utan att äventyra principen om solidaritet mellan olika regioner i en medlemsstat.

| 39. | ReK uppmanar återigen kommissionen att lägga fram en vitbok som fastställer en typologi på EU-nivå för offentliga investeringars kvalitet i de offentliga utgiftsredovisningarna i förhållande till deras långsiktiga effekter och att inkludera ett kapitel om kvaliteten på de offentliga investeringarna, även på nivån under den nationella, i alla årliga rapporter om de offentliga finanserna i Ekonomiska och monetära unionen (EMU) (6). |
| --- | --- |

39.

ReK uppmanar återigen kommissionen att lägga fram en vitbok som fastställer en typologi på EU-nivå för offentliga investeringars kvalitet i de offentliga utgiftsredovisningarna i förhållande till deras långsiktiga effekter och att inkludera ett kapitel om kvaliteten på de offentliga investeringarna, även på nivån under den nationella, i alla årliga rapporter om de offentliga finanserna i Ekonomiska och monetära unionen (EMU) (6).

Demokratisk förankring, legitimitet och stärkta institutioner

| 40. | En fördjupad och mer motståndskraftig ekonomisk och monetär union skulle tjäna på att ha mindre komplicerade strukturer, tydligare ägarskap och större transparens, snarare än nya lager av regler ovanpå de redan existerande. Kommittén välkomnar därför kommissionens önskan att förenkla, öka transparensen och göra ägarskapet tydligare. |
| --- | --- |

40.

En fördjupad och mer motståndskraftig ekonomisk och monetär union skulle tjäna på att ha mindre komplicerade strukturer, tydligare ägarskap och större transparens, snarare än nya lager av regler ovanpå de redan existerande. Kommittén välkomnar därför kommissionens önskan att förenkla, öka transparensen och göra ägarskapet tydligare.

| 41. | Vi efterlyser större realism när det gäller den praktiska implementeringen av administrativa sanktioner för länder som inte följer gemensamt uppsatta regler samt en diskussion om hur marknadsmekanismer skulle kunna utgöra alternativ eller komplement. |
| --- | --- |

41.

Vi efterlyser större realism när det gäller den praktiska implementeringen av administrativa sanktioner för länder som inte följer gemensamt uppsatta regler samt en diskussion om hur marknadsmekanismer skulle kunna utgöra alternativ eller komplement.

| 42. | ReK betonar att särskilt fokus behöver läggas på att säkerställa att den ekonomiska styrningen präglas av tydliga ansvarsförhållanden på alla nivåer, inklusive den lokala och regionala nivån, eftersom just den senare ofta bär ansvaret för policyimplementering på olika områden, till exempel sysselsättning, sjukvård och utbildning. |
| --- | --- |

42.

ReK betonar att särskilt fokus behöver läggas på att säkerställa att den ekonomiska styrningen präglas av tydliga ansvarsförhållanden på alla nivåer, inklusive den lokala och regionala nivån, eftersom just den senare ofta bär ansvaret för policyimplementering på olika områden, till exempel sysselsättning, sjukvård och utbildning.

Avslutande kommentarer

| 43. | ReK begär att kommissionen involverar kommittén i förberedelserna av vitboken som handlar om övergången från steg ett till steg två i reformerna av EMU. |
| --- | --- |

43.

ReK begär att kommissionen involverar kommittén i förberedelserna av vitboken som handlar om övergången från steg ett till steg två i reformerna av EMU.

| 44. | ReK påpekar vikten av att i arbetet med att fördjupa valutaunionen även beakta konsekvenserna för relationerna till icke-euroländer och att det tydligt framgår vilka förslag som omfattar alla medlemsländer respektive endast euroländer. |
| --- | --- |

44.

ReK påpekar vikten av att i arbetet med att fördjupa valutaunionen även beakta konsekvenserna för relationerna till icke-euroländer och att det tydligt framgår vilka förslag som omfattar alla medlemsländer respektive endast euroländer.

| 45. | Kommittén insisterar på att alla åtgärder som rör färdigställandet av EMU måste implementeras på ett så transparent sätt som möjligt för att inte alienera de medlemsstater som inte ännu använder euron och för att undvika att det uppstår ett Europa med två hastigheter. |
| --- | --- |

45.

Kommittén insisterar på att alla åtgärder som rör färdigställandet av EMU måste implementeras på ett så transparent sätt som möjligt för att inte alienera de medlemsstater som inte ännu använder euron och för att undvika att det uppstår ett Europa med två hastigheter.

Bryssel den 7 april 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Se ReK:s yttrande om ”Att förbättra den inre marknaden”, som antogs den 7 och 8 april 2016.

1

(2)  ReK:s yttrande om ”Territoriell vision 2050: vilken framtid?” CdR 4285/2015 av den 3 december 2015.

2

(3)  ReK:s resolution av den 4 juli 2013 om ”Fördjupning av Ekonomiska och monetära unionen”: CDR4129-2013_00_00_TRA_RES-RESOL-V-007.

3

(4)  Punkt 8 i ReK:s resolution om kommissionens meddelande ”Årlig tillväxtöversikt för 2016 – Stärkt återhämtning och främjad konvergens”, COR_2015_06756_00_00_RES-RESOL-VI/008.

4

(5)  Se ReK:s resolution av den 4 juli 2013 om ”Fördjupning av Ekonomiska och monetära unionen”, CDR4129-2013_00_00_TRA_RES-RESOL-V/007.

5

(6)  ReK:s yttrande om ”Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler”, föredragande: Olga Zrihen (BE-PES), COR-2015-01185, punkt 15.

6

---

| 1.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 240/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 240/6

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Samfällt arbeta för jobb och tillväxt: de nationella och regionala utvecklingsbankernas roll inom investeringsplanen för Europa

(2016/C 240/02)

| Föredragande: | Adam BANASZAK (PL–ECR), vice ordförande, regionfullmäktige, Kujawsko-Pomorskie (Kujavien-Pommern) |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet: Samfällt arbeta för jobb och tillväxt: de nationella utvecklingsbankernas roll som stöd för investeringsplanen för Europa
  COM(2015) 361 final |

Föredragande:

Adam BANASZAK (PL–ECR), vice ordförande, regionfullmäktige, Kujawsko-Pomorskie (Kujavien-Pommern)

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet: Samfällt arbeta för jobb och tillväxt: de nationella utvecklingsbankernas roll som stöd för investeringsplanen för Europa

COM(2015) 361 final

I. POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Kommittén välkomnar kommissionens åtgärder för att främja utvecklingsbanker och skapande av investeringsplattformar som ett viktigt inslag i investeringsplanen för Europa. Vi ställer oss dock kritiska till att den formella definitionen av nationella utvecklingsbanker visserligen i princip även omfattar regionala banker men att kommissionen i sitt meddelande i praktiken enbart riktar in sig på den nationella nivåns roll och på att stimulera inrättandet av nya utvecklingsbanker på nationell nivå. De utvecklingsbanker som är verksamma på lokal och regional nivå förtjänar också erkännande och beaktande i investeringsplanen. |
| --- | --- |

1.

Kommittén välkomnar kommissionens åtgärder för att främja utvecklingsbanker och skapande av investeringsplattformar som ett viktigt inslag i investeringsplanen för Europa. Vi ställer oss dock kritiska till att den formella definitionen av nationella utvecklingsbanker visserligen i princip även omfattar regionala banker men att kommissionen i sitt meddelande i praktiken enbart riktar in sig på den nationella nivåns roll och på att stimulera inrättandet av nya utvecklingsbanker på nationell nivå. De utvecklingsbanker som är verksamma på lokal och regional nivå förtjänar också erkännande och beaktande i investeringsplanen.

| 2. | Europeiska regionkommittén påminner om att utvecklingsbanker eller -institutioner i förordningen om Europeiska fonden för strategiska investeringar definieras på följande sätt: ”rättsliga enheter som yrkesmässigt bedriver finansiell verksamhet och som har fått ett uppdrag av en medlemsstat eller en enhet på central, regional eller lokal nivå i en medlemsstat, att bedriva utvecklingsverksamhet eller främjande verksamhet”. |
| --- | --- |

2.

Europeiska regionkommittén påminner om att utvecklingsbanker eller -institutioner i förordningen om Europeiska fonden för strategiska investeringar definieras på följande sätt: ”rättsliga enheter som yrkesmässigt bedriver finansiell verksamhet och som har fått ett uppdrag av en medlemsstat eller en enhet på central, regional eller lokal nivå i en medlemsstat, att bedriva utvecklingsverksamhet eller främjande verksamhet”.

| 3. | Utvecklingsbankerna, som bygger på olika modeller, spelar en viktig roll när det handlar om att motverka effekterna av den ekonomiska och finansiella krisen, framför allt när det handlar om de minskade utgifterna för offentliga investeringar på lokal och regional nivå. Denna minskning bekräftades nyligen i den gemensamma rapporten från Europeiska regionkommittén och OECD. |
| --- | --- |

3.

Utvecklingsbankerna, som bygger på olika modeller, spelar en viktig roll när det handlar om att motverka effekterna av den ekonomiska och finansiella krisen, framför allt när det handlar om de minskade utgifterna för offentliga investeringar på lokal och regional nivå. Denna minskning bekräftades nyligen i den gemensamma rapporten från Europeiska regionkommittén och OECD.

| 4. | Kommittén konstaterar i detta sammanhang att det i vissa länder (t.ex. Frankrike och Polen) är nationella banker som svarar för att främja investeringar som är av betydelse för lokala och regionala myndigheter. Ibland (t.ex. i de nordiska länderna och Nederländerna) är de lokala och regionala myndigheterna delägare i dessa, men det finns också (t.ex. i den tyska modellen), förutom nationella utvecklingsbanker, regionala banker som ägs (helt eller delvis) av respektive delstat och som har ett utvecklingsuppdrag i respektive delstat. Utvecklingsbankernas form varierar beroende på de historiska erfarenheterna och de ekonomiska förhållandena i landet eller regionen. |
| --- | --- |

4.

Kommittén konstaterar i detta sammanhang att det i vissa länder (t.ex. Frankrike och Polen) är nationella banker som svarar för att främja investeringar som är av betydelse för lokala och regionala myndigheter. Ibland (t.ex. i de nordiska länderna och Nederländerna) är de lokala och regionala myndigheterna delägare i dessa, men det finns också (t.ex. i den tyska modellen), förutom nationella utvecklingsbanker, regionala banker som ägs (helt eller delvis) av respektive delstat och som har ett utvecklingsuppdrag i respektive delstat. Utvecklingsbankernas form varierar beroende på de historiska erfarenheterna och de ekonomiska förhållandena i landet eller regionen.

| 5. | De utvecklingsfrämjande institutionerna är inte alltid banker – i vissa länder handlar det om agenturer, bolag eller investeringsfonder, ofta riskkapitalfonder, men även de som inte är banker skulle kunna spela en viktig roll i investeringsplanen för Europa. |
| --- | --- |

5.

De utvecklingsfrämjande institutionerna är inte alltid banker – i vissa länder handlar det om agenturer, bolag eller investeringsfonder, ofta riskkapitalfonder, men även de som inte är banker skulle kunna spela en viktig roll i investeringsplanen för Europa.

| 6. | Finansiella instrument på lokal och regional nivå finns inte än i alla medlemsstater och regioner eller så kan existerande instrument och erfarenheter inte utnyttjas på bästa sätt, och den privata sektorns engagemang begränsar sig ofta till att genomföra uppdrag. Detta ökar behovet av stöd till lokala finansiella utvecklingsfrämjande institutioner. |
| --- | --- |

6.

Finansiella instrument på lokal och regional nivå finns inte än i alla medlemsstater och regioner eller så kan existerande instrument och erfarenheter inte utnyttjas på bästa sätt, och den privata sektorns engagemang begränsar sig ofta till att genomföra uppdrag. Detta ökar behovet av stöd till lokala finansiella utvecklingsfrämjande institutioner.

| 7. | Det kan finnas olika sätt att skapa utvecklingsbanker. De som finns i dag har också tillkommit på olika sätt: antingen som självständiga institutioner redan från början eller som ett resultat av att avdelningar vid offentliga banker vidareutvecklats. |
| --- | --- |

7.

Det kan finnas olika sätt att skapa utvecklingsbanker. De som finns i dag har också tillkommit på olika sätt: antingen som självständiga institutioner redan från början eller som ett resultat av att avdelningar vid offentliga banker vidareutvecklats.

| 8. | Fungerande utvecklingsbanker behövs som ekonomiska, struktur- och socialpolitiska instrument bland annat som ett svar på (även de regionala) marknadernas strukturella svagheter eller ineffektivitet. Samtidigt är vi medvetna om de svårigheter som hänger samman med en entydig definition och bedömning av marknadsmisslyckanden. Vi förespråkar i detta sammanhang en fortsättningsvis vid tolkning av begreppet ”marknadsmisslyckanden”. |
| --- | --- |

8.

Fungerande utvecklingsbanker behövs som ekonomiska, struktur- och socialpolitiska instrument bland annat som ett svar på (även de regionala) marknadernas strukturella svagheter eller ineffektivitet. Samtidigt är vi medvetna om de svårigheter som hänger samman med en entydig definition och bedömning av marknadsmisslyckanden. Vi förespråkar i detta sammanhang en fortsättningsvis vid tolkning av begreppet ”marknadsmisslyckanden”.

| 9. | ReK vill göra Europeiska kommissionen uppmärksam på den stora betydelsen av att man ökar de lokala och regionala myndigheternas inflytande över valet av finansiella lösningar som tjänar den lokala nivåns intressen. Bristen på hänsyn till dessa myndigheternas ståndpunkter leder ofta till att man främjar investeringar som inte är förenliga med regionala operativa program och lokala strategier. |
| --- | --- |

9.

ReK vill göra Europeiska kommissionen uppmärksam på den stora betydelsen av att man ökar de lokala och regionala myndigheternas inflytande över valet av finansiella lösningar som tjänar den lokala nivåns intressen. Bristen på hänsyn till dessa myndigheternas ståndpunkter leder ofta till att man främjar investeringar som inte är förenliga med regionala operativa program och lokala strategier.

| 10. | Det finns stora skillnader i utvecklingsnivån mellan enskilda nationella system för utvecklingsfrämjande verksamhet, och detta leder till en systembrist i länder och regioner där kulturen för denna typ av bankverksamhet är mindre utpräglad. Följden kan bli att lokala myndigheter och företag inte alltid får tillräckligt stöd från de nationella utvecklingsbankerna, som bör decentralisera sitt utbud i större utsträckning. |
| --- | --- |

10.

Det finns stora skillnader i utvecklingsnivån mellan enskilda nationella system för utvecklingsfrämjande verksamhet, och detta leder till en systembrist i länder och regioner där kulturen för denna typ av bankverksamhet är mindre utpräglad. Följden kan bli att lokala myndigheter och företag inte alltid får tillräckligt stöd från de nationella utvecklingsbankerna, som bör decentralisera sitt utbud i större utsträckning.

| 11. | Det finns en risk för att centraliserade modeller för utvecklingsstöd, som uteslutande grundar sig på en nationell bank och dess lokala icke-fristående filialer, inte alltid helt motsvarar behoven i lokalsamhällena, i synnerhet inte i mindre utvecklade regioner och på platser där de lokala och regionala myndigheterna har ett kraftigt begränsat inflytande över den nationella utvecklingsbanken. |
| --- | --- |

11.

Det finns en risk för att centraliserade modeller för utvecklingsstöd, som uteslutande grundar sig på en nationell bank och dess lokala icke-fristående filialer, inte alltid helt motsvarar behoven i lokalsamhällena, i synnerhet inte i mindre utvecklade regioner och på platser där de lokala och regionala myndigheterna har ett kraftigt begränsat inflytande över den nationella utvecklingsbanken.

| 12. | De lokala och regionala myndigheterna bör vid valet av utvecklingsmodell för utvecklingsbankerna ha följande överordnade verksamhetsmål och följande kriterier som enda kriterier för bedömningen av effektiviteten i varje skede: att undanröja marknadsmisslyckanden, att varaktigt öka antalet arbetstillfällen och att värna om lokalsamhällenas intressen samt att på så sätt uppfylla offentliga mål i fråga om ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

12.

De lokala och regionala myndigheterna bör vid valet av utvecklingsmodell för utvecklingsbankerna ha följande överordnade verksamhetsmål och följande kriterier som enda kriterier för bedömningen av effektiviteten i varje skede: att undanröja marknadsmisslyckanden, att varaktigt öka antalet arbetstillfällen och att värna om lokalsamhällenas intressen samt att på så sätt uppfylla offentliga mål i fråga om ekonomisk utveckling.

| 13. | Det finns en risk för att det krav på förhandsbedömning av nya utvecklingsbanker och deras nya finansiella produkter som Europeiska kommissionen har lagt fram kraftigt minskar deras operativa kapacitet samt försvårar inrättandet av sådana banker, på både nationell och regional nivå. När man tar ställning till kraven på en sådan analys bör man dessutom notera att det i mindre utvecklade regioner ofta är svårt att identifiera marknadsmisslyckanden, eftersom den socioekonomiska situationen i regionen som helhet kan vara ett tecken på ett marknadsmisslyckande i förhållande till mer utvecklade områden. |
| --- | --- |

13.

Det finns en risk för att det krav på förhandsbedömning av nya utvecklingsbanker och deras nya finansiella produkter som Europeiska kommissionen har lagt fram kraftigt minskar deras operativa kapacitet samt försvårar inrättandet av sådana banker, på både nationell och regional nivå. När man tar ställning till kraven på en sådan analys bör man dessutom notera att det i mindre utvecklade regioner ofta är svårt att identifiera marknadsmisslyckanden, eftersom den socioekonomiska situationen i regionen som helhet kan vara ett tecken på ett marknadsmisslyckande i förhållande till mer utvecklade områden.

| 14. | Vi hoppas att samarbetet mellan ReK och Europeiska investeringsbanken fördjupas. Vi förespråkar en process för att skapa ett kompletterande nätverk av offentliga utvecklingsbanker som svarar mot subsidiaritetsprincipen för att på så sätt bidra till ekonomiska och sociala samverkanseffekter. Vi skulle välkomna att systemet blir ett forum för utbyte av mellanregionala och internationella erfarenheter och kunskaper, samtidigt som risken för alltför stor centralisering av processer undviks. |
| --- | --- |

14.

Vi hoppas att samarbetet mellan ReK och Europeiska investeringsbanken fördjupas. Vi förespråkar en process för att skapa ett kompletterande nätverk av offentliga utvecklingsbanker som svarar mot subsidiaritetsprincipen för att på så sätt bidra till ekonomiska och sociala samverkanseffekter. Vi skulle välkomna att systemet blir ett forum för utbyte av mellanregionala och internationella erfarenheter och kunskaper, samtidigt som risken för alltför stor centralisering av processer undviks.

Förslag

| 15. | De lokala myndigheterna bör spela en betydligt större roll vid inrättandet, driften och utvärderingen av utvecklingsbanksverksamhet i de regioner som ännu inte har ett eget utvecklingsinstrument. Detta kan uppnås genom att man antingen ökar de lokala och regionala myndigheternas inflytande över de nationella utvecklingsbankernas strategiska inriktning och styrning eller kompletterar dessa nationella bankers utbud och skapar regionala (lokala) utvecklingsbanker. Dessa skulle bedriva ett nära samarbete med den nationella banken. |
| --- | --- |

15.

De lokala myndigheterna bör spela en betydligt större roll vid inrättandet, driften och utvärderingen av utvecklingsbanksverksamhet i de regioner som ännu inte har ett eget utvecklingsinstrument. Detta kan uppnås genom att man antingen ökar de lokala och regionala myndigheternas inflytande över de nationella utvecklingsbankernas strategiska inriktning och styrning eller kompletterar dessa nationella bankers utbud och skapar regionala (lokala) utvecklingsbanker. Dessa skulle bedriva ett nära samarbete med den nationella banken.

| 16. | Frågan om vilken konkret utvecklingsmodell som bör väljas för utvecklingsbanker i en region, dvs. frågan huruvida det räcker med en modell med en dominerande nationell utvecklingsbank eller om man bör föredra en decentraliserad modell där lokala och regionala finansiella institutioner eller utvecklingsbanker spelar en större roll, bör ställas till de regionala eller lokala myndigheterna efter samråd med de nationella myndigheterna eller avgöras av de nationella myndigheterna, beroende på det nationella rättssystemet i det berörda landet. |
| --- | --- |

16.

Frågan om vilken konkret utvecklingsmodell som bör väljas för utvecklingsbanker i en region, dvs. frågan huruvida det räcker med en modell med en dominerande nationell utvecklingsbank eller om man bör föredra en decentraliserad modell där lokala och regionala finansiella institutioner eller utvecklingsbanker spelar en större roll, bör ställas till de regionala eller lokala myndigheterna efter samråd med de nationella myndigheterna eller avgöras av de nationella myndigheterna, beroende på det nationella rättssystemet i det berörda landet.

| 17. | Innan man fattar beslut om att skapa en ny institution bör man göra en djupgående analys av hur ändamålsenligt det är att inrätta nya institutionella strukturer så att man undviker en onödig ökning av byråkratin och slöseri med resurser. |
| --- | --- |

17.

Innan man fattar beslut om att skapa en ny institution bör man göra en djupgående analys av hur ändamålsenligt det är att inrätta nya institutionella strukturer så att man undviker en onödig ökning av byråkratin och slöseri med resurser.

| 18. | ReK noterar att om Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken har planer på att skapa ramar i form av ett system för att stödja inrättandet av nya utvecklingsbanker också på regional nivå, ska hänsyn tas till de särskilda omständigheterna i de enskilda länderna och regionerna och man ska utgå från bästa praxis och utvecklingsstrukturer på detta område, och även inkludera nyligen inrättade bankers erfarenheter. Det framstår också som lämpligt att främja de bästa institutionella lösningarna i mindre utvecklade regioner, där hänsyn tas till lokala särdrag. |
| --- | --- |

18.

ReK noterar att om Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken har planer på att skapa ramar i form av ett system för att stödja inrättandet av nya utvecklingsbanker också på regional nivå, ska hänsyn tas till de särskilda omständigheterna i de enskilda länderna och regionerna och man ska utgå från bästa praxis och utvecklingsstrukturer på detta område, och även inkludera nyligen inrättade bankers erfarenheter. Det framstår också som lämpligt att främja de bästa institutionella lösningarna i mindre utvecklade regioner, där hänsyn tas till lokala särdrag.

| 19. | Efterhandsbedömningen av hur effektivt befintliga och nyinrättade regionala utvecklingsbanker fungerar bör göras på lång sikt, dvs. 10–15 år fram i tiden, eftersom de investeringsprojekt som finansieras brukar sträcka sig över många år. |
| --- | --- |

19.

Efterhandsbedömningen av hur effektivt befintliga och nyinrättade regionala utvecklingsbanker fungerar bör göras på lång sikt, dvs. 10–15 år fram i tiden, eftersom de investeringsprojekt som finansieras brukar sträcka sig över många år.

| 20. | Det finns ett behov av ramar för samarbetet mellan nyinrättade europeiska långsiktiga investeringsfonder (Eltif) och regionala utvecklingsbanker samt andra lokala finansiella institut. De bör komplettera och inte konkurrera med varandra när det handlar om att skaffa långsiktig finansiering för investeringar på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

20.

Det finns ett behov av ramar för samarbetet mellan nyinrättade europeiska långsiktiga investeringsfonder (Eltif) och regionala utvecklingsbanker samt andra lokala finansiella institut. De bör komplettera och inte konkurrera med varandra när det handlar om att skaffa långsiktig finansiering för investeringar på lokal och regional nivå.

| 21. | Vi ställer oss bakom idén om att främja inrättandet av investeringsplattformar som verktyg för att genomföra investeringsplanen för Europa. En viktig del i detta genomförande är dock samtidigt att bidrag till investeringsplattformar i form av offentliga, nationella, lokala eller regionala medel inte tas med i beräkningarna för stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

21.

Vi ställer oss bakom idén om att främja inrättandet av investeringsplattformar som verktyg för att genomföra investeringsplanen för Europa. En viktig del i detta genomförande är dock samtidigt att bidrag till investeringsplattformar i form av offentliga, nationella, lokala eller regionala medel inte tas med i beräkningarna för stabilitets- och tillväxtpakten.

| 22. | ReK betonar att Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken bör specificera de regionala utvecklingsbankernas och de andra finansiella institutionernas roll i det framväxande systemet med investeringsplattformar, som verktyg för att genomföra investeringsplanen för Europa. Regionala utvecklingsbanker bör samarbeta med Europeiska fonden för strategiska investeringar på grundval av sektorsvisa, men framför allt geografiska, investeringsplattformar. |
| --- | --- |

22.

ReK betonar att Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken bör specificera de regionala utvecklingsbankernas och de andra finansiella institutionernas roll i det framväxande systemet med investeringsplattformar, som verktyg för att genomföra investeringsplanen för Europa. Regionala utvecklingsbanker bör samarbeta med Europeiska fonden för strategiska investeringar på grundval av sektorsvisa, men framför allt geografiska, investeringsplattformar.

| 23. | Kommittén anser att man bör specificera och fördjupa principerna för samarbetet mellan de regionala eller lokala utvecklingsbankerna och de andra finansiella institutionerna, å ena sidan, och Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (EIAH), å andra sidan. Europeiska centrumet för investeringsrådgivning bör framför allt stödja lokala myndigheter och lokala utvecklingsbanker när det handlar om att utarbeta projekt, tillhandahålla finansieringsteknisk rådgivning och stödja kunskapsöverföring. Centrumet bör också ha möjlighet att ingå partnerskapsavtal, inte bara med nationella banker utan också med regionala banker. |
| --- | --- |

23.

Kommittén anser att man bör specificera och fördjupa principerna för samarbetet mellan de regionala eller lokala utvecklingsbankerna och de andra finansiella institutionerna, å ena sidan, och Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (EIAH), å andra sidan. Europeiska centrumet för investeringsrådgivning bör framför allt stödja lokala myndigheter och lokala utvecklingsbanker när det handlar om att utarbeta projekt, tillhandahålla finansieringsteknisk rådgivning och stödja kunskapsöverföring. Centrumet bör också ha möjlighet att ingå partnerskapsavtal, inte bara med nationella banker utan också med regionala banker.

Bryssel den 7 april 2016

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 1.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 240/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 240/9

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Konkreta åtgärder för att genomföra EU-agendan för städer

(2016/C 240/03)

| Föredragande: | Hella DUNGER-LÖPER (DE–PES), statssekreterare, företrädare för delstaten Berlin på federal nivå och ansvarig för Europafrågor |
| --- | --- |

Föredragande:

Hella DUNGER-LÖPER (DE–PES), statssekreterare, företrädare för delstaten Berlin på federal nivå och ansvarig för Europafrågor

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledning

| 1. | Agendan för städer är ett ytterst betydelsefullt EU-projekt: Det som tas fram är ett nytt arbetssätt som ska tillhandahålla en operativ ram och ändamålsenliga instrument för att sörja för samstämmighet mellan alla politikområden som rör städerna och deras kringliggande funktionella områden. Eftersom omkring två tredjedelar av EU:s sektorspolitik påverkar stadsområdena bör städerna i högre grad vara involverade när politiken utformas och genomförs. Målet är att förbättra livskvaliteten i städerna och utveckla nya ”urbana” styrelseformer som genom ett praktiskt och konkret tillvägagångssätt, samordnat på olika nivåer och med respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, fastställer och genomför mål. Detta nya stadsparadigm ger stora möjligheter: Det kan ge lokalbefolkningen möjlighet att verkligen erfara EU-mervärdet när det gäller att hantera de sociala och demografiska utmaningarna, det kan – i nära anslutning till kommissionens agenda för bättre lagstiftning – förbättra kvaliteten på EU-politiken genom den ömsesidiga kopplingen till nationella, regionala och lokala strategier och på så sätt gå mycket längre än det hittillsvarande samarbetet. ReK understryker att agendan för städer måste ingå i en mer heltäckande territoriell vision, där man ser till både stads- och landsbygdsområden (1).
  Det kan också ge ett relevant bidrag till uppnåendet av målen i artikel 3 i EU-fördraget, i synnerhet målet om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, och målen i Europa 2020-strategin (2).
  Inom ramen för en ”nedifrån-och-upp”-strategi och flernivåstyre finns det tre grundläggande kriterier som är avgörande för att denna process ska bli framgångsrik:






  — | Öppenhet |
| --- | --- | --- |

1.

Agendan för städer är ett ytterst betydelsefullt EU-projekt: Det som tas fram är ett nytt arbetssätt som ska tillhandahålla en operativ ram och ändamålsenliga instrument för att sörja för samstämmighet mellan alla politikområden som rör städerna och deras kringliggande funktionella områden. Eftersom omkring två tredjedelar av EU:s sektorspolitik påverkar stadsområdena bör städerna i högre grad vara involverade när politiken utformas och genomförs. Målet är att förbättra livskvaliteten i städerna och utveckla nya ”urbana” styrelseformer som genom ett praktiskt och konkret tillvägagångssätt, samordnat på olika nivåer och med respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, fastställer och genomför mål. Detta nya stadsparadigm ger stora möjligheter: Det kan ge lokalbefolkningen möjlighet att verkligen erfara EU-mervärdet när det gäller att hantera de sociala och demografiska utmaningarna, det kan – i nära anslutning till kommissionens agenda för bättre lagstiftning – förbättra kvaliteten på EU-politiken genom den ömsesidiga kopplingen till nationella, regionala och lokala strategier och på så sätt gå mycket längre än det hittillsvarande samarbetet. ReK understryker att agendan för städer måste ingå i en mer heltäckande territoriell vision, där man ser till både stads- och landsbygdsområden (1).

Det kan också ge ett relevant bidrag till uppnåendet av målen i artikel 3 i EU-fördraget, i synnerhet målet om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, och målen i Europa 2020-strategin (2).

Inom ramen för en ”nedifrån-och-upp”-strategi och flernivåstyre finns det tre grundläggande kriterier som är avgörande för att denna process ska bli framgångsrik:

—

Öppenhet

| — | Delaktighet |
| --- | --- |

—

Delaktighet

| — | Bindande kraft |
| --- | --- |

—

Bindande kraft

| 2. | ReK påminner om de insatser som genomförts sedan 1989 och om de urbana pilotprojekten för att ta större hänsyn till städerna och ge dem en mer framträdande plats i utformningen av politiken på europeisk nivå och för att förbereda en agenda för städer på EU-nivå:






  — | Vi vill i detta sammanhang särskilt framhäva det bidrag som getts genom ReK:s yttrande ”För en heltäckande strategi för EU:s städer” från 2014 (3). |
| --- | --- | --- |

2.

ReK påminner om de insatser som genomförts sedan 1989 och om de urbana pilotprojekten för att ta större hänsyn till städerna och ge dem en mer framträdande plats i utformningen av politiken på europeisk nivå och för att förbereda en agenda för städer på EU-nivå:

—

Vi vill i detta sammanhang särskilt framhäva det bidrag som getts genom ReK:s yttrande ”För en heltäckande strategi för EU:s städer” från 2014 (3).

| — | Vi framhåller den roll som Europaparlamentet spelat när det gäller att ta upp städernas intressen och förankra dem i den allmänna förordningen om struktur- och investeringsfonderna och ge viktiga impulser för utformningen av en agenda för städer genom sin resolution av den 9 september 2015 om de urbana aspekterna i EU:s politik. |
| --- | --- |

—

Vi framhåller den roll som Europaparlamentet spelat när det gäller att ta upp städernas intressen och förankra dem i den allmänna förordningen om struktur- och investeringsfonderna och ge viktiga impulser för utformningen av en agenda för städer genom sin resolution av den 9 september 2015 om de urbana aspekterna i EU:s politik.

| — | Vi vill berömma kommissionen, som genom regelbundna evenemang har ökat medvetenheten om städernas roll och genom samrådet om agendan för städer mellan den 18 juli och 26 september 2014 fördjupat den. |
| --- | --- |

—

Vi vill berömma kommissionen, som genom regelbundna evenemang har ökat medvetenheten om städernas roll och genom samrådet om agendan för städer mellan den 18 juli och 26 september 2014 fördjupat den.

| — | Vi hänvisar till Rigaförklaringen under det lettiska rådsordförandeskapet, där stadsdimensionen på nytt förankrades av rådet. |
| --- | --- |

—

Vi hänvisar till Rigaförklaringen under det lettiska rådsordförandeskapet, där stadsdimensionen på nytt förankrades av rådet.

| — | Vi vill särskilt uppmärksamma de kraftfulla impulserna från det nederländska rådsordförandeskapet, som har gjort agendan för städer till ett huvudtema för sitt ordförandeskap, i synnerhet genom att förbereda Amsterdampakten, där ett bindande genomförande av agendan för städer ska föreskrivas, och därigenom har lagt grunden för att avsiktsförklaringarna nu ska följas av åtgärder och agendan för städer nu äntligen kan börja genomföras i EU. |
| --- | --- |

—

Vi vill särskilt uppmärksamma de kraftfulla impulserna från det nederländska rådsordförandeskapet, som har gjort agendan för städer till ett huvudtema för sitt ordförandeskap, i synnerhet genom att förbereda Amsterdampakten, där ett bindande genomförande av agendan för städer ska föreskrivas, och därigenom har lagt grunden för att avsiktsförklaringarna nu ska följas av åtgärder och agendan för städer nu äntligen kan börja genomföras i EU.

| — | Vi framhåller betydelsen av bästa möjliga deltagande av lokala och regionala myndigheter för utformningen och det effektiva genomförandet av EU:s politik, lagstiftning och stödprogram. |
| --- | --- |

—

Vi framhåller betydelsen av bästa möjliga deltagande av lokala och regionala myndigheter för utformningen och det effektiva genomförandet av EU:s politik, lagstiftning och stödprogram.

Utgångspunkter för agendan för städer

| 3. | Städernas betydelse: Den globala tendensen att befolkningen i allt större utsträckning koncentreras till städerna är märkbar även i Europa. Europa är en kontinent där numera ca 70 % av befolkningen bor i städer eller tätorter. De utgör motorer för ekonomisk utveckling (de står för mer än 75 % av BNP), social delaktighet och hållbar utveckling. Städerna kännetecknas dock också av direkt interaktion mellan sociala motsatser: fattigdom och välstånd, sysselsättningspotential och långtidsarbetslöshet, arbetskraftsefterfrågan och arbetskraftsbrist, stora skillnader på utbildningsområdet och särskilda utmaningar på miljöområdet, för att bara nämna några få. Som ”katalysatorer för integrationen” kommer de även till stor del hjälpa till att hantera de nuvarande flyktingströmmarna och även migrationen inom EU. EU:s politik skulle inte vara genomförbar utan hänsyn till den urbana dimensionen. |
| --- | --- |

3.

Städernas betydelse: Den globala tendensen att befolkningen i allt större utsträckning koncentreras till städerna är märkbar även i Europa. Europa är en kontinent där numera ca 70 % av befolkningen bor i städer eller tätorter. De utgör motorer för ekonomisk utveckling (de står för mer än 75 % av BNP), social delaktighet och hållbar utveckling. Städerna kännetecknas dock också av direkt interaktion mellan sociala motsatser: fattigdom och välstånd, sysselsättningspotential och långtidsarbetslöshet, arbetskraftsefterfrågan och arbetskraftsbrist, stora skillnader på utbildningsområdet och särskilda utmaningar på miljöområdet, för att bara nämna några få. Som ”katalysatorer för integrationen” kommer de även till stor del hjälpa till att hantera de nuvarande flyktingströmmarna och även migrationen inom EU. EU:s politik skulle inte vara genomförbar utan hänsyn till den urbana dimensionen.

| 4. | Integrerade och multidisciplinära metoder: Redan i Leipzigstadgan från 2007 betonades att enbart integrerade metoder kan bli framgångsrika i städerna och att flernivåstyre är nyckeln till att lösa komplexa problem i städerna. Att övervinna ”silotänkandet i den offentliga förvaltningen”, dvs. en avdelningsövergripande strategi för att lösa problem, samverkan på tvärs över traditionella hierarkier och deltagande av olika berörda parter, med hänsyn till skillnaderna mellan lokala och regionala territorier, är framgångsrika metoder. Därmed skisseras här områden som är nära kopplade till kommissionens föreställningar om ”bättre lagstiftning”, ”bättre finansiering” och ”bättre samordning”. Integrerade metoder förutsätter emellertid en hög grad av samordning och samarbete på och mellan alla nivåer: lokal, regional, nationell och europeisk. |
| --- | --- |

4.

Integrerade och multidisciplinära metoder: Redan i Leipzigstadgan från 2007 betonades att enbart integrerade metoder kan bli framgångsrika i städerna och att flernivåstyre är nyckeln till att lösa komplexa problem i städerna. Att övervinna ”silotänkandet i den offentliga förvaltningen”, dvs. en avdelningsövergripande strategi för att lösa problem, samverkan på tvärs över traditionella hierarkier och deltagande av olika berörda parter, med hänsyn till skillnaderna mellan lokala och regionala territorier, är framgångsrika metoder. Därmed skisseras här områden som är nära kopplade till kommissionens föreställningar om ”bättre lagstiftning”, ”bättre finansiering” och ”bättre samordning”. Integrerade metoder förutsätter emellertid en hög grad av samordning och samarbete på och mellan alla nivåer: lokal, regional, nationell och europeisk.

| 5. | Stad och landsbygd som kompletterande funktionella områden: I diskussionen om agendan för städer ges det ofta uttryck för farhågan att en starkare inriktning på stadsintressen skulle ske på bekostnad av stödet till landsbygden. ReK framhåller emellertid betydelsen av förbindelserna mellan stad och landsbygd och erkänner den roll som landsbygden spelar, som också bidrar till att främja tillväxt och sysselsättning. EU:s politik får inte uppmuntra ett konkurrensförhållande mellan dessa två dimensioner, som är sammankopplade geografiskt, administrativt samt i fråga om funktionell och tematisk politik. Det bör därför framhållas att de båda dimensionerna kompletterar varandra och att de därigenom testar och möjliggör nya styresformer mellan sig, särskilt genom ökad tillgång till tjänster och utveckling av digital teknik. Enbart om båda är starka kan man uppnå det överordnade målet: ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt starkt Europa samt ökad territoriell sammanhållning. I fokus för en europeisk stadspolitik står alla städer och omkringliggande funktionella områden: inte bara huvud- och storstäder utan även medelstora och små städer, som är mycket viktiga för sina omgivningar. |
| --- | --- |

5.

Stad och landsbygd som kompletterande funktionella områden: I diskussionen om agendan för städer ges det ofta uttryck för farhågan att en starkare inriktning på stadsintressen skulle ske på bekostnad av stödet till landsbygden. ReK framhåller emellertid betydelsen av förbindelserna mellan stad och landsbygd och erkänner den roll som landsbygden spelar, som också bidrar till att främja tillväxt och sysselsättning. EU:s politik får inte uppmuntra ett konkurrensförhållande mellan dessa två dimensioner, som är sammankopplade geografiskt, administrativt samt i fråga om funktionell och tematisk politik. Det bör därför framhållas att de båda dimensionerna kompletterar varandra och att de därigenom testar och möjliggör nya styresformer mellan sig, särskilt genom ökad tillgång till tjänster och utveckling av digital teknik. Enbart om båda är starka kan man uppnå det överordnade målet: ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt starkt Europa samt ökad territoriell sammanhållning. I fokus för en europeisk stadspolitik står alla städer och omkringliggande funktionella områden: inte bara huvud- och storstäder utan även medelstora och små städer, som är mycket viktiga för sina omgivningar.

| 6. | I EU-agendan för städer bör det också ges riktlinjer för EU:s förhandlingspositioner inför Habitat III-konferensen i Quito den 17–20 oktober 2016. Dessutom, och i linje med både EU:s målsättning att bli en starkare global aktör och behovet av att öka enhetligheten mellan EU:s utrikes- och inrikespolitik, bör EU stärka och stimulera det internationella samarbetet och utbytet mellan stadsmyndigheter. |
| --- | --- |

6.

I EU-agendan för städer bör det också ges riktlinjer för EU:s förhandlingspositioner inför Habitat III-konferensen i Quito den 17–20 oktober 2016. Dessutom, och i linje med både EU:s målsättning att bli en starkare global aktör och behovet av att öka enhetligheten mellan EU:s utrikes- och inrikespolitik, bör EU stärka och stimulera det internationella samarbetet och utbytet mellan stadsmyndigheter.

| 7. | För ett framgångsrikt genomförande måste agendan för städer också bygga på en samordnad strategi för styrningen av stadsområdena och regionerna, som omfattar de institutionella och administrativa strukturerna. |
| --- | --- |

7.

För ett framgångsrikt genomförande måste agendan för städer också bygga på en samordnad strategi för styrningen av stadsområdena och regionerna, som omfattar de institutionella och administrativa strukturerna.

| 8. | För att utforma en EU-agenda för städer som respekterar subsidiaritetsprincipen och inbegriper deltagande av de lokala och regionala myndigheterna nedifrån-och-upp har det en avgörande betydelse att de folkvalda lokala och regionala myndigheterna och deras representativa sammanslutningar på nationell och europeisk nivå involveras i beslutsfattandet och att de deltar och har en ansvarsfull roll i samband med utarbetandet av de operativa programmen samt vid genomförandet och utvärderingen av sammanhållningspolitiken, med beaktande av deras respektive institutionella roller. |
| --- | --- |

8.

För att utforma en EU-agenda för städer som respekterar subsidiaritetsprincipen och inbegriper deltagande av de lokala och regionala myndigheterna nedifrån-och-upp har det en avgörande betydelse att de folkvalda lokala och regionala myndigheterna och deras representativa sammanslutningar på nationell och europeisk nivå involveras i beslutsfattandet och att de deltar och har en ansvarsfull roll i samband med utarbetandet av de operativa programmen samt vid genomförandet och utvärderingen av sammanhållningspolitiken, med beaktande av deras respektive institutionella roller.

Förfarande för att genomföra konkreta åtgärder i riktning mot en agenda för städer: Amsterdampakten

| 9. | Kommissionen har tillsammans med det nederländska rådsordförandeskapet och med deltagande av många berörda parter börjat förbereda Amsterdampakten. Målet är att inom ramen för tolv tematiska partnerskap under tre år utarbeta och genomföra handlingsplaner för integrerad politik för viktiga problem i stadsområden.
  Dessa tematiska partnerskap är tänkta att vara ett viktigt genomföranderedskap inom agendan för städer. De kommer att sammanföra ett allt större antal sektorpolitiska områden som påverkar EU:s stadsområden. Avgörande för framgången för partnerskapen och styrkommittén för EU:s agenda för städerna, som kommer att övervaka processen, är också att utvecklingen sker i nära samarbete med stadsmyndigheter, lokala och regionala myndigheter, medlemsstaterna, EU-institutionerna (däribland Europeiska regionkommittén) och relevanta lokala aktörer.
  ReK förespråkar att man fokuserar på ett begränsat antal viktiga politikområden som skulle göra det möjligt att uppnå synliga resultat och demonstrera mervärdet med EU-agendan för städer. De tolv prioriterade teman som fastställts utgör inte någon uttömmande förteckning. Partnerskap bör upprättas även för andra teman där en integrerad politik behövs, t.ex. beaktande av den kulturella dimensionen samt turismen i stadsutvecklingen och nya inkluderande former av deltagande, innovation och ”smarta städer”. En heltäckande bedömning av de tematiska prioriteringarna kommer dock att vara möjlig först när partnerskapen har utarbetats, eftersom det först då kommer att visa sig om och hur de teman som är så viktiga för Europeiska unionen, t.ex. ungdomssysselsättningen, är förankrade. ReK välkomnar att fyra pilotpartnerskap (”luftkvalitet”, ”bostäder”, ”fattigdom i städer” och ”migration och integration av flyktingar”) redan har inlett sitt arbete. För partnerskapens fortsatta arbete är det ytterst viktigt att man redan från början enas om en betydande bindande karaktär, till exempel i form av halvårsrapporter till kommissionen, Europaparlamentet, rådet och ReK. ReK framhåller även möjligheten att de tematiska partnerskapen kan bidra till utformningen av kommande, och revideringen av nuvarande, EU-lagstiftning. När det gäller finansieringen av deltagandet i de tematiska partnerskapen, som förväntas inbegripa cirka 15 partner, och med tanke på att Nederländerna redan har avsatt 50 000 euro till stöd för varje partnerskap, uppmanar ReK kommissionen att undersöka möjligheten att finansiera tekniskt bistånd för att underlätta för berörda lokala myndigheter att bli partner. |
| --- | --- |

9.

Kommissionen har tillsammans med det nederländska rådsordförandeskapet och med deltagande av många berörda parter börjat förbereda Amsterdampakten. Målet är att inom ramen för tolv tematiska partnerskap under tre år utarbeta och genomföra handlingsplaner för integrerad politik för viktiga problem i stadsområden.

Dessa tematiska partnerskap är tänkta att vara ett viktigt genomföranderedskap inom agendan för städer. De kommer att sammanföra ett allt större antal sektorpolitiska områden som påverkar EU:s stadsområden. Avgörande för framgången för partnerskapen och styrkommittén för EU:s agenda för städerna, som kommer att övervaka processen, är också att utvecklingen sker i nära samarbete med stadsmyndigheter, lokala och regionala myndigheter, medlemsstaterna, EU-institutionerna (däribland Europeiska regionkommittén) och relevanta lokala aktörer.

ReK förespråkar att man fokuserar på ett begränsat antal viktiga politikområden som skulle göra det möjligt att uppnå synliga resultat och demonstrera mervärdet med EU-agendan för städer. De tolv prioriterade teman som fastställts utgör inte någon uttömmande förteckning. Partnerskap bör upprättas även för andra teman där en integrerad politik behövs, t.ex. beaktande av den kulturella dimensionen samt turismen i stadsutvecklingen och nya inkluderande former av deltagande, innovation och ”smarta städer”. En heltäckande bedömning av de tematiska prioriteringarna kommer dock att vara möjlig först när partnerskapen har utarbetats, eftersom det först då kommer att visa sig om och hur de teman som är så viktiga för Europeiska unionen, t.ex. ungdomssysselsättningen, är förankrade. ReK välkomnar att fyra pilotpartnerskap (”luftkvalitet”, ”bostäder”, ”fattigdom i städer” och ”migration och integration av flyktingar”) redan har inlett sitt arbete. För partnerskapens fortsatta arbete är det ytterst viktigt att man redan från början enas om en betydande bindande karaktär, till exempel i form av halvårsrapporter till kommissionen, Europaparlamentet, rådet och ReK. ReK framhåller även möjligheten att de tematiska partnerskapen kan bidra till utformningen av kommande, och revideringen av nuvarande, EU-lagstiftning. När det gäller finansieringen av deltagandet i de tematiska partnerskapen, som förväntas inbegripa cirka 15 partner, och med tanke på att Nederländerna redan har avsatt 50 000 euro till stöd för varje partnerskap, uppmanar ReK kommissionen att undersöka möjligheten att finansiera tekniskt bistånd för att underlätta för berörda lokala myndigheter att bli partner.

| 10. | Utvecklingen och finansieringen av de handlingsplaner för städer som tas fram inom ramen för Amsterdampakten eller andra EU-program (t.ex. Urbact) skulle under den kommande programperioden kunna omfattas av operativa program. |
| --- | --- |

10.

Utvecklingen och finansieringen av de handlingsplaner för städer som tas fram inom ramen för Amsterdampakten eller andra EU-program (t.ex. Urbact) skulle under den kommande programperioden kunna omfattas av operativa program.

| 11. | Dessutom är det viktigt att kommissionen spelar en stark och bindande roll i samordningen. Till detta hör att förste vice ordföranden utses till samordnare för EU:s agenda för städer, som genom sin funktion även skulle garantera en stark koppling till agendan för bättre lagstiftning. Denna samordning skulle också avhjälpa den splittrade syn på städer som är ett resultat av de enskilda generaldirektoratens respektive fackperspektiv. ”Smarta städer” och, när det gäller landsbygdsområden, ”smarta regioner” skulle då inte enbart vara ”tekniskt smarta” utan även socialt smarta städer och regioner. Det finns också ett behov av en integrerad politik inom EU-agendan för städer, där strategierna Smarta städer och Smart specialisering (RIS3) strömlinjeformas. En helhetssyn är absolut nödvändig särskilt med tanke på en utmaning som flyktingvågen och de motsvarande integrationsbehoven. Vidare utgör införlivandet av agendan för städerna i kommissionens årliga arbetsprogram en annan viktig faktor. Även detta skulle gagna processens öppenhet och bindande karaktär. |
| --- | --- |

11.

Dessutom är det viktigt att kommissionen spelar en stark och bindande roll i samordningen. Till detta hör att förste vice ordföranden utses till samordnare för EU:s agenda för städer, som genom sin funktion även skulle garantera en stark koppling till agendan för bättre lagstiftning. Denna samordning skulle också avhjälpa den splittrade syn på städer som är ett resultat av de enskilda generaldirektoratens respektive fackperspektiv. ”Smarta städer” och, när det gäller landsbygdsområden, ”smarta regioner” skulle då inte enbart vara ”tekniskt smarta” utan även socialt smarta städer och regioner. Det finns också ett behov av en integrerad politik inom EU-agendan för städer, där strategierna Smarta städer och Smart specialisering (RIS3) strömlinjeformas. En helhetssyn är absolut nödvändig särskilt med tanke på en utmaning som flyktingvågen och de motsvarande integrationsbehoven. Vidare utgör införlivandet av agendan för städerna i kommissionens årliga arbetsprogram en annan viktig faktor. Även detta skulle gagna processens öppenhet och bindande karaktär.

| 12. | ReK vill framhålla att det krävs ytterligare framsteg för att se till att lokala och regionala myndigheter, däribland stads- och regionsnätverk och andra intressenter, blir bättre involverade i att både iordningställa och utvärdera den EU-politik som påverkar och/eller är inriktad på myndigheter med ansvar för stadsområden. |
| --- | --- |

12.

ReK vill framhålla att det krävs ytterligare framsteg för att se till att lokala och regionala myndigheter, däribland stads- och regionsnätverk och andra intressenter, blir bättre involverade i att både iordningställa och utvärdera den EU-politik som påverkar och/eller är inriktad på myndigheter med ansvar för stadsområden.

| 13. | Komplettering av konsekvensbedömningarna med en stadsdimension: Det pilotprojekt för territoriell konsekvensbedömning av t.ex. byggnaders energieffektivitet som ReK och kommissionen tagit initiativ till visar att det finns lämpliga instrument för att komplettera konsekvensbedömningarna med en bedömning av den territoriella dimensionen. Inte minst har pilotprojektet visat städernas och regionernas stora intresse, beredskap och förmåga att aktivt delta i de motsvarande åtgärderna och bidra med nödvändig input. |
| --- | --- |

13.

Komplettering av konsekvensbedömningarna med en stadsdimension: Det pilotprojekt för territoriell konsekvensbedömning av t.ex. byggnaders energieffektivitet som ReK och kommissionen tagit initiativ till visar att det finns lämpliga instrument för att komplettera konsekvensbedömningarna med en bedömning av den territoriella dimensionen. Inte minst har pilotprojektet visat städernas och regionernas stora intresse, beredskap och förmåga att aktivt delta i de motsvarande åtgärderna och bidra med nödvändig input.

| 14. | Det är nödvändigt att genomföra kunskapsutbyte och samarbete mellan städerna för att främja utbyte av expertis/bästa praxis mellan städer och lokala myndigheter genom att minimera den administrativa bördan så mycket som möjligt. Insamling av uppgifter om stadsutvecklingsfrågor får endast ske i undantagsfall och ska inskränkas till det absolut nödvändigaste. |
| --- | --- |

14.

Det är nödvändigt att genomföra kunskapsutbyte och samarbete mellan städerna för att främja utbyte av expertis/bästa praxis mellan städer och lokala myndigheter genom att minimera den administrativa bördan så mycket som möjligt. Insamling av uppgifter om stadsutvecklingsfrågor får endast ske i undantagsfall och ska inskränkas till det absolut nödvändigaste.

| 15. | ReK efterlyser återigen en systematisk granskning av möjligheterna att förbättra stödet till städer och deras funktionella områden. Följande skulle vara tänkbart:






  — | Ökat kunskapsutbyte om samordning av och tillgång till befintliga instrument och finansieringskällor för städer på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- | --- |

15.

ReK efterlyser återigen en systematisk granskning av möjligheterna att förbättra stödet till städer och deras funktionella områden. Följande skulle vara tänkbart:

—

Ökat kunskapsutbyte om samordning av och tillgång till befintliga instrument och finansieringskällor för städer på europeisk, nationell, regional och lokal nivå.

| — | Uppmuntran till framför allt medlemsstaterna att utöka användningen av befintliga instrument för sammanhållningspolitikens stadsdimension, t.ex. integrerade territoriella investeringar (ITI). Till formen bör de vara strategier för hållbar stadsutveckling och omfatta åtgärder för att lösa problem som påverkar en stads hela funktionella område och som kräver ett samarbete mellan alla partner från detta område. Också i ett bredare sammanhang och utöver strukturfonderna skulle man, när man förbereder programperioden efter 2020, kunna överväga möjligheterna att ta fram en särskild EU-stödordning för integrerad stadsutveckling, som även bidrar till bättre kopplingar mellan de olika EU-programmen. |
| --- | --- |

—

Uppmuntran till framför allt medlemsstaterna att utöka användningen av befintliga instrument för sammanhållningspolitikens stadsdimension, t.ex. integrerade territoriella investeringar (ITI). Till formen bör de vara strategier för hållbar stadsutveckling och omfatta åtgärder för att lösa problem som påverkar en stads hela funktionella område och som kräver ett samarbete mellan alla partner från detta område. Också i ett bredare sammanhang och utöver strukturfonderna skulle man, när man förbereder programperioden efter 2020, kunna överväga möjligheterna att ta fram en särskild EU-stödordning för integrerad stadsutveckling, som även bidrar till bättre kopplingar mellan de olika EU-programmen.

| — | Stadsmyndigheters deltagande i utformningen, genomförandet och testningen av experimentella metoder, t.ex. de innovativa stadsåtgärderna. |
| --- | --- |

—

Stadsmyndigheters deltagande i utformningen, genomförandet och testningen av experimentella metoder, t.ex. de innovativa stadsåtgärderna.

| — | Det europeiska mervärdet av EU-stödets särskilda synlighet i städer och stadsområden måste stärkas genom att man, på grundval av en integrerad strategi, fokuserar på bästa praxis och en resultatinriktad stödpolitik för städer och kringliggande funktionella områden, även när det gäller EU:s förvaltning och genomförande. |
| --- | --- |

—

Det europeiska mervärdet av EU-stödets särskilda synlighet i städer och stadsområden måste stärkas genom att man, på grundval av en integrerad strategi, fokuserar på bästa praxis och en resultatinriktad stödpolitik för städer och kringliggande funktionella områden, även när det gäller EU:s förvaltning och genomförande.

| — | Att bevara flexibiliteten i stödet till städer och stadsområden så att man kan reagera på kommande oväntade utmaningar och behov. |
| --- | --- |

—

Att bevara flexibiliteten i stödet till städer och stadsområden så att man kan reagera på kommande oväntade utmaningar och behov.

| — | Användning av det centrum för investeringsrådgivning som inrättats vid Europeiska investeringsbanken för att systematiskt kunna utnyttja EIB:s finansieringsinstrument för städerna. |
| --- | --- |

—

Användning av det centrum för investeringsrådgivning som inrättats vid Europeiska investeringsbanken för att systematiskt kunna utnyttja EIB:s finansieringsinstrument för städerna.

| — | Förbättrad koppling mellan EU-stöd och privata medel, mobilisering av fonder och användning av finansieringsinstrument för stadsområden. Finansieringen av stadsprojekt bör vara innovativ och innefatta möjligheten att experimentera. Den privata finansieringen bör godtas som medfinansiering. |
| --- | --- |

—

Förbättrad koppling mellan EU-stöd och privata medel, mobilisering av fonder och användning av finansieringsinstrument för stadsområden. Finansieringen av stadsprojekt bör vara innovativ och innefatta möjligheten att experimentera. Den privata finansieringen bör godtas som medfinansiering.

| — | Att samla in synpunkter från städerna i syfte att förenkla ESI-fonderna. |
| --- | --- |

—

Att samla in synpunkter från städerna i syfte att förenkla ESI-fonderna.

| — | Att så tidigt som möjligt göra städerna delaktiga i översynen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

—

Att så tidigt som möjligt göra städerna delaktiga i översynen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| — | Bedömningskriterierna för stadsåtgärder bör revideras och förnyas, inte bara sett till kvaliteten hos enskilda åtgärder och projekt och hur ändamålsenliga de är, utan också så att de innefattar fungerande riktmärken för att mäta och bedöma vad dessa politiska åtgärder har för verklig effekt på kvaliteten i de territoriella omvandlingarna. |
| --- | --- |

—

Bedömningskriterierna för stadsåtgärder bör revideras och förnyas, inte bara sett till kvaliteten hos enskilda åtgärder och projekt och hur ändamålsenliga de är, utan också så att de innefattar fungerande riktmärken för att mäta och bedöma vad dessa politiska åtgärder har för verklig effekt på kvaliteten i de territoriella omvandlingarna.

| — | Vidareutveckling av mjuka incitamentsverktyg såsom priset Europas miljöhuvudstad. |
| --- | --- |

—

Vidareutveckling av mjuka incitamentsverktyg såsom priset Europas miljöhuvudstad.

| 16. | Den europeiska planeringsterminens ökande betydelse som instrument för samordning av den ekonomiska politiken gör att ReK anser att även stads- och landsbygdsaspekter måste beaktas på lämpligt sätt inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Detta kan uppnås genom att de lokala och regionala myndigheterna i god tid involveras i det årliga utarbetandet av de nationella reformprogrammen i medlemsstaterna. I detta sammanhang kan kommissionens representant för den europeiska planeringsterminen i den enskilda medlemsstaten spela en viktig roll. |
| --- | --- |

16.

Den europeiska planeringsterminens ökande betydelse som instrument för samordning av den ekonomiska politiken gör att ReK anser att även stads- och landsbygdsaspekter måste beaktas på lämpligt sätt inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Detta kan uppnås genom att de lokala och regionala myndigheterna i god tid involveras i det årliga utarbetandet av de nationella reformprogrammen i medlemsstaterna. I detta sammanhang kan kommissionens representant för den europeiska planeringsterminen i den enskilda medlemsstaten spela en viktig roll.

| 17. | ReK betonar också stadsnätens dynamik och kapacitet att bidra till att uppnå Europeiska unionens politiska mål. När det gäller borgmästaravtalet, som samlar över 6 000 lokala och regionala myndigheter som har åtagit sig att minska koldioxidutsläppen och överträffa EU:s klimatmål för 2020, uppmanar ReK kommissionen att utveckla borgmästaravtalets roll i syfte att förlänga dess verksamhet till efter 2020 så att det blir ett instrument för konkreta bidrag från städer och regioner i kampen mot klimatförändringarna inom en vidare EU-ram (4). |
| --- | --- |

17.

ReK betonar också stadsnätens dynamik och kapacitet att bidra till att uppnå Europeiska unionens politiska mål. När det gäller borgmästaravtalet, som samlar över 6 000 lokala och regionala myndigheter som har åtagit sig att minska koldioxidutsläppen och överträffa EU:s klimatmål för 2020, uppmanar ReK kommissionen att utveckla borgmästaravtalets roll i syfte att förlänga dess verksamhet till efter 2020 så att det blir ett instrument för konkreta bidrag från städer och regioner i kampen mot klimatförändringarna inom en vidare EU-ram (4).

| 18. | Amsterdampakten bör leda till en bindande överenskommelse om processen för att genomföra agendan för städer. De åtta partnerskap som ännu inte påbörjats bör inledas omgående. Snart därefter bör man se över förteckningen över teman för att bedöma om partnerskapen avspeglar de viktigaste aspekterna av verkligheten i städerna. ReK välkomnar det förslag som lades fram av det nederländska ordförandeskapet i utkastet till Amsterdampakten om att övergripande frågor, bland annat stadsförvaltning, styrning över förvaltningsgränserna, inklusive mellan städer och landsbygd och gränsöverskridande samarbete, samt tillhandahållande av offentliga tjänster av allmänt intresse, integreras i alla tematiska partnerskap. I fråga om den sistnämnda aspekten måste man se till att EU-agendan för städer i enlighet med artikel 14 i EUF-fördraget och protokoll nr 26 respekterar det lokala och regionala självstyret och det därmed förknippade handlingsutrymmet enligt EU:s primärrätt, och i synnerhet tematiskt integrerar kommunala tjänster av allmänt intresse. |
| --- | --- |

18.

Amsterdampakten bör leda till en bindande överenskommelse om processen för att genomföra agendan för städer. De åtta partnerskap som ännu inte påbörjats bör inledas omgående. Snart därefter bör man se över förteckningen över teman för att bedöma om partnerskapen avspeglar de viktigaste aspekterna av verkligheten i städerna. ReK välkomnar det förslag som lades fram av det nederländska ordförandeskapet i utkastet till Amsterdampakten om att övergripande frågor, bland annat stadsförvaltning, styrning över förvaltningsgränserna, inklusive mellan städer och landsbygd och gränsöverskridande samarbete, samt tillhandahållande av offentliga tjänster av allmänt intresse, integreras i alla tematiska partnerskap. I fråga om den sistnämnda aspekten måste man se till att EU-agendan för städer i enlighet med artikel 14 i EUF-fördraget och protokoll nr 26 respekterar det lokala och regionala självstyret och det därmed förknippade handlingsutrymmet enligt EU:s primärrätt, och i synnerhet tematiskt integrerar kommunala tjänster av allmänt intresse.

| 19. | Utöver de organ och rapporteringsskyldigheter som föreskrivs i Amsterdampakten bör rapport regelbundet avläggas för kommissionen, Europaparlamentet, rådet och ReK för att sörja för ett öppet och allmänt tillgängligt förfarande där inte bara de direkt berörda utan även en bred intresserad allmänhet kan följa processen (5). |
| --- | --- |

19.

Utöver de organ och rapporteringsskyldigheter som föreskrivs i Amsterdampakten bör rapport regelbundet avläggas för kommissionen, Europaparlamentet, rådet och ReK för att sörja för ett öppet och allmänt tillgängligt förfarande där inte bara de direkt berörda utan även en bred intresserad allmänhet kan följa processen (5).

| 20. | För att se till att agendan i hög grad är bindande för framtida rådsordförandeskap bör Amsterdampakten efter antagandet vid det informella rådsmötet för ministrarna med ansvar för stadsutveckling den 30 maj 2016 tas upp i slutsatserna från rådet (allmänna frågor) i juni 2016. Detta bör kopplas till en uppmaning till framtida rådsordförandeskap att ta med agendan för städer i sina arbetsprogram.
  Under det slovakiska rådsordförandeskapet bör en första rapport om genomförandet av partnerskapen läggas fram före slutet av 2016. |
| --- | --- |

20.

För att se till att agendan i hög grad är bindande för framtida rådsordförandeskap bör Amsterdampakten efter antagandet vid det informella rådsmötet för ministrarna med ansvar för stadsutveckling den 30 maj 2016 tas upp i slutsatserna från rådet (allmänna frågor) i juni 2016. Detta bör kopplas till en uppmaning till framtida rådsordförandeskap att ta med agendan för städer i sina arbetsprogram.

Under det slovakiska rådsordförandeskapet bör en första rapport om genomförandet av partnerskapen läggas fram före slutet av 2016.

| 21. | För att göra den fortsatta politikutformningen och hållbarheten inom ramen för en agenda för städer bindande bör man lägga fram en vitbok där resultaten av partnerskapen utvärderas och systematiseras och där faktorer för bättre styrning beskrivs och görs överförbara. På så sätt uppnås både bindande kraft och mer öppenhet. Vitboken bör dock inte läggas fram först efter att de treåriga partnerskapen har löpt ut, utan den bör 2017, efter en halvtidsutvärdering, sammanfatta och systematisera de redan vunna erfarenheterna, som bör utgöra underlag till förberedelserna av den framtida programperioden för de europeiska struktur- och investeringsfonderna från 2021 och efterföljaren till Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

21.

För att göra den fortsatta politikutformningen och hållbarheten inom ramen för en agenda för städer bindande bör man lägga fram en vitbok där resultaten av partnerskapen utvärderas och systematiseras och där faktorer för bättre styrning beskrivs och görs överförbara. På så sätt uppnås både bindande kraft och mer öppenhet. Vitboken bör dock inte läggas fram först efter att de treåriga partnerskapen har löpt ut, utan den bör 2017, efter en halvtidsutvärdering, sammanfatta och systematisera de redan vunna erfarenheterna, som bör utgöra underlag till förberedelserna av den framtida programperioden för de europeiska struktur- och investeringsfonderna från 2021 och efterföljaren till Europa 2020-strategin.

Bryssel den 7 april 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  ReK:s yttrande ”Territoriell vision 2050: vilken framtid?”. CDR 4285/2015

1

(2)  ReK:s studie ”The growth potential of an integrated EU Urban Agenda”, slutrapport, 8 januari 2016.

2

(3)  EUT C 271, 19.8.2014, s. 11.

3

(4)  Se ReK:s yttrande om borgmästaravtalets framtid, 4 december 2015 (EUT C 51, 10.2.2016, s. 43).

4

(5)  Inför utarbetandet av yttrandet genomförde föredraganden en icke representativ undersökning om EU-agendan för städer och utarbetandet av Amsterdampakten som också ger vissa upplysningar som bör utgöra underlag till det fortsatta arbetet. Man kan bl.a. dra följande slutsatser:

5

Processen med agendan för städer tycks, om alls, bara vara känd och genomförbar av storstäderna.

Det råder brist på brett deltagande och öppenhet. Nästan alla känner till ”kanaler” för kommunikation. Det saknas dock direkt tillgång och hjälp för konkreta teman eller frågor.

Samråd bör överges till förmån för samarbete.

Partnerskapens tolv teman är inte alls lika kända och betraktas inte som heltäckande – en översyn, innehållslig blandning, uppdatering och/eller anpassning rekommenderas.

---

| 1.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 240/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 240/15

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU:s miljölagstiftning: Att förbättra rapportering och efterlevnad

(2016/C 240/04)

| Föredragande: | Andres JAADLA (EE-ALDE), ledamot, stadsfullmäktige, Rakvere |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Skrivelse av den 2 september 2015 från Europeiska kommissionens vice ordförande |

Föredragande:

Andres JAADLA (EE-ALDE), ledamot, stadsfullmäktige, Rakvere

Referensdokument:

Skrivelse av den 2 september 2015 från Europeiska kommissionens vice ordförande

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

A.   Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar kommissionens begäran om ett förberedande yttrande om bättre miljörapportering och säkerställande av efterlevnaden av EU:s miljölagstiftning. Båda frågorna har lyfts fram i kommissionens agenda för bättre lagstiftning (1). |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén välkomnar kommissionens begäran om ett förberedande yttrande om bättre miljörapportering och säkerställande av efterlevnaden av EU:s miljölagstiftning. Båda frågorna har lyfts fram i kommissionens agenda för bättre lagstiftning (1).

| 2. | Detta förberedande yttrande syftar till att bidra till kommissionens Refit-initiativ om en kontroll av ändamålsenligheten med sikte på att rationalisera övervaknings- och rapporteringsskyldigheterna inom miljöpolitiken och till att följa upp ReK:s tidigare rekommendationer om att förbättra genomförandet av EU:s miljölagstiftning (2). |
| --- | --- |

2.

Detta förberedande yttrande syftar till att bidra till kommissionens Refit-initiativ om en kontroll av ändamålsenligheten med sikte på att rationalisera övervaknings- och rapporteringsskyldigheterna inom miljöpolitiken och till att följa upp ReK:s tidigare rekommendationer om att förbättra genomförandet av EU:s miljölagstiftning (2).

| 3. | Huvudansvaret för att se till att EU:s lagstiftning faktiskt genomförs och efterlevs ligger hos de nationella myndigheterna, mycket ofta på regional och lokal nivå, vilket Europaparlamentet har erkänt (3). |
| --- | --- |

3.

Huvudansvaret för att se till att EU:s lagstiftning faktiskt genomförs och efterlevs ligger hos de nationella myndigheterna, mycket ofta på regional och lokal nivå, vilket Europaparlamentet har erkänt (3).

| 4. | En hög miljöskyddsnivå är ett av Europeiska unionens grundläggande mål, och ReK upprepar sin oro över genomförandet av miljölagstiftningen. |
| --- | --- |

4.

En hög miljöskyddsnivå är ett av Europeiska unionens grundläggande mål, och ReK upprepar sin oro över genomförandet av miljölagstiftningen.

| 5. | ReK framhåller att om EU:s miljölagstiftning genomförs ordentligt uppstår många fördelar för miljön, för ekonomin – genom införande av likvärdiga konkurrensvillkor, rättssäkerhet för företagen och främjande av innovation – samt för medborgarna genom att deras levnadsförhållanden och hälsa förbättras. Kostnaderna för ett ofullständigt eller bristfälligt genomförande av EU:s miljölagstiftning beräknas uppgå till omkring 50 miljarder euro per år. |
| --- | --- |

5.

ReK framhåller att om EU:s miljölagstiftning genomförs ordentligt uppstår många fördelar för miljön, för ekonomin – genom införande av likvärdiga konkurrensvillkor, rättssäkerhet för företagen och främjande av innovation – samt för medborgarna genom att deras levnadsförhållanden och hälsa förbättras. Kostnaderna för ett ofullständigt eller bristfälligt genomförande av EU:s miljölagstiftning beräknas uppgå till omkring 50 miljarder euro per år.

| 6. | Vi noterar att Europaparlamentet är bekymrat över att de onödiga administrativa kostnaderna i samband med miljölagstiftningen till stor del beror på olämplig eller ineffektiv offentlig eller privat administrativ praxis i olika medlemsstater och i deras regionala eller lokala myndigheter (4). I detta sammanhang är det viktigt att i den nationella lagstiftningen ge de lokala och regionala myndigheterna tydliga befogenheter så att de kan fullgöra sina skyldigheter, och att man ger dem stöd för att genomföra dem. |
| --- | --- |

6.

Vi noterar att Europaparlamentet är bekymrat över att de onödiga administrativa kostnaderna i samband med miljölagstiftningen till stor del beror på olämplig eller ineffektiv offentlig eller privat administrativ praxis i olika medlemsstater och i deras regionala eller lokala myndigheter (4). I detta sammanhang är det viktigt att i den nationella lagstiftningen ge de lokala och regionala myndigheterna tydliga befogenheter så att de kan fullgöra sina skyldigheter, och att man ger dem stöd för att genomföra dem.

| 7. | Kommittén efterlyser, i linje med kommissionens nya agenda för bättre lagstiftning, en förbättring av denna situation och uppmanar medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att genomföra EU:s miljölagstiftning på ett så klart, enkelt och användarvänligt sätt som möjligt, samtidigt som man tryggar dess effektivitet. |
| --- | --- |

7.

Kommittén efterlyser, i linje med kommissionens nya agenda för bättre lagstiftning, en förbättring av denna situation och uppmanar medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att genomföra EU:s miljölagstiftning på ett så klart, enkelt och användarvänligt sätt som möjligt, samtidigt som man tryggar dess effektivitet.

| 8. | Kommittén konstaterar dock att en stor anledning till denna ineffektivitet är att EU-lagstiftning ibland utarbetas utan en gedigen och fokuserad förhandsbedömning av frågor som rör befogenheter, efterlevnadskostnader och kapacitetsproblem för de lokala och regionala myndigheterna och medlemsstaternas olika miljöförhållanden. |
| --- | --- |

8.

Kommittén konstaterar dock att en stor anledning till denna ineffektivitet är att EU-lagstiftning ibland utarbetas utan en gedigen och fokuserad förhandsbedömning av frågor som rör befogenheter, efterlevnadskostnader och kapacitetsproblem för de lokala och regionala myndigheterna och medlemsstaternas olika miljöförhållanden.

B.   Förbättrad miljöövervakning och miljörapportering

| 9. | Att samla in uppgifter (övervakning), överföra uppgifter (rapportering) samt synliggöra uppgifter för och sprida dem till allmänheten är avgörande för hela den politiska arbetscykeln med att utarbeta, genomföra och utvärdera miljölagstiftning. |
| --- | --- |

9.

Att samla in uppgifter (övervakning), överföra uppgifter (rapportering) samt synliggöra uppgifter för och sprida dem till allmänheten är avgörande för hela den politiska arbetscykeln med att utarbeta, genomföra och utvärdera miljölagstiftning.

| 10. | ReK vill på nytt uttrycka sin oro över att övervakningen och rapporteringen inte sker på samma sätt i hela Europa och att den information som erhålls ofta är ofullständig, oförenlig eller inaktuell. Bättre och mer lättillgänglig information på nationell, regional och lokal nivå skulle göra det möjligt att upptäcka stora miljöproblem tidigare och underlätta en effektiv tillämpning av de system för tidig varning som anges i de olika direktiven, vilket skulle kunna leda till besparingar på längre sikt. |
| --- | --- |

10.

ReK vill på nytt uttrycka sin oro över att övervakningen och rapporteringen inte sker på samma sätt i hela Europa och att den information som erhålls ofta är ofullständig, oförenlig eller inaktuell. Bättre och mer lättillgänglig information på nationell, regional och lokal nivå skulle göra det möjligt att upptäcka stora miljöproblem tidigare och underlätta en effektiv tillämpning av de system för tidig varning som anges i de olika direktiven, vilket skulle kunna leda till besparingar på längre sikt.

| 11. | De regionala och lokala myndigheterna spelar en avgörande roll när det gäller att samla kunskaper och använda övervakning och rapportering för att informera allmänheten i syfte att främja en ökad medvetenhet bland invånarna i samarbete med miljöskyddsmyndigheterna. |
| --- | --- |

11.

De regionala och lokala myndigheterna spelar en avgörande roll när det gäller att samla kunskaper och använda övervakning och rapportering för att informera allmänheten i syfte att främja en ökad medvetenhet bland invånarna i samarbete med miljöskyddsmyndigheterna.

| 12. | ReK betonar att det krävs en lämplig fördelning av ansvar och resurser samt tydliga informationsflöden när det gäller medlemsstaternas miljöövervaknings- och miljörapporteringskrav mellan kommuner, regioner och den nationella nivån för att säkerställa att rapporter och indikatorer som rör miljösituationen är konsekventa, effektiva och tillförlitliga. |
| --- | --- |

12.

ReK betonar att det krävs en lämplig fördelning av ansvar och resurser samt tydliga informationsflöden när det gäller medlemsstaternas miljöövervaknings- och miljörapporteringskrav mellan kommuner, regioner och den nationella nivån för att säkerställa att rapporter och indikatorer som rör miljösituationen är konsekventa, effektiva och tillförlitliga.

| 13. | De lokala och regionala myndigheterna uppmanas att ålägga projektansvariga byggherrar att lämna in de miljöuppgifter som samlats in för miljökonsekvensbedömningar och för tillstånd/licenser som krävs enligt EU:s miljölagstiftning till de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

13.

De lokala och regionala myndigheterna uppmanas att ålägga projektansvariga byggherrar att lämna in de miljöuppgifter som samlats in för miljökonsekvensbedömningar och för tillstånd/licenser som krävs enligt EU:s miljölagstiftning till de lokala och regionala myndigheterna.

| 14. | Kommittén framhåller hur viktigt det är att de lokala och regionala myndigheterna samarbetar nära och i samband med detta involverar och stöder frivilliga, icke-statliga organisationer och, genom medborgarvetenskap, intresserade lekmän i insamlingen av miljöuppgifter, särskilt beträffande biologisk mångfald. |
| --- | --- |

14.

Kommittén framhåller hur viktigt det är att de lokala och regionala myndigheterna samarbetar nära och i samband med detta involverar och stöder frivilliga, icke-statliga organisationer och, genom medborgarvetenskap, intresserade lekmän i insamlingen av miljöuppgifter, särskilt beträffande biologisk mångfald.

Kommissionens/EU:s insatser för att förbättra miljöövervakning och miljörapportering

| 15. | Vi välkomnar att kommissionen genomför en kontroll av ändamålsenligheten med sikte på att rationalisera övervaknings- och rapporteringskraven i EU:s miljölagstiftning. ReK uppmanar kommissionen att samordna kontrollen av ändamålsenligheten med översynerna av övervaknings- och rapporteringskraven inom andra EU-politikområden, t.ex. jordbruk, energi och finansiella tjänster. |
| --- | --- |

15.

Vi välkomnar att kommissionen genomför en kontroll av ändamålsenligheten med sikte på att rationalisera övervaknings- och rapporteringskraven i EU:s miljölagstiftning. ReK uppmanar kommissionen att samordna kontrollen av ändamålsenligheten med översynerna av övervaknings- och rapporteringskraven inom andra EU-politikområden, t.ex. jordbruk, energi och finansiella tjänster.

| 16. | Kommittén stöder kommissionens avsikt att utveckla en mer modern, effektiv och ändamålsenlig miljöövervakning och miljörapportering i EU-lagstiftningen. ReK anser att följande mål är mycket viktiga (5):






  — | Möjliggöra en bedömning från de lokala, regionala och nationella myndigheternas samt kommissionens sida och en självutvärdering från de reglerade sektorernas sida av efterlevnaden av de EU-rättsliga skyldigheterna. |
| --- | --- | --- |

16.

Kommittén stöder kommissionens avsikt att utveckla en mer modern, effektiv och ändamålsenlig miljöövervakning och miljörapportering i EU-lagstiftningen. ReK anser att följande mål är mycket viktiga (5):

—

Möjliggöra en bedömning från de lokala, regionala och nationella myndigheternas samt kommissionens sida och en självutvärdering från de reglerade sektorernas sida av efterlevnaden av de EU-rättsliga skyldigheterna.

| — | Förenkla och minska den administrativa bördan, bland annat genom att stärka möjligheterna att lägga fram en samlad rapport om kompletterande EU-direktiv, med mindre press på offentliga myndigheter på alla nivåer och på den privata sektorn som bidrar till rapporteringen. |
| --- | --- |

—

Förenkla och minska den administrativa bördan, bland annat genom att stärka möjligheterna att lägga fram en samlad rapport om kompletterande EU-direktiv, med mindre press på offentliga myndigheter på alla nivåer och på den privata sektorn som bidrar till rapporteringen.

| — | Bättre och på ett mer begripligt sätt informera och därigenom stärka deltagandet av allmänheten och de berörda parterna, t.ex. arbetsmarknadens parter och företrädare för näringslivet, innan medlemsstaternas miljöuppgifter översänds till kommissionen. |
| --- | --- |

—

Bättre och på ett mer begripligt sätt informera och därigenom stärka deltagandet av allmänheten och de berörda parterna, t.ex. arbetsmarknadens parter och företrädare för näringslivet, innan medlemsstaternas miljöuppgifter översänds till kommissionen.

| — | Bidra till att förbättra beslutsfattandet och ge underlag till utvärderingen av politiken. |
| --- | --- |

—

Bidra till att förbättra beslutsfattandet och ge underlag till utvärderingen av politiken.

| 17. | Vi ställer oss bakom följande principer, som bör vara vägledande för övervaknings- och rapporteringskraven på EU-nivå: allsidighet och tillräcklighet, samstämmighet och konsekvens, jämförbarhet i jämvikt med subsidiaritet, proportionalitet, tillgänglighet, aktualitet och kontinuitet (6). |
| --- | --- |

17.

Vi ställer oss bakom följande principer, som bör vara vägledande för övervaknings- och rapporteringskraven på EU-nivå: allsidighet och tillräcklighet, samstämmighet och konsekvens, jämförbarhet i jämvikt med subsidiaritet, proportionalitet, tillgänglighet, aktualitet och kontinuitet (6).

| 18. | I sina insatser för att rationalisera övervakningen och rapporteringen och minska den administrativa bördan får kommissionen, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna inte






  — | minska tillhandahållandet av miljöinformation till de lokala och regionala beslutsfattarna, allmänheten och det civila samhället, |
| --- | --- | --- |

18.

I sina insatser för att rationalisera övervakningen och rapporteringen och minska den administrativa bördan får kommissionen, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna inte

—

minska tillhandahållandet av miljöinformation till de lokala och regionala beslutsfattarna, allmänheten och det civila samhället,

| — | minska rapporteringen av uppgifter som är nödvändiga för att kommissionen ska kunna se till att EU:s miljölagstiftning efterlevs, |
| --- | --- |

—

minska rapporteringen av uppgifter som är nödvändiga för att kommissionen ska kunna se till att EU:s miljölagstiftning efterlevs,

| — | skapa onödiga nya rapporteringskrav på EU-nivå, utan i stället om möjligt prioritera användningen av och sammankopplingen mellan befintliga rapportdatabaser för att uppfylla EU:s rapporteringsskyldigheter. |
| --- | --- |

—

skapa onödiga nya rapporteringskrav på EU-nivå, utan i stället om möjligt prioritera användningen av och sammankopplingen mellan befintliga rapportdatabaser för att uppfylla EU:s rapporteringsskyldigheter.

| 19. | Det behövs en heltäckande inventering av rapporteringskraven i EU:s miljölagstiftning, en granskning av huruvida de är nödvändiga samt en bedömning av de administrativa kostnaderna för övervakning och rapportering för de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

19.

Det behövs en heltäckande inventering av rapporteringskraven i EU:s miljölagstiftning, en granskning av huruvida de är nödvändiga samt en bedömning av de administrativa kostnaderna för övervakning och rapportering för de lokala och regionala myndigheterna.

| 20. | Kommissionen bör vid sin kontroll av övervaknings- och rapporteringskravens ändamålsenlighet i tillräckligt hög grad beakta de olika aspekterna av DPSIR-cykeln (drivkrafter, belastningar, tillstånd, effekter och åtgärder). |
| --- | --- |

20.

Kommissionen bör vid sin kontroll av övervaknings- och rapporteringskravens ändamålsenlighet i tillräckligt hög grad beakta de olika aspekterna av DPSIR-cykeln (drivkrafter, belastningar, tillstånd, effekter och åtgärder).

| 21. | Kommissionen uppmanas att undersöka möjliga effektivitetsvinster och avhjälpa onödiga administrativa bördor vid övervakning och rapportering i synnerhet genom att automatisera rapporteringsverktygen och undersöka synergieffekter mellan rapporteringsskyldigheter enligt olika direktiv. |
| --- | --- |

21.

Kommissionen uppmanas att undersöka möjliga effektivitetsvinster och avhjälpa onödiga administrativa bördor vid övervakning och rapportering i synnerhet genom att automatisera rapporteringsverktygen och undersöka synergieffekter mellan rapporteringsskyldigheter enligt olika direktiv.

| 22. | Vi lyfter fram befintlig god praxis inom kraven på miljöövervakning och miljörapportering. Som exempel kan nämnas Wise och integreringen av rapportering av utsläpp till luft från stora förbränningsanläggningar i E-PRTR. |
| --- | --- |

22.

Vi lyfter fram befintlig god praxis inom kraven på miljöövervakning och miljörapportering. Som exempel kan nämnas Wise och integreringen av rapportering av utsläpp till luft från stora förbränningsanläggningar i E-PRTR.

| 23. | För att förbättra miljöövervakningen och miljörapporteringen och synliggöra dess syfte bör kommissionen fastställa ”resultattavlor för genomförandet” för ytterligare direktiv. Sådana finns redan för vissa nyare direktiv (7). |
| --- | --- |

23.

För att förbättra miljöövervakningen och miljörapporteringen och synliggöra dess syfte bör kommissionen fastställa ”resultattavlor för genomförandet” för ytterligare direktiv. Sådana finns redan för vissa nyare direktiv (7).

| 24. | När kommissionen överväger att upphäva direktivet om standardiserad rapportering bör den återigen ta fram en övergripande strategi för övervakning och rapportering i framtiden på EU-nivå. |
| --- | --- |

24.

När kommissionen överväger att upphäva direktivet om standardiserad rapportering bör den återigen ta fram en övergripande strategi för övervakning och rapportering i framtiden på EU-nivå.

| 25. | Kommittén erkänner Europeiska miljöbyråns (EEA) viktiga roll när det gäller att tillhandahålla en gedigen kunskapsbas som underbygger miljöpolitiken och genomförandet samt värdet av dess arbete inom övervakning och rapportering. |
| --- | --- |

25.

Kommittén erkänner Europeiska miljöbyråns (EEA) viktiga roll när det gäller att tillhandahålla en gedigen kunskapsbas som underbygger miljöpolitiken och genomförandet samt värdet av dess arbete inom övervakning och rapportering.

| 26. | ReK upprepar sitt stöd för utarbetandet av strukturerade ramar för genomförande och information (SIIF) såsom kommissionen har föreslagit för all viktig EU-miljölagstiftning (8). |
| --- | --- |

26.

ReK upprepar sitt stöd för utarbetandet av strukturerade ramar för genomförande och information (SIIF) såsom kommissionen har föreslagit för all viktig EU-miljölagstiftning (8).

| 27. | Vi upprepar vår uppmaning till kommissionen att se till att medlemsstaterna och deras lokala och regionala myndigheter korrekt genomför de gällande minimikraven i direktivet om tillgång till information i miljöfrågor i enlighet med Århuskonventionen (9). |
| --- | --- |

27.

Vi upprepar vår uppmaning till kommissionen att se till att medlemsstaterna och deras lokala och regionala myndigheter korrekt genomför de gällande minimikraven i direktivet om tillgång till information i miljöfrågor i enlighet med Århuskonventionen (9).

Förbättrad miljöövervakning och miljörapportering på digital väg

| 28. | E-lösningar och e-förvaltning har en betydande potential när det gäller att hjälpa de lokala och regionala myndigheterna att rationalisera sin miljöövervakning och miljörapportering, särskilt med sikte på att minska den administrativa bördan för lokala och regionala myndigheter och företag, sammanställa strukturerade data och systematiserade övervaknings- och rapporteringsresultat, underlätta riskanalys och förbättra övervakningens och rapporteringens kvalitet, t.ex. genom vägledning för övervakning och rapportering och webbformulär samt bättre information till och deltagande av allmänheten. |
| --- | --- |

28.

E-lösningar och e-förvaltning har en betydande potential när det gäller att hjälpa de lokala och regionala myndigheterna att rationalisera sin miljöövervakning och miljörapportering, särskilt med sikte på att minska den administrativa bördan för lokala och regionala myndigheter och företag, sammanställa strukturerade data och systematiserade övervaknings- och rapporteringsresultat, underlätta riskanalys och förbättra övervakningens och rapporteringens kvalitet, t.ex. genom vägledning för övervakning och rapportering och webbformulär samt bättre information till och deltagande av allmänheten.

| 29. | Vi uppmanar kommissionen och EEA att inom ramen för pilotprojekt undersöka hur man kan använda IKT och e-förvaltning för att minska övervaknings- och rapporteringskraven på de lokala och regionala myndigheterna utan att påverka lagstiftningens effekt. |
| --- | --- |

29.

Vi uppmanar kommissionen och EEA att inom ramen för pilotprojekt undersöka hur man kan använda IKT och e-förvaltning för att minska övervaknings- och rapporteringskraven på de lokala och regionala myndigheterna utan att påverka lagstiftningens effekt.

| 30. | Kommissionen uppmanas att vid sin ändamålsenlighetskontroll utvärdera tillvägagångssätt där aktörer och lokala och regionala myndigheter kan använda samma e-rapporteringsverktyg för flera olika EU-miljörättsakter. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen uppmanas att vid sin ändamålsenlighetskontroll utvärdera tillvägagångssätt där aktörer och lokala och regionala myndigheter kan använda samma e-rapporteringsverktyg för flera olika EU-miljörättsakter.

| 31. | ReK upprepar sin uppmaning till kommissionen, EEA och medlemsstaterna att ytterligare utnyttja de möjligheter som jordobservationsteknik, t.ex. GMES, erbjuder för att förbättra övervakningens effektivitet (10). |
| --- | --- |

31.

ReK upprepar sin uppmaning till kommissionen, EEA och medlemsstaterna att ytterligare utnyttja de möjligheter som jordobservationsteknik, t.ex. GMES, erbjuder för att förbättra övervakningens effektivitet (10).

| 32. | Kommittén framhåller behovet av att främja investeringar i webbaserade informationssystem och verktyg, bl.a. användarvänliga webbportaler och webbsidor, och uppmuntrar till att låta systemanvändarna, t.ex. lokala och regionala myndigheter och operatörer, delta i systemutvecklingen. |
| --- | --- |

32.

Kommittén framhåller behovet av att främja investeringar i webbaserade informationssystem och verktyg, bl.a. användarvänliga webbportaler och webbsidor, och uppmuntrar till att låta systemanvändarna, t.ex. lokala och regionala myndigheter och operatörer, delta i systemutvecklingen.

| 33. | Vi efterlyser en satsning på att säkerställa allsidig sektorsöverskridande och gränsöverskridande interoperabilitet mellan EU:s och medlemsstaternas e-tjänster på miljöområdet på nationell, regional och lokal nivå (11). |
| --- | --- |

33.

Vi efterlyser en satsning på att säkerställa allsidig sektorsöverskridande och gränsöverskridande interoperabilitet mellan EU:s och medlemsstaternas e-tjänster på miljöområdet på nationell, regional och lokal nivå (11).

| 34. | Vi betonar att offentlig (rumslig) miljöinformation spelar en viktig roll för digitalt baserade företag, inklusive små och medelstora företag och uppstartsföretag. Vi uppmanar lokala och regionala myndigheter att dra full nytta av möjligheten att vidareutnyttja information från den offentliga sektorn och att främja digital entreprenörskunskap när det gäller att använda dessa data, i syfte att stödja medborgare, företag och det civila samhället att utveckla nya tjänster, öka konkurrenskraften och skapa nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

34.

Vi betonar att offentlig (rumslig) miljöinformation spelar en viktig roll för digitalt baserade företag, inklusive små och medelstora företag och uppstartsföretag. Vi uppmanar lokala och regionala myndigheter att dra full nytta av möjligheten att vidareutnyttja information från den offentliga sektorn och att främja digital entreprenörskunskap när det gäller att använda dessa data, i syfte att stödja medborgare, företag och det civila samhället att utveckla nya tjänster, öka konkurrenskraften och skapa nya arbetstillfällen.

| 35. | Kommissionen uppmanas att ytterligare uppmuntra utbyte av bästa praxis och teknik mellan medlemsstaterna och mellan de regionala och lokala myndigheterna och att främja digital miljöövervakning och miljörapportering och tillhandahållande av miljöinformation samt forskning och innovation om detta i den kommande handlingsplanen för e-förvaltning 2016–2020 och i framtida inbjudningar att lämna projektförslag inom ramen för Life-programmet, Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) och Horisont 2020-programmet. |
| --- | --- |

35.

Kommissionen uppmanas att ytterligare uppmuntra utbyte av bästa praxis och teknik mellan medlemsstaterna och mellan de regionala och lokala myndigheterna och att främja digital miljöövervakning och miljörapportering och tillhandahållande av miljöinformation samt forskning och innovation om detta i den kommande handlingsplanen för e-förvaltning 2016–2020 och i framtida inbjudningar att lämna projektförslag inom ramen för Life-programmet, Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) och Horisont 2020-programmet.

| 36. | De lokala och regionala myndigheterna uppmuntras att främja utvecklingen av digital miljöövervakning och miljörapportering och SIIF samt en ökad administrativ kapacitet genom att utnyttja det tekniska biståndet inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

36.

De lokala och regionala myndigheterna uppmuntras att främja utvecklingen av digital miljöövervakning och miljörapportering och SIIF samt en ökad administrativ kapacitet genom att utnyttja det tekniska biståndet inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

Refit-utvärderingen av Inspire

| 37. | Vi anser att det behövs en lägesrapport, på grundval av erfarenheterna av genomförandet av direktiv 2007/2/EG om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire), om vilka fackmässiga och tekniska krav i direktivet som är ändamålsenliga och som kan genomföras ur ett kostnads- och nyttoperspektiv. Kommittén emotser därför Refit-utvärderingen av Inspire-direktivet, som gör det möjligt att dela rumslig miljöinformation mellan organisationer inom den offentliga sektorn och underlättar allmänhetens tillgång till rumslig information i hela Europa. |
| --- | --- |

37.

Vi anser att det behövs en lägesrapport, på grundval av erfarenheterna av genomförandet av direktiv 2007/2/EG om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire), om vilka fackmässiga och tekniska krav i direktivet som är ändamålsenliga och som kan genomföras ur ett kostnads- och nyttoperspektiv. Kommittén emotser därför Refit-utvärderingen av Inspire-direktivet, som gör det möjligt att dela rumslig miljöinformation mellan organisationer inom den offentliga sektorn och underlättar allmänhetens tillgång till rumslig information i hela Europa.

| 38. | Vi stöder en vidareutveckling av Inspire som ett e-förvaltningsverktyg för att tillhandahålla det centrala gemensamma formatet och processen för datainsamling om rumslig miljöinformation för att rationalisera miljöövervakningen och miljörapporteringen och göra säkerställandet av efterlevnaden och tillsynen av EU-lagstiftningen effektivare, med tillämpning av principerna om öppna data och digitala lösningar inom ramen för smarta städer när uppgifter offentliggörs och sprids till allmänheten. |
| --- | --- |

38.

Vi stöder en vidareutveckling av Inspire som ett e-förvaltningsverktyg för att tillhandahålla det centrala gemensamma formatet och processen för datainsamling om rumslig miljöinformation för att rationalisera miljöövervakningen och miljörapporteringen och göra säkerställandet av efterlevnaden och tillsynen av EU-lagstiftningen effektivare, med tillämpning av principerna om öppna data och digitala lösningar inom ramen för smarta städer när uppgifter offentliggörs och sprids till allmänheten.

| 39. | Kommissionen uppmanas att undersöka de eventuella konsekvenserna av att göra Inspire-kraven på format obligatoriska på andra områden. |
| --- | --- |

39.

Kommissionen uppmanas att undersöka de eventuella konsekvenserna av att göra Inspire-kraven på format obligatoriska på andra områden.

| 40. | Inspire kan ge betydande fördelar för de lokala och regionala myndigheterna, och ReK uppmanar medlemsstaterna att med stöd från kommissionen stärka de regionala och lokala myndigheternas medverkan i Inspire-processen och bygga upp kapaciteten för att genomföra Inspire inom de lokala och regionala förvaltningarna (12). |
| --- | --- |

40.

Inspire kan ge betydande fördelar för de lokala och regionala myndigheterna, och ReK uppmanar medlemsstaterna att med stöd från kommissionen stärka de regionala och lokala myndigheternas medverkan i Inspire-processen och bygga upp kapaciteten för att genomföra Inspire inom de lokala och regionala förvaltningarna (12).

| 41. | EEA och kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC) bör ges en större samordnande roll för att säkerställa konsekvens och förenlighet vid insamling och sammanställning av olika uppgifter på EU-nivå genom olika verktyg, t.ex. Inspire, GMES, Geoss och EyeonEarth. |
| --- | --- |

41.

EEA och kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC) bör ges en större samordnande roll för att säkerställa konsekvens och förenlighet vid insamling och sammanställning av olika uppgifter på EU-nivå genom olika verktyg, t.ex. Inspire, GMES, Geoss och EyeonEarth.

C.   Bättre säkerställande av efterlevnaden av EU:s miljölagstiftning

| 42. | Vi noterar den vikt som kommissionen i sin agenda för bättre lagstiftning lägger vid vissa medlemsstaters ”Make it Work”-initiativ (13), som innehåller riktlinjer för bestämmelser om säkerställande av efterlevnaden av EU:s miljölagstiftning. |
| --- | --- |

42.

Vi noterar den vikt som kommissionen i sin agenda för bättre lagstiftning lägger vid vissa medlemsstaters ”Make it Work”-initiativ (13), som innehåller riktlinjer för bestämmelser om säkerställande av efterlevnaden av EU:s miljölagstiftning.

| 43. | Kommittén beklagar den bristande samstämmigheten och konsekvensen i kraven på säkerställande av efterlevnaden mellan EU:s olika miljörättsakter, som innehåller bestämmelser med olika detaljrikedom och olika definitioner som har utvecklats separat under en lång period. Detta kan leda till att lokala och regionala myndigheter stöter på problem när det gäller att tolka och integrera dessa bestämmelser i samband med säkerställande av efterlevnaden. |
| --- | --- |

43.

Kommittén beklagar den bristande samstämmigheten och konsekvensen i kraven på säkerställande av efterlevnaden mellan EU:s olika miljörättsakter, som innehåller bestämmelser med olika detaljrikedom och olika definitioner som har utvecklats separat under en lång period. Detta kan leda till att lokala och regionala myndigheter stöter på problem när det gäller att tolka och integrera dessa bestämmelser i samband med säkerställande av efterlevnaden.

| 44. | ReK stöder följande principer för säkerställande av efterlevnaden av EU:s miljölagstiftning: behöriga myndigheters utnämning, befogenheter och professionalism, informationsbaserat säkerställande av efterlevnaden, en lämplig blandning av olika åtgärder för att säkerställa efterlevnaden, planering, utvärdering och revidering av åtgärder för att säkerställa efterlevnaden, kommunikation med allmänheten samt uppföljning, effektiv samordning mellan olika myndigheter. |
| --- | --- |

44.

ReK stöder följande principer för säkerställande av efterlevnaden av EU:s miljölagstiftning: behöriga myndigheters utnämning, befogenheter och professionalism, informationsbaserat säkerställande av efterlevnaden, en lämplig blandning av olika åtgärder för att säkerställa efterlevnaden, planering, utvärdering och revidering av åtgärder för att säkerställa efterlevnaden, kommunikation med allmänheten samt uppföljning, effektiv samordning mellan olika myndigheter.

| 45. | Vi uppmanar de nationella, regionala och lokala myndigheterna att utöver ovanstående principer tillämpa en riskbaserad metod för att säkerställa efterlevnaden, och uppmanar EU att ta fram genomföranderekommendationer som beaktar de lokala och regionala särdragen och intressena. |
| --- | --- |

45.

Vi uppmanar de nationella, regionala och lokala myndigheterna att utöver ovanstående principer tillämpa en riskbaserad metod för att säkerställa efterlevnaden, och uppmanar EU att ta fram genomföranderekommendationer som beaktar de lokala och regionala särdragen och intressena.

| 46. | Riskbedömning utgör en viktig möjlighet för att de behöriga lokala och regionala myndigheterna ska kunna minska onödiga administrativa bördor och samtidigt upprätthålla en hög miljöskyddsnivå genom att bättre prioritera användningen av sina begränsade inspektionsresurser. |
| --- | --- |

46.

Riskbedömning utgör en viktig möjlighet för att de behöriga lokala och regionala myndigheterna ska kunna minska onödiga administrativa bördor och samtidigt upprätthålla en hög miljöskyddsnivå genom att bättre prioritera användningen av sina begränsade inspektionsresurser.

| 47. | I EU:s miljölagstiftning bör man framför allt beakta risken för bristande efterlevnad och dess potentiella inverkan på miljö och hälsa. |
| --- | --- |

47.

I EU:s miljölagstiftning bör man framför allt beakta risken för bristande efterlevnad och dess potentiella inverkan på miljö och hälsa.

| 48. | Kommissionen uppmanas att inom en nära framtid lägga fram ett initiativ om säkerställande av efterlevnaden som omfattar främjande, övervakning och tillsyn av efterlevnaden, är inriktat på en riskbaserad metod och bidrar till genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

48.

Kommissionen uppmanas att inom en nära framtid lägga fram ett initiativ om säkerställande av efterlevnaden som omfattar främjande, övervakning och tillsyn av efterlevnaden, är inriktat på en riskbaserad metod och bidrar till genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet.

| 49. | Vi stöder alternativet med ett övergripande EU-direktiv med bestämmelser om säkerställande av efterlevnaden som bygger på ovannämnda principer för EU:s miljölagstiftning och som även skulle innebära att ReK:s uppmaning till kommissionen att lägga fram en allmän, bindande EU-ram för miljötillsyn och miljöövervakning förverkligas (14). |
| --- | --- |

49.

Vi stöder alternativet med ett övergripande EU-direktiv med bestämmelser om säkerställande av efterlevnaden som bygger på ovannämnda principer för EU:s miljölagstiftning och som även skulle innebära att ReK:s uppmaning till kommissionen att lägga fram en allmän, bindande EU-ram för miljötillsyn och miljöövervakning förverkligas (14).

| 50. | De behöriga lokala och regionala myndigheterna intar en viktig plats särskilt när det gäller verksamhet för att främja efterlevnaden som omfattar samarbete med den reglerade branschen och information till allmänheten om bristande efterlevnad och resultaten av större inspektioner. |
| --- | --- |

50.

De behöriga lokala och regionala myndigheterna intar en viktig plats särskilt när det gäller verksamhet för att främja efterlevnaden som omfattar samarbete med den reglerade branschen och information till allmänheten om bristande efterlevnad och resultaten av större inspektioner.

| 51. | Medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna uppmanas att konsekvent sörja för genomförandet och vidta proportionerliga och avskräckande påföljder vid överträdelser av EU:s miljölagstiftning samt att konsekvent tillämpa direktiv 2008/99/EG om miljöbrott. |
| --- | --- |

51.

Medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna uppmanas att konsekvent sörja för genomförandet och vidta proportionerliga och avskräckande påföljder vid överträdelser av EU:s miljölagstiftning samt att konsekvent tillämpa direktiv 2008/99/EG om miljöbrott.

| 52. | Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att som en kompletterande åtgärd fortsätta att stärka den roll som EU:s nätverk för genomförande och upprätthållande av miljölagstiftningen spelar och särskilt se till att nätverket får tillräckligt långsiktigt finansiellt stöd, öka den systematiska användningen av nätverket för inbördes inspektioner och gemensamma inspektioner (15) på miljölagstiftningens samtliga huvudområden, öka nätverkets samarbete med andra europeiska nätverk som arbetar med frågor som rör säkerställande av efterlevnad samt vidareutveckla nationella nätverk för genomförande och upprätthållande av miljölagstiftningen som involverar experter från regionala och lokala myndigheter för att utbyta bästa praxis. |
| --- | --- |

52.

Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att som en kompletterande åtgärd fortsätta att stärka den roll som EU:s nätverk för genomförande och upprätthållande av miljölagstiftningen spelar och särskilt se till att nätverket får tillräckligt långsiktigt finansiellt stöd, öka den systematiska användningen av nätverket för inbördes inspektioner och gemensamma inspektioner (15) på miljölagstiftningens samtliga huvudområden, öka nätverkets samarbete med andra europeiska nätverk som arbetar med frågor som rör säkerställande av efterlevnad samt vidareutveckla nationella nätverk för genomförande och upprätthållande av miljölagstiftningen som involverar experter från regionala och lokala myndigheter för att utbyta bästa praxis.

| 53. | Vi stöder Europaparlamentets uppmaning (16) till kommissionen att främja kapacitetsuppbyggnad av nätverk för domare och åklagare som också specialiserar sig på miljöbrott. |
| --- | --- |

53.

Vi stöder Europaparlamentets uppmaning (16) till kommissionen att främja kapacitetsuppbyggnad av nätverk för domare och åklagare som också specialiserar sig på miljöbrott.

| 54. | Kommissionen bör i sitt eventuella nya initiativ för säkerställande av efterlevnaden beakta ReK:s tidigare uppmaningar beträffande behovet av att på dagordningen åter föra upp det blockerade direktivet om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, vilket även Europaparlamentet stöder, och allmänna kriterier för nationella system för handläggning av klagomål (17). |
| --- | --- |

54.

Kommissionen bör i sitt eventuella nya initiativ för säkerställande av efterlevnaden beakta ReK:s tidigare uppmaningar beträffande behovet av att på dagordningen åter föra upp det blockerade direktivet om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, vilket även Europaparlamentet stöder, och allmänna kriterier för nationella system för handläggning av klagomål (17).

| 55. | ReK påminner om att EU:s strukturfonder har ett särskilt tematiskt mål som syftar till att förbättra lokala och regionala myndigheters kapacitet, och tillräckliga EU-medel bör därför avsättas för detta ändamål. |
| --- | --- |

55.

ReK påminner om att EU:s strukturfonder har ett särskilt tematiskt mål som syftar till att förbättra lokala och regionala myndigheters kapacitet, och tillräckliga EU-medel bör därför avsättas för detta ändamål.

D.   Andra åtgärder för att förbättra genomförandet av EU:s miljölagstiftning

Åtgärder från kommissionens och EU:s sida

| 56. | För att fortsätta genomförandet av EU:s sjunde miljöhandlingsprogram och dess prioriterade mål 4 om att förbättra genomförandet och för att följa upp rekommendationerna i ReK:s tidigare yttranden om att förbättra genomförandet av EU:s miljölagstiftning uppmanar ReK kommissionen och EU (18)







  a) | att anta en effektiv politik som angriper problemen vid källan och ytterligare anpassar ambitionsnivån och tidsramarna för EU:s källbaserade eller produktbaserade lagstiftning till ambitionerna och tidsramarna för EU-lagstiftningen om miljökvalitetsnormer eller miljökvalitetsmål för att bättre bistå de behöriga lokala och regionala myndigheternas insatser för att uppnå EU:s gränsvärden, fastställa gränsöverskridande frågor som ligger utanför dessa myndigheters direkta ansvar samt utöka möjligheterna till kostnadstäckning i EU:s miljölagstiftning för behöriga lokala och regionala myndigheter, |
| --- | --- | --- |

56.

För att fortsätta genomförandet av EU:s sjunde miljöhandlingsprogram och dess prioriterade mål 4 om att förbättra genomförandet och för att följa upp rekommendationerna i ReK:s tidigare yttranden om att förbättra genomförandet av EU:s miljölagstiftning uppmanar ReK kommissionen och EU (18)

a)

att anta en effektiv politik som angriper problemen vid källan och ytterligare anpassar ambitionsnivån och tidsramarna för EU:s källbaserade eller produktbaserade lagstiftning till ambitionerna och tidsramarna för EU-lagstiftningen om miljökvalitetsnormer eller miljökvalitetsmål för att bättre bistå de behöriga lokala och regionala myndigheternas insatser för att uppnå EU:s gränsvärden, fastställa gränsöverskridande frågor som ligger utanför dessa myndigheters direkta ansvar samt utöka möjligheterna till kostnadstäckning i EU:s miljölagstiftning för behöriga lokala och regionala myndigheter,

| b) | att ytterligare främja, finansiellt stödja och vid behov utvidga och stärka befintliga och mycket olika samt ibland överlappande EU-initiativ som stöder innovation och bästa praxis i städer och att uppmuntra städerna att visa ledarskap, i synnerhet genom att vidareutveckla priset Europas miljöhuvudstad och den nya European Green Leaf-utmärkelsen för mindre städer, |
| --- | --- |

b)

att ytterligare främja, finansiellt stödja och vid behov utvidga och stärka befintliga och mycket olika samt ibland överlappande EU-initiativ som stöder innovation och bästa praxis i städer och att uppmuntra städerna att visa ledarskap, i synnerhet genom att vidareutveckla priset Europas miljöhuvudstad och den nya European Green Leaf-utmärkelsen för mindre städer,

| c) | att göra det obligatoriskt att genomföra en analys av de territoriella konsekvenserna och konsekvenserna för konkurrenskraften på regional och lokal nivå i konsekvensbedömningar när EU:s miljölagstiftning utarbetas eller ses över och att ytterligare uppmuntra lokala och regionala myndigheter och det lokala näringslivet att delta i kommissionens utvidgade offentliga samråd i det förberedande lagstiftningsskedet och vid genomförandet av lagstiftningen, |
| --- | --- |

c)

att göra det obligatoriskt att genomföra en analys av de territoriella konsekvenserna och konsekvenserna för konkurrenskraften på regional och lokal nivå i konsekvensbedömningar när EU:s miljölagstiftning utarbetas eller ses över och att ytterligare uppmuntra lokala och regionala myndigheter och det lokala näringslivet att delta i kommissionens utvidgade offentliga samråd i det förberedande lagstiftningsskedet och vid genomförandet av lagstiftningen,

| d) | att som ett led i det pågående arbetet med lagstiftningens ändamålsenlighet genomföra bedömningar av den gällande miljölagstiftningens och de bindande målens territoriella konsekvenser och konsekvenser för konkurrenskraften. |
| --- | --- |

d)

att som ett led i det pågående arbetet med lagstiftningens ändamålsenlighet genomföra bedömningar av den gällande miljölagstiftningens och de bindande målens territoriella konsekvenser och konsekvenser för konkurrenskraften.

| 57. | Kommissionen uppmanas att inrätta en kommissionsexpertgrupp bestående av företrädare för medlemsstaterna, lokala och regionala myndigheter och viktiga aktörer, för att ge råd om hur kvaliteten och samstämmigheten i EU:s miljölagstiftning och dess genomförande kan förbättras eller att integrera denna uppgift i mandatet för befintliga kommissionsexpertgrupper med en liknande sammansättning. ReK erbjuder sig att bidra till denna grupp. |
| --- | --- |

57.

Kommissionen uppmanas att inrätta en kommissionsexpertgrupp bestående av företrädare för medlemsstaterna, lokala och regionala myndigheter och viktiga aktörer, för att ge råd om hur kvaliteten och samstämmigheten i EU:s miljölagstiftning och dess genomförande kan förbättras eller att integrera denna uppgift i mandatet för befintliga kommissionsexpertgrupper med en liknande sammansättning. ReK erbjuder sig att bidra till denna grupp.

Åtgärder från medlemsstaternas och de regionala och lokala myndigheternas sida

| 58. | ReK uppmanar






  a) | medlemsstaterna att ha en tätare kontakt med de genomförande förvaltningarna redan i politikutformningsfasen och även under införlivande- och genomförandefaserna, t.ex. inom ramen för arbetsgrupper för förvaltningsöverskridande frågor som består av förvaltningsexperter från alla myndighetsnivåer inom en medlemsstat, |
| --- | --- | --- |

58.

ReK uppmanar

a)

medlemsstaterna att ha en tätare kontakt med de genomförande förvaltningarna redan i politikutformningsfasen och även under införlivande- och genomförandefaserna, t.ex. inom ramen för arbetsgrupper för förvaltningsöverskridande frågor som består av förvaltningsexperter från alla myndighetsnivåer inom en medlemsstat,

| b) | de lokala och regionala myndigheterna att fastställa lokala/regionala miljömål och miljöstrategier eller att införa miljömål i befintliga (integrerade) hållbarhetsstrategier som backas upp av politisk vilja, |
| --- | --- |

b)

de lokala och regionala myndigheterna att fastställa lokala/regionala miljömål och miljöstrategier eller att införa miljömål i befintliga (integrerade) hållbarhetsstrategier som backas upp av politisk vilja,

| c) | medlemsstaterna att med stöd av kommissionen ta ytterligare steg mot att bättre integrera EU:s miljörättsakter genom att införa samordnade miljötillstånd, |
| --- | --- |

c)

medlemsstaterna att med stöd av kommissionen ta ytterligare steg mot att bättre integrera EU:s miljörättsakter genom att införa samordnade miljötillstånd,

| d) | de nationella och regionala miljöministerierna och miljöorganen att tillsammans med företrädare för lokala och regionala myndigheter utarbeta riktlinjer, bl.a. checklistor för förfaranden, |
| --- | --- |

d)

de nationella och regionala miljöministerierna och miljöorganen att tillsammans med företrädare för lokala och regionala myndigheter utarbeta riktlinjer, bl.a. checklistor för förfaranden,

| e) | medlemsstaterna att snabbt, korrekt och effektivt införliva EU:s miljölagstiftning, |
| --- | --- |

e)

medlemsstaterna att snabbt, korrekt och effektivt införliva EU:s miljölagstiftning,

| f) | medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att successivt fasa ut miljöskadliga subventioner och i större omfattning använda marknadsbaserade instrument och miljövänliga skattereformer. |
| --- | --- |

f)

medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att successivt fasa ut miljöskadliga subventioner och i större omfattning använda marknadsbaserade instrument och miljövänliga skattereformer.

Förstärka ReK:s samarbete med kommissionen, Europaparlamentet och rådet för att förbättra genomförandet och kontrollen av EU:s miljölagstiftning

| 59. | Kommittén välkomnar medlagstiftarnas nya tonvikt på att förbättra genomförandet av EU:s miljölagstiftning och kontrollen av den (19). |
| --- | --- |

59.

Kommittén välkomnar medlagstiftarnas nya tonvikt på att förbättra genomförandet av EU:s miljölagstiftning och kontrollen av den (19).

| 60. | Europaparlamentet och rådet uppmanas att tillsammans med ReK undersöka hur ReK genom sin rådgivande funktion kan bidra med de lokala och regionala myndigheternas erfarenheter till deras enskilda kontrollförfaranden. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet och rådet uppmanas att tillsammans med ReK undersöka hur ReK genom sin rådgivande funktion kan bidra med de lokala och regionala myndigheternas erfarenheter till deras enskilda kontrollförfaranden.

| 61. | Kommittén framhåller sina erfarenheter från ReK:s och kommissionens gemensamma tekniska plattform för miljösamarbete, som utgör ett forum för att främja dialogen om lokala och regionala problem och lösningar vid genomförandet av EU:s miljölagstiftning. |
| --- | --- |

61.

Kommittén framhåller sina erfarenheter från ReK:s och kommissionens gemensamma tekniska plattform för miljösamarbete, som utgör ett forum för att främja dialogen om lokala och regionala problem och lösningar vid genomförandet av EU:s miljölagstiftning.

| 62. | Plattformen har erkänts och placerats på en sund och långsiktig grund av rådet och Europaparlamentet i det sjunde miljöhandlingsprogrammet, där det bekräftas att plattformen kommer att ”underlätta dialog och informationsutbyte i syfte att förbättra genomförandet av lagstiftningen på lokal nivå”. |
| --- | --- |

62.

Plattformen har erkänts och placerats på en sund och långsiktig grund av rådet och Europaparlamentet i det sjunde miljöhandlingsprogrammet, där det bekräftas att plattformen kommer att ”underlätta dialog och informationsutbyte i syfte att förbättra genomförandet av lagstiftningen på lokal nivå”.

| 63. | Kommittén vill därför bidra till vidareutvecklingen av den tekniska plattformen och föreslår att kommissionen tillsammans med Europaparlamentet och rådet undersöker i vilken utsträckning sammanträden inom den tekniska plattformen skulle kunna kopplas till Europaparlamentets och rådets diskussioner om bättre genomförande och tillsyn på miljöområdet. |
| --- | --- |

63.

Kommittén vill därför bidra till vidareutvecklingen av den tekniska plattformen och föreslår att kommissionen tillsammans med Europaparlamentet och rådet undersöker i vilken utsträckning sammanträden inom den tekniska plattformen skulle kunna kopplas till Europaparlamentets och rådets diskussioner om bättre genomförande och tillsyn på miljöområdet.

| 64. | Vi uppskattar att kommissionen inom ramen för EU:s miljöpolitik under de senaste åren har intagit en proaktiv ställning genom att i ett tidigt skede be ReK att bidra till utformningen av politiken i form av förberedande yttranden i enlighet med samarbetsavtalet mellan de båda institutionerna (20). ReK föreslår att man gemensamt ska undersöka om man mer regelbundet skulle kunna samorganisera ett möte i den tekniska plattformen inom ramen för varje förberedande yttrande. |
| --- | --- |

64.

Vi uppskattar att kommissionen inom ramen för EU:s miljöpolitik under de senaste åren har intagit en proaktiv ställning genom att i ett tidigt skede be ReK att bidra till utformningen av politiken i form av förberedande yttranden i enlighet med samarbetsavtalet mellan de båda institutionerna (20). ReK föreslår att man gemensamt ska undersöka om man mer regelbundet skulle kunna samorganisera ett möte i den tekniska plattformen inom ramen för varje förberedande yttrande.

| 65. | Vi uppmanar kommissionen att ha ett nära samarbete med Regionkommittén i samband med alla framtida initiativ som syftar till att förbättra genomförandet och styrningen på miljöområdet, såsom initiativet för översyn av genomförandet av miljölagstiftningen (Environmental Implementation Review – EIR) (21). |
| --- | --- |

65.

Vi uppmanar kommissionen att ha ett nära samarbete med Regionkommittén i samband med alla framtida initiativ som syftar till att förbättra genomförandet och styrningen på miljöområdet, såsom initiativet för översyn av genomförandet av miljölagstiftningen (Environmental Implementation Review – EIR) (21).

Bryssel den 7 april 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COM(2015) 215 final.

1

(2)  CDR593-2013_00_00_TRA_AC, CDR 1119-2012, CdR 164/2010 fin.

2

(3)  Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2013 (2012/2104(INI)).

3

(4)  Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2013 (2012/2104(INI)).

4

(5)  MiW – Make it Work Project 10/2015: ”Discussion Paper for Joint Commission Make it Work Workshop on Monitoring and Reporting”, Bryssel den 19–20 november 2015, http://www.ieep.eu/assets/1857/Discussion_paper_for_Workshop_on_Reporting_13-10-15.pdf, och kommissionens offentliga samråd om rationalisering av övervaknings- och rapporteringskraven i miljölagstiftningen, http://ec.europa.eu/environment/consultations/reporting_en.htm

5

(6)  MiW – Make it Work Project 10/2015.

6

(7)  Översikt över befintliga resultattavlor: http://ec.europa.eu/environment/legal/reporting/products_en.htm

7

(8)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC.

8

(9)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC.

9

(10)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 163/2011 fin.

10

(11)  Se även COR-2014-05514-00-00-AC och COR-2015-02646.

11

(12)  EEA:s tekniska rapport nr 17/2014, rapporten om det offentliga samrådet om Inspire: http://inspire.ec.europa.eu/reports/consultations/INSPIRE_Public_Consultation_Report_final.pdf

12

(13)  http://www.ieep.eu/work-areas/environmental-governance/better-regulation/make-it-work/

13

(14)  CDR593-2013_00_00_TRA_AC, CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin.

14

(15)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin.

15

(16)  Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2013 (2012/2104(INI)).

16

(17)  CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin och Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2013 (2012/2104(INI)).

17

(18)  COR-2015-04129, CDR593-2013_00_00_TRA_AC, CDR1119-2012_00_00_TRA_AC, CdR 164/2010 fin.

18

(19)  Anförande av ENVI-utskottets ordförande Giovanni La Via inför ReK:s ENVE-utskott den 3 mars 2015. Rådets generalsekretariat, den 9 oktober 2015: Miljöanpassning av den europeiska planeringsterminen: miljöskadliga subventioner och genomförande av miljölagstiftning – Diskussion. Ordförandeskapets bakgrundsdokument: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12790-2015-REV-1/sv/pdf.

19

(20)  CdR 164/2010.

20

(21)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_env_088_environmental_implementation_review_en.pdf

21

---

| 1.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 240/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 240/24

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En ny giv för energikonsumenterna

(2016/C 240/05)

| Föredragande: | Michel LEBRUN (BE–EPP), ledamot, kommunfullmäktige, Viroinval |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En ny giv för energikonsumenterna
  COM(2015) 339 final |

Föredragande:

Michel LEBRUN (BE–EPP), ledamot, kommunfullmäktige, Viroinval

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En ny giv för energikonsumenterna

COM(2015) 339 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén anser att slutkonsumenterna – hushåll, företag och industri – måste kunna dra full nytta av energiomställningen. I detta sammanhang bör strategierna för energihushållning syfta till att ge konsumenterna möjlighet att styra sin egen förbrukning så att de kan utnyttja den nya tekniken för att sänka sina energikostnader och bidra till EU:s ansträngningar att nå de ambitiösa klimatmål som man enades om vid COP21 i Paris. Dessa strategier bör göra det möjligt för dem att delta aktivt på marknaden och få tillgång till effektiva och lämpliga skyddsmekanismer för konsumenterna som kan bli nödvändiga för att bekämpa energifattigdomen. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén anser att slutkonsumenterna – hushåll, företag och industri – måste kunna dra full nytta av energiomställningen. I detta sammanhang bör strategierna för energihushållning syfta till att ge konsumenterna möjlighet att styra sin egen förbrukning så att de kan utnyttja den nya tekniken för att sänka sina energikostnader och bidra till EU:s ansträngningar att nå de ambitiösa klimatmål som man enades om vid COP21 i Paris. Dessa strategier bör göra det möjligt för dem att delta aktivt på marknaden och få tillgång till effektiva och lämpliga skyddsmekanismer för konsumenterna som kan bli nödvändiga för att bekämpa energifattigdomen.

| 2. | Vi noterar de framsteg som redan gjorts när det gäller rationell energianvändning, minskad förbrukning samt utveckling och spridning av teknik och tjänster som gör det möjligt att förbättra energiförvaltningen på lokal nivå och för slutkonsumenterna, bland annat genom ett frivilligt och dynamiskt europeiskt regelverk. Den framtida lagstiftningen bör uppmuntra medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att fortsätta att arbeta för att förbättra sina resultat när det gäller energieffektivitet, minskade växthusgasutsläpp och utveckling av produktionskapaciteten för förnybar energi, även den decentraliserade produktionskapaciteten. |
| --- | --- |

2.

Vi noterar de framsteg som redan gjorts när det gäller rationell energianvändning, minskad förbrukning samt utveckling och spridning av teknik och tjänster som gör det möjligt att förbättra energiförvaltningen på lokal nivå och för slutkonsumenterna, bland annat genom ett frivilligt och dynamiskt europeiskt regelverk. Den framtida lagstiftningen bör uppmuntra medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att fortsätta att arbeta för att förbättra sina resultat när det gäller energieffektivitet, minskade växthusgasutsläpp och utveckling av produktionskapaciteten för förnybar energi, även den decentraliserade produktionskapaciteten.

| 3. | Ett mycket stort antal olika tjänster, tekniska lösningar och tekniker finns redan eller håller på att utvecklas på områdena för styrning av energiförbrukning och laststyrning samt förvaltning av decentraliserad produktion. EU måste prioritera att uppmuntra och stödja utvecklingen av dessa verktyg och bedöma deras relevans och inverkan ur ett energimässigt, ekonomiskt, socialt och miljömässigt perspektiv samt skapa en lagstiftningsram för dem i syfte att se till att de kan utnyttjas på ett säkert och enkelt sätt till ett överkomligt pris. |
| --- | --- |

3.

Ett mycket stort antal olika tjänster, tekniska lösningar och tekniker finns redan eller håller på att utvecklas på områdena för styrning av energiförbrukning och laststyrning samt förvaltning av decentraliserad produktion. EU måste prioritera att uppmuntra och stödja utvecklingen av dessa verktyg och bedöma deras relevans och inverkan ur ett energimässigt, ekonomiskt, socialt och miljömässigt perspektiv samt skapa en lagstiftningsram för dem i syfte att se till att de kan utnyttjas på ett säkert och enkelt sätt till ett överkomligt pris.

| 4. | Vi vill med detta yttrande bidra till den bredare diskussionen om en ramstrategi för energiunionen och vi välkomnar många av huvudbudskapen i meddelandet om en ny giv för energikonsumenterna (COM(2015) 339 final), som lägger grunden för en energiunion med medborgarna i centrum som gör det möjligt att skydda de mest utsatta konsumenterna. Vi uppmanar kommissionen att inom fastställda tidsgränser följa upp detta meddelande genom att anta och genomföra specifika och konkreta initiativ på de områden som beskrivs i meddelandet med vederbörlig hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas intressen och erfarenheter. |
| --- | --- |

4.

Vi vill med detta yttrande bidra till den bredare diskussionen om en ramstrategi för energiunionen och vi välkomnar många av huvudbudskapen i meddelandet om en ny giv för energikonsumenterna (COM(2015) 339 final), som lägger grunden för en energiunion med medborgarna i centrum som gör det möjligt att skydda de mest utsatta konsumenterna. Vi uppmanar kommissionen att inom fastställda tidsgränser följa upp detta meddelande genom att anta och genomföra specifika och konkreta initiativ på de områden som beskrivs i meddelandet med vederbörlig hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas intressen och erfarenheter.

| 5. | ReK upprepar i detta sammanhang att åtgärderna i det tredje energipaketet, direktivet om energieffektivitet och direktivet om alternativ tvistlösning måste genomföras fullt ut. |
| --- | --- |

5.

ReK upprepar i detta sammanhang att åtgärderna i det tredje energipaketet, direktivet om energieffektivitet och direktivet om alternativ tvistlösning måste genomföras fullt ut.

| 6. | Kommittén rekommenderar att kommissionen ingående granskar de utmaningar, hinder och möjligheter som energikonsumenternas konkreta deltagande på energimarknaderna innebär, i syfte att få en heltäckande bild av deras situation och de eventuella svårigheter som de ställs inför och som kan kräva ytterligare stödåtgärder från EU:s, medlemsstaternas, de lokala eller regionala myndigheternas eller civilsamhällesorganisationernas sida. |
| --- | --- |

6.

Kommittén rekommenderar att kommissionen ingående granskar de utmaningar, hinder och möjligheter som energikonsumenternas konkreta deltagande på energimarknaderna innebär, i syfte att få en heltäckande bild av deras situation och de eventuella svårigheter som de ställs inför och som kan kräva ytterligare stödåtgärder från EU:s, medlemsstaternas, de lokala eller regionala myndigheternas eller civilsamhällesorganisationernas sida.

| 7. | ReK betonar de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll när det gäller att genomföra EU-lagstiftningen på området, tillhandahålla och finansiera infrastruktur för distribution, mätning och styrning av efterfrågan på energi, förvalta den decentraliserade produktionen och sprida god praxis som tagits fram på lokal och regional nivå samt informera och ge råd till energikonsumenter. Kommittén vill därför vara delaktig i alla etapper av utarbetandet av EU:s framtida politik på området. |
| --- | --- |

7.

ReK betonar de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll när det gäller att genomföra EU-lagstiftningen på området, tillhandahålla och finansiera infrastruktur för distribution, mätning och styrning av efterfrågan på energi, förvalta den decentraliserade produktionen och sprida god praxis som tagits fram på lokal och regional nivå samt informera och ge råd till energikonsumenter. Kommittén vill därför vara delaktig i alla etapper av utarbetandet av EU:s framtida politik på området.

| 8. | ReK upprepar i detta sammanhang att all framtida lagstiftning som rör styrning av energiefterfrågan, decentraliserad produktion av förnybar energi och skydd av konsumenter och deras rättigheter måste baseras på subsidiaritetsprincipen. Kommittén uppmanar EU att ta vederbörlig hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas befogenheter i syfte att se till att de har möjlighet att agera på en nivå som fullt ut respekterar subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

8.

ReK upprepar i detta sammanhang att all framtida lagstiftning som rör styrning av energiefterfrågan, decentraliserad produktion av förnybar energi och skydd av konsumenter och deras rättigheter måste baseras på subsidiaritetsprincipen. Kommittén uppmanar EU att ta vederbörlig hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas befogenheter i syfte att se till att de har möjlighet att agera på en nivå som fullt ut respekterar subsidiaritetsprincipen.

| 9. | ReK upprepar att kommittén önskar fortsätta att bidra till förberedelserna inför och arbetet inom Medborgarnas energiforum och delta aktivt i utarbetandet av EU:s politik, genom att lägga fram rekommendationer om såväl de senaste initiativen som framtida initiativ och deras sociala och ekonomiska påverkan på den lokala och regionala nivån. |
| --- | --- |

9.

ReK upprepar att kommittén önskar fortsätta att bidra till förberedelserna inför och arbetet inom Medborgarnas energiforum och delta aktivt i utarbetandet av EU:s politik, genom att lägga fram rekommendationer om såväl de senaste initiativen som framtida initiativ och deras sociala och ekonomiska påverkan på den lokala och regionala nivån.

| 10. | Vi välkomnar att kommissionen hänvisar till borgmästaravtalet (1). Undertecknarna av avtalet, dvs. lokala och regionala myndigheter i hela EU, är verkliga förebilder när det gäller en hållbar energiförbrukning och på frivillig basis främjar de god praxis i fråga om egenproduktion av energi från konsumenterna. Fler än 180 ReK-ledamöter företräder redan undertecknare av borgmästaravtalet, och kommittén är angelägen om att främja borgmästaravtalet både bland sina egna ledamöter och i sina kontakter med lokala och regionala myndigheter i och utanför EU. Kommittén upprepar dock att borgmästaravtalet inte företräder alla europeiska lokala och regionala myndigheter. Det får inte förekomma någon diskriminering gentemot andra initiativ som ger städerna möjlighet att nå ambitiösa mål (2). |
| --- | --- |

10.

Vi välkomnar att kommissionen hänvisar till borgmästaravtalet (1). Undertecknarna av avtalet, dvs. lokala och regionala myndigheter i hela EU, är verkliga förebilder när det gäller en hållbar energiförbrukning och på frivillig basis främjar de god praxis i fråga om egenproduktion av energi från konsumenterna. Fler än 180 ReK-ledamöter företräder redan undertecknare av borgmästaravtalet, och kommittén är angelägen om att främja borgmästaravtalet både bland sina egna ledamöter och i sina kontakter med lokala och regionala myndigheter i och utanför EU. Kommittén upprepar dock att borgmästaravtalet inte företräder alla europeiska lokala och regionala myndigheter. Det får inte förekomma någon diskriminering gentemot andra initiativ som ger städerna möjlighet att nå ambitiösa mål (2).

| 11. | Europeiska kommissionen måste också hänvisa till ”Pact of Islands”, ett initiativ som liknar och löper parallellt med borgmästaravtalet och omfattar fler än hundra öar som undertecknat det. Öarnas myndigheter utför inom ramen för detta ett viktigt arbete för att senast 2020 uppnå EU:s hållbarhetsmål. |
| --- | --- |

11.

Europeiska kommissionen måste också hänvisa till ”Pact of Islands”, ett initiativ som liknar och löper parallellt med borgmästaravtalet och omfattar fler än hundra öar som undertecknat det. Öarnas myndigheter utför inom ramen för detta ett viktigt arbete för att senast 2020 uppnå EU:s hållbarhetsmål.

| 12. | ReK upprepar att kommittén vill vara företrädd inom de viktigaste energitillsynsmyndigheterna på EU-nivå (Acer) och på nationell nivå (3). |
| --- | --- |

12.

ReK upprepar att kommittén vill vara företrädd inom de viktigaste energitillsynsmyndigheterna på EU-nivå (Acer) och på nationell nivå (3).

| 13. | Kommittén påpekar att man vid fastställandet av nya mål i fråga om efterfrågestyrning och produktion av förnybar energi samt vid inrättandet av eventuella relaterade ekonomiska instrument måste respektera proportionalitetsprincipen. Kommissionen måste beakta de konsekvenser som nya åtgärder kan få för de lokala och regionala myndigheterna, deras budgetar och deras administrativa och operativa kapacitet samt tillämpa försiktighetsprincipen i alla skeden av diskussionerna och ta hänsyn till de särdrag och särskilda problem som varje typ av enhet ställs inför. ReK understryker att försiktighetsprincipen, en grundsten i EU:s miljölagstiftning, även bör tillämpas på EU:s energipolitik. |
| --- | --- |

13.

Kommittén påpekar att man vid fastställandet av nya mål i fråga om efterfrågestyrning och produktion av förnybar energi samt vid inrättandet av eventuella relaterade ekonomiska instrument måste respektera proportionalitetsprincipen. Kommissionen måste beakta de konsekvenser som nya åtgärder kan få för de lokala och regionala myndigheterna, deras budgetar och deras administrativa och operativa kapacitet samt tillämpa försiktighetsprincipen i alla skeden av diskussionerna och ta hänsyn till de särdrag och särskilda problem som varje typ av enhet ställs inför. ReK understryker att försiktighetsprincipen, en grundsten i EU:s miljölagstiftning, även bör tillämpas på EU:s energipolitik.

| 14. | När det gäller energiinfrastrukturen anser kommittén att man för att öka konsumenternas egenmakt och ansvar för sin egen energiproduktion skulle kunna tillhandahålla smarta nät och mätare till ett rimligt pris (under förutsättning att slutkonsumenternas ekonomiska intresse tillgodoses). Dessa måste vara kostnadseffektiva, effektiva, kraftfulla när det gäller att förhindra bedrägerier, användarvänliga, säkra och anpassade till konsumenternas behov och förväntningar när det gäller information samt deras möjlighet att styra sin förbrukning och minska sina energikostnader. |
| --- | --- |

14.

När det gäller energiinfrastrukturen anser kommittén att man för att öka konsumenternas egenmakt och ansvar för sin egen energiproduktion skulle kunna tillhandahålla smarta nät och mätare till ett rimligt pris (under förutsättning att slutkonsumenternas ekonomiska intresse tillgodoses). Dessa måste vara kostnadseffektiva, effektiva, kraftfulla när det gäller att förhindra bedrägerier, användarvänliga, säkra och anpassade till konsumenternas behov och förväntningar när det gäller information samt deras möjlighet att styra sin förbrukning och minska sina energikostnader.

| 15. | ReK betonar den viktiga roll som de systemansvariga spelar, i synnerhet systemansvariga för distributionsnäten, i samband med utvecklingen av smarta nät på lokal nivå, installation och förvaltning av smarta mätare samt utveckling av lösningar på nya flexibilitetsbehov (när det gäller utvinning och inmatning), som är avgörande för att marknaden ska fungera väl i framtiden. Vi noterar kommissionens avsikt att uppmärksamt följa genomförandet av befintliga EU-standarder för smarta mätare, smarta nät och informationshantering, och vi håller med om att datatillgången måste vara ”ändamålsenlig” och ”icke-diskriminerade” för kunden och tredjeparter som utses av kunden. Vi ser fram emot utvecklingen av den rättsliga ram som behövs i anslutning till strategin för den digitala inre marknaden och översynen av EU:s allmänna uppgiftsskyddsförordning. |
| --- | --- |

15.

ReK betonar den viktiga roll som de systemansvariga spelar, i synnerhet systemansvariga för distributionsnäten, i samband med utvecklingen av smarta nät på lokal nivå, installation och förvaltning av smarta mätare samt utveckling av lösningar på nya flexibilitetsbehov (när det gäller utvinning och inmatning), som är avgörande för att marknaden ska fungera väl i framtiden. Vi noterar kommissionens avsikt att uppmärksamt följa genomförandet av befintliga EU-standarder för smarta mätare, smarta nät och informationshantering, och vi håller med om att datatillgången måste vara ”ändamålsenlig” och ”icke-diskriminerade” för kunden och tredjeparter som utses av kunden. Vi ser fram emot utvecklingen av den rättsliga ram som behövs i anslutning till strategin för den digitala inre marknaden och översynen av EU:s allmänna uppgiftsskyddsförordning.

| 16. | I många regioner medför införandet av ny teknik betydande kostnader pga. av att energiinfrastrukturen är föråldrad eller saknas helt. Det är därför nödvändigt att på lokal eller regional nivå ta fram en metod för att fastställa fördelningen av kostnader mellan tjänsteleverantörerna, konsumenterna och de lokala och regionala myndigheterna samt det stödbelopp som finns tillgängligt för att finansiera investeringarna. Övergången måste ske på ett sätt som i slutändan medför sänkta kostnader för konsumenterna. Samtidigt anser kommittén att det är mycket viktigt att på ett korrekt sätt informera konsumenterna för att bemöta eventuella farhågor som de har samt för att berätta om fördelarna med tekniken och omfattningen av det bidrag som den skulle kunna ge, i syfte att minska motståndet mot det nya. |
| --- | --- |

16.

I många regioner medför införandet av ny teknik betydande kostnader pga. av att energiinfrastrukturen är föråldrad eller saknas helt. Det är därför nödvändigt att på lokal eller regional nivå ta fram en metod för att fastställa fördelningen av kostnader mellan tjänsteleverantörerna, konsumenterna och de lokala och regionala myndigheterna samt det stödbelopp som finns tillgängligt för att finansiera investeringarna. Övergången måste ske på ett sätt som i slutändan medför sänkta kostnader för konsumenterna. Samtidigt anser kommittén att det är mycket viktigt att på ett korrekt sätt informera konsumenterna för att bemöta eventuella farhågor som de har samt för att berätta om fördelarna med tekniken och omfattningen av det bidrag som den skulle kunna ge, i syfte att minska motståndet mot det nya.

| 17. | Kommittén välkomnar att kommissionen uppmärksammar den specifika frågan om energifattigdom, som utgör en särskild utmaning för många lokala och regionala myndigheter eftersom den måste hanteras inom ramen för både socialpolitiken och energipolitiken. Vi uppmanar kommissionen att gå längre än bara en förbättrad datainsamling och att arbeta för en bred gemensam definition av energifattigdom och en lämplig handlingsplan, med utgångspunkt från idén att tillgång till energi är en grundläggande social rättighet. |
| --- | --- |

17.

Kommittén välkomnar att kommissionen uppmärksammar den specifika frågan om energifattigdom, som utgör en särskild utmaning för många lokala och regionala myndigheter eftersom den måste hanteras inom ramen för både socialpolitiken och energipolitiken. Vi uppmanar kommissionen att gå längre än bara en förbättrad datainsamling och att arbeta för en bred gemensam definition av energifattigdom och en lämplig handlingsplan, med utgångspunkt från idén att tillgång till energi är en grundläggande social rättighet.

| 18. | ReK framhåller betydelsen av finansiering från Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) i samband med genomförandet av den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och åtgärder för att öka energieffektiviteten. |
| --- | --- |

18.

ReK framhåller betydelsen av finansiering från Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) i samband med genomförandet av den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och åtgärder för att öka energieffektiviteten.

| 19. | ReK uppmanar EU och medlemsstaterna att skapa ett regelverk som gynnar såväl energikonsumenterna som ”prosumenterna” och andra energileverantörer som aktivt deltar på konsumentmarknaderna för energi. Det är också nödvändigt att säkerställa tillräcklig finansiering som är lättillgänglig för de lokala och regionala myndigheter som bidrar till energiomställningen i riktning mot hållbara och inkluderande konsumentmarknader för energi. |
| --- | --- |

19.

ReK uppmanar EU och medlemsstaterna att skapa ett regelverk som gynnar såväl energikonsumenterna som ”prosumenterna” och andra energileverantörer som aktivt deltar på konsumentmarknaderna för energi. Det är också nödvändigt att säkerställa tillräcklig finansiering som är lättillgänglig för de lokala och regionala myndigheter som bidrar till energiomställningen i riktning mot hållbara och inkluderande konsumentmarknader för energi.

Förbättring av konsumenternas informationstillgång

| 20. | För att verkligen öka konsumenternas egenmakt betonar ReK att det krävs att man ökar allmänhetens medvetenhet genom lämpliga åtgärder, t.ex. installation av smarta mätare med information som är tillgänglig för konsumenterna, rationell energianvändning, miljöskydd – i synnerhet förbättring av luftkvaliteten – och bekämpning av den globala uppvärmningen. Dessa åtgärder för att öka medvetenheten bör omfatta tydlig och fullständig information om de alternativ som finns på ett sätt som ger konsumenterna möjlighet att välja en hållbar energiförsörjning och energiförvaltning till ett överkomligt pris. |
| --- | --- |

20.

För att verkligen öka konsumenternas egenmakt betonar ReK att det krävs att man ökar allmänhetens medvetenhet genom lämpliga åtgärder, t.ex. installation av smarta mätare med information som är tillgänglig för konsumenterna, rationell energianvändning, miljöskydd – i synnerhet förbättring av luftkvaliteten – och bekämpning av den globala uppvärmningen. Dessa åtgärder för att öka medvetenheten bör omfatta tydlig och fullständig information om de alternativ som finns på ett sätt som ger konsumenterna möjlighet att välja en hållbar energiförsörjning och energiförvaltning till ett överkomligt pris.

| 21. | Vi betonar vikten av att säkerställa att kunderna har tillgång till enkel, tydlig, fullständig, tillräcklig, säker, tillförlitlig, gratis och oberoende energiinformation, både när det gäller utbud, avtal och konsumenternas rättigheter och skyldigheter och när det gäller produkter och tjänster, inklusive europeiskt och nationellt stöd, som kan hjälpa dem att minska sin förbrukning och sina energikostnader samt att förvärva och driva egna anordningar för energiproduktion. Detta omfattar behovet av riktad information till de mest utsatta konsumenterna (inklusive dem som har begränsad kunskap om eller tillgång till elektronisk kommunikation), i lämpligt format. |
| --- | --- |

21.

Vi betonar vikten av att säkerställa att kunderna har tillgång till enkel, tydlig, fullständig, tillräcklig, säker, tillförlitlig, gratis och oberoende energiinformation, både när det gäller utbud, avtal och konsumenternas rättigheter och skyldigheter och när det gäller produkter och tjänster, inklusive europeiskt och nationellt stöd, som kan hjälpa dem att minska sin förbrukning och sina energikostnader samt att förvärva och driva egna anordningar för energiproduktion. Detta omfattar behovet av riktad information till de mest utsatta konsumenterna (inklusive dem som har begränsad kunskap om eller tillgång till elektronisk kommunikation), i lämpligt format.

| 22. | Med tanke på att de lokala och regionala myndigheterna befinner sig närmast medborgarna kan de ge grundläggande stöd och råd till konsumenterna och skapa förutsättningar som främjar initiativ på lokal nivå. För att de lokala och regionala myndigheterna ska kunna utnyttja sin potential på detta område fullt ut och ta fram innovativa lösningar behöver de dock extra resurser. |
| --- | --- |

22.

Med tanke på att de lokala och regionala myndigheterna befinner sig närmast medborgarna kan de ge grundläggande stöd och råd till konsumenterna och skapa förutsättningar som främjar initiativ på lokal nivå. För att de lokala och regionala myndigheterna ska kunna utnyttja sin potential på detta område fullt ut och ta fram innovativa lösningar behöver de dock extra resurser.

Anpassning av efterfrågan

| 23. | Vi föreslår att man antar nya krav och incitament för de systemansvariga för överförings- och distributionsnät för att öka flexibiliteten i energinäten genom smarta system, energilagring och omställning mellan energibärare. |
| --- | --- |

23.

Vi föreslår att man antar nya krav och incitament för de systemansvariga för överförings- och distributionsnät för att öka flexibiliteten i energinäten genom smarta system, energilagring och omställning mellan energibärare.

| 24. | Det är viktigt att skapa rättvisa konkurrensvillkor för alla framtida aktörer som producerar och distribuerar energi och/eller tillhandahåller nya tjänster, i syfte att exempelvis göra det möjligt att skapa nätflexibilitet och integrera energi som produceras av ”prosumenter” (däribland aggregatorer). |
| --- | --- |

24.

Det är viktigt att skapa rättvisa konkurrensvillkor för alla framtida aktörer som producerar och distribuerar energi och/eller tillhandahåller nya tjänster, i syfte att exempelvis göra det möjligt att skapa nätflexibilitet och integrera energi som produceras av ”prosumenter” (däribland aggregatorer).

| 25. | Vi vill rikta kommissionens uppmärksamhet på att energipolitiken bör bidra till att minska energikostnadernas andel av hushållens och företagens budgetar och därmed deras slutliga kostnader. I detta sammanhang är kommittén oroad för att anpassningen av efterfrågan, i vissa fall, skulle kunna leda till att konsumenterna ställs inför förändringar på grossist- och konsumentmarknaderna som medför kraftiga prisökningar som konsumenterna inte kan hantera. Prismodeller med garanterade och långsiktiga priser bör erbjudas för att skydda konsumenterna mot prisinstabilitet. Konsumenterna bör även informeras om hur man använder och drar nytta av variabla börsnoterade tariffer. |
| --- | --- |

25.

Vi vill rikta kommissionens uppmärksamhet på att energipolitiken bör bidra till att minska energikostnadernas andel av hushållens och företagens budgetar och därmed deras slutliga kostnader. I detta sammanhang är kommittén oroad för att anpassningen av efterfrågan, i vissa fall, skulle kunna leda till att konsumenterna ställs inför förändringar på grossist- och konsumentmarknaderna som medför kraftiga prisökningar som konsumenterna inte kan hantera. Prismodeller med garanterade och långsiktiga priser bör erbjudas för att skydda konsumenterna mot prisinstabilitet. Konsumenterna bör även informeras om hur man använder och drar nytta av variabla börsnoterade tariffer.

Att göra det lättare att byta leverantör

| 26. | ReK instämmer i att dessa problem i vissa fall kan leda till ett marknadsmisslyckande i energisektorn och att bristen på konkurrenskraft kan bli ett allvarligt hinder för en mer konsumentinriktad marknad. Vi anser dock att regleringsåtgärder endast bör vidtas med vederbörlig hänsyn tagen till de olika berörda aktörernas specifika behov, däribland lokala och regionala myndigheter och utsatta konsumenter. |
| --- | --- |

26.

ReK instämmer i att dessa problem i vissa fall kan leda till ett marknadsmisslyckande i energisektorn och att bristen på konkurrenskraft kan bli ett allvarligt hinder för en mer konsumentinriktad marknad. Vi anser dock att regleringsåtgärder endast bör vidtas med vederbörlig hänsyn tagen till de olika berörda aktörernas specifika behov, däribland lokala och regionala myndigheter och utsatta konsumenter.

| 27. | ReK beklagar att det fortfarande är svårt, tar lång tid och innebär en överdrivet byråkratisk process att byta leverantör och uppmanar de olika tillsynsorganen att säkerställa efterlevnaden av gällande lagstiftning om villkoren för byte av leverantör. |
| --- | --- |

27.

ReK beklagar att det fortfarande är svårt, tar lång tid och innebär en överdrivet byråkratisk process att byta leverantör och uppmanar de olika tillsynsorganen att säkerställa efterlevnaden av gällande lagstiftning om villkoren för byte av leverantör.

| 28. | Vi stöder kommissionens åtagande att se till att alla konsumenter får tillgång till minst ett ”oberoende och verifierat jämförelseverktyg”. Dessa verktyg måste vara tydliga, fullständiga, tillförlitliga, oberoende, användarvänliga och kostnadsfria. De bör göra det möjligt att jämföra befintliga avtal med erbjudanden på marknaden. Eftersom leverantörerna tenderar att diversifiera sitt utbud genom att inkludera tjänster i energiavtalen måste man i jämförelseverktygen kunna jämföra de olika ”paket” som erbjuds, samtidigt som det ska vara möjligt att enbart jämföra ”energileveransdelen” mellan paketen. |
| --- | --- |

28.

Vi stöder kommissionens åtagande att se till att alla konsumenter får tillgång till minst ett ”oberoende och verifierat jämförelseverktyg”. Dessa verktyg måste vara tydliga, fullständiga, tillförlitliga, oberoende, användarvänliga och kostnadsfria. De bör göra det möjligt att jämföra befintliga avtal med erbjudanden på marknaden. Eftersom leverantörerna tenderar att diversifiera sitt utbud genom att inkludera tjänster i energiavtalen måste man i jämförelseverktygen kunna jämföra de olika ”paket” som erbjuds, samtidigt som det ska vara möjligt att enbart jämföra ”energileveransdelen” mellan paketen.

| 29. | Vi föreslår att energitillsynsmyndigheter, lokala och regionala myndigheter och konsumentorganisationer tar initiativ till informationskampanjer om leverantörsbyte. I dessa kampanjer skulle man kunna hänvisa till befintliga jämförelseverktyg. |
| --- | --- |

29.

Vi föreslår att energitillsynsmyndigheter, lokala och regionala myndigheter och konsumentorganisationer tar initiativ till informationskampanjer om leverantörsbyte. I dessa kampanjer skulle man kunna hänvisa till befintliga jämförelseverktyg.

| 30. | Europeiska kommissionen och de nationella och regionala tillsynsorganen bör se till att förfarandena för att byta leverantör fungerar smidigt, och konsumenterna – särskilt de mest utsatta – bör ha tillgång till lämplig rådgivning om val av leveransavtal och få hjälp med att byta leverantör och/eller avtal. |
| --- | --- |

30.

Europeiska kommissionen och de nationella och regionala tillsynsorganen bör se till att förfarandena för att byta leverantör fungerar smidigt, och konsumenterna – särskilt de mest utsatta – bör ha tillgång till lämplig rådgivning om val av leveransavtal och få hjälp med att byta leverantör och/eller avtal.

| 31. | EU bör anta en ambitiös lagstiftning när det gäller att minska övergångstiden för kunden från en leverantör till en annan och automatisera övergångsprocessen. |
| --- | --- |

31.

EU bör anta en ambitiös lagstiftning när det gäller att minska övergångstiden för kunden från en leverantör till en annan och automatisera övergångsprocessen.

| 32. | ReK anser att frågor som rör affärsmetoder och direktförsäljning inom energileveransområdet bör regleras bättre på EU-nivå i syfte att minska prisinstabilitet och eliminera allt missbruk på detta område. I detta sammanhang uppmanar kommittén eftertryckligen till ett fullständigt genomförande av direktivet om otillbörliga affärsmetoder och direktivet om konsumenträttigheter. |
| --- | --- |

32.

ReK anser att frågor som rör affärsmetoder och direktförsäljning inom energileveransområdet bör regleras bättre på EU-nivå i syfte att minska prisinstabilitet och eliminera allt missbruk på detta område. I detta sammanhang uppmanar kommittén eftertryckligen till ett fullständigt genomförande av direktivet om otillbörliga affärsmetoder och direktivet om konsumenträttigheter.

| 33. | Man bör reglera och främja gemensam upphandling av energi för offentliga institutioner, hushåll och företag. Sådana upphandlingar kommer att förbättra marknadens funktionssätt, säkerställa rätten till tillgång till energi för alla och underlätta denna tillgång genom att på ett effektivt och varaktigt sätt minska energikostnaderna för konsumenterna. |
| --- | --- |

33.

Man bör reglera och främja gemensam upphandling av energi för offentliga institutioner, hushåll och företag. Sådana upphandlingar kommer att förbättra marknadens funktionssätt, säkerställa rätten till tillgång till energi för alla och underlätta denna tillgång genom att på ett effektivt och varaktigt sätt minska energikostnaderna för konsumenterna.

Att göra energiräkningarna lättare att förstå och jämföra

| 34. | EU bör granska energiräkningarnas olika beståndsdelar för att ta fram en modell som omfattar ett antal standardiserade komponenter som är begripliga, tydliga och jämförbara på EU-nivå, vilket skulle göra det möjligt för konsumenterna att optimera sin energianvändning. ReK stöder i detta avseende initiativet från Council of European Energy Regulators som syftar till att föreslå harmoniserade definitioner av de olika delar som ska ingå i energiräkningarna. |
| --- | --- |

34.

EU bör granska energiräkningarnas olika beståndsdelar för att ta fram en modell som omfattar ett antal standardiserade komponenter som är begripliga, tydliga och jämförbara på EU-nivå, vilket skulle göra det möjligt för konsumenterna att optimera sin energianvändning. ReK stöder i detta avseende initiativet från Council of European Energy Regulators som syftar till att föreslå harmoniserade definitioner av de olika delar som ska ingå i energiräkningarna.

| 35. | I samband med denna standardisering bör man inkludera ett krav på att den slutliga räkningen ska innehålla information om de kostnadsfria verktyg och tjänster som finns tillgängliga för att jämföra utbudet samt information och stöd till hushåll och företag när det gäller skydd av konsumenträttigheter. |
| --- | --- |

35.

I samband med denna standardisering bör man inkludera ett krav på att den slutliga räkningen ska innehålla information om de kostnadsfria verktyg och tjänster som finns tillgängliga för att jämföra utbudet samt information och stöd till hushåll och företag när det gäller skydd av konsumenträttigheter.

| 36. | Vi uppmanar medlemsstaterna att ta fram verktyg och tjänster som gör räkningarna lättare att förstå för hushåll och företag så att de kan analyseras. Vid behov bör man också ge slutkunderna råd och stöd för att rätta till de felaktigheter som konstaterats eller för att hjälpa dem att hitta leveransavtal som är bättre anpassade till deras behov. |
| --- | --- |

36.

Vi uppmanar medlemsstaterna att ta fram verktyg och tjänster som gör räkningarna lättare att förstå för hushåll och företag så att de kan analyseras. Vid behov bör man också ge slutkunderna råd och stöd för att rätta till de felaktigheter som konstaterats eller för att hjälpa dem att hitta leveransavtal som är bättre anpassade till deras behov.

| 37. | Räkningar och all annan information från leverantörerna till slutkunderna bör kunna skickas i den form som kunderna önskar, antingen per post eller elektroniskt, utan någon diskriminering. |
| --- | --- |

37.

Räkningar och all annan information från leverantörerna till slutkunderna bör kunna skickas i den form som kunderna önskar, antingen per post eller elektroniskt, utan någon diskriminering.

| 38. | Det är ofta de sårbara konsumenterna som har svårast att avgöra vilka anbud som är de mest fördelaktiga i det mycket stora utbudet, och de ber ofta om hjälp av den styresnivå som ligger närmast. Kommittén uppmanar därför EU att stödja de lokala och regionala myndigheterna i utvecklingen av stödsystem på energiområdet om detta inte hanteras av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

38.

Det är ofta de sårbara konsumenterna som har svårast att avgöra vilka anbud som är de mest fördelaktiga i det mycket stora utbudet, och de ber ofta om hjälp av den styresnivå som ligger närmast. Kommittén uppmanar därför EU att stödja de lokala och regionala myndigheterna i utvecklingen av stödsystem på energiområdet om detta inte hanteras av medlemsstaterna.

Att förbättra mätaravläsningen

| 39. | Konsumenterna bör enkelt ha tillgång till sina mätaravläsningar, i olika form (direkt via den smarta mätaren, på internet, via en detaljerad redovisning av energiräkningen varje månad, genom individuell information osv.). |
| --- | --- |

39.

Konsumenterna bör enkelt ha tillgång till sina mätaravläsningar, i olika form (direkt via den smarta mätaren, på internet, via en detaljerad redovisning av energiräkningen varje månad, genom individuell information osv.).

| 40. | ReK påpekar att konsumenterna bör ges begriplig information om hanteringen av mätaravläsningar och användningen av deras förbrukningsuppgifter, så att de får reda på vilka uppgifter som kommer att samlas in och lagras, hur ofta detta sker och hur länge uppgifterna sparas. |
| --- | --- |

40.

ReK påpekar att konsumenterna bör ges begriplig information om hanteringen av mätaravläsningar och användningen av deras förbrukningsuppgifter, så att de får reda på vilka uppgifter som kommer att samlas in och lagras, hur ofta detta sker och hur länge uppgifterna sparas.

| 41. | Man måste på EU-nivå anta ett strikt ramverk för säkerhet och integritetsskydd när det gäller mätaruppgifter. |
| --- | --- |

41.

Man måste på EU-nivå anta ett strikt ramverk för säkerhet och integritetsskydd när det gäller mätaruppgifter.

Att stödja och övervaka utvecklingen av smarta mätare, forskning och innovation

| 42. | ReK upprepar att man bör påskynda inrättandet av intelligenta system, både på nätnivå och på producent-/konsumentnivå för att optimera hela systemet och tillämpningen av smarta mätare, som är viktiga beståndsdelar i en effektiv styrning av efterfrågan, med ett aktivt deltagande av konsumenterna. |
| --- | --- |

42.

ReK upprepar att man bör påskynda inrättandet av intelligenta system, både på nätnivå och på producent-/konsumentnivå för att optimera hela systemet och tillämpningen av smarta mätare, som är viktiga beståndsdelar i en effektiv styrning av efterfrågan, med ett aktivt deltagande av konsumenterna.

| 43. | Kommittén efterlyser en strikt ram på EU-nivå för införandet av smarta mätare och val av användningsområden och funktioner för dessa, och påminner samtidigt om att syftet med införandet är att rationalisera och minska energikonsumtionen. I detta sammanhang betonar kommittén att man bör göra en utvärdering av all ny teknik som ska införas som standard innan den antas, med avseende på dess eventuella energimässiga, ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter. |
| --- | --- |

43.

Kommittén efterlyser en strikt ram på EU-nivå för införandet av smarta mätare och val av användningsområden och funktioner för dessa, och påminner samtidigt om att syftet med införandet är att rationalisera och minska energikonsumtionen. I detta sammanhang betonar kommittén att man bör göra en utvärdering av all ny teknik som ska införas som standard innan den antas, med avseende på dess eventuella energimässiga, ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter.

| 44. | Vi uppmanar EU och medlemsstaterna att prioritera tillämpad forskning när det gäller styrning, minskning och förskjutning av elförbrukningen samt laststyrning, införande av smarta, säkra, tillförlitliga och kostnadseffektiva system för avläsning, distribution och överföring samt industriella och privata lagringssystem. |
| --- | --- |

44.

Vi uppmanar EU och medlemsstaterna att prioritera tillämpad forskning när det gäller styrning, minskning och förskjutning av elförbrukningen samt laststyrning, införande av smarta, säkra, tillförlitliga och kostnadseffektiva system för avläsning, distribution och överföring samt industriella och privata lagringssystem.

| 45. | ReK betonar att städernas utveckling och drift har en enorm inverkan på efterfrågan på energi, eftersom de står för mellan 60 och 80 % av världens energiförbrukning och ungefär samma andel av koldioxidutsläppen. Ett europeiskt innovationspartnerskap för smarta städer och samhällen samt andra affärsmodeller och innovativa finansieringsmetoder skulle därför kunna spela en viktig roll för att stödja införandet av smart teknik på energiområdet. |
| --- | --- |

45.

ReK betonar att städernas utveckling och drift har en enorm inverkan på efterfrågan på energi, eftersom de står för mellan 60 och 80 % av världens energiförbrukning och ungefär samma andel av koldioxidutsläppen. Ett europeiskt innovationspartnerskap för smarta städer och samhällen samt andra affärsmodeller och innovativa finansieringsmetoder skulle därför kunna spela en viktig roll för att stödja införandet av smart teknik på energiområdet.

Att göra det möjligt för lokala och regionala myndigheter och medborgare att delta på energimarknaderna

| 46. | ReK finner det beklagligt att kommissionen i sitt meddelande endast erkänner de lokala och regionala myndigheternas roll i snävt avgränsade sammanhang såsom när det gäller att ”öka konsumenternas deltagande” och särskilt i anslutning till borgmästaravtalet, och inte inbegriper de lokala och regional myndigheterna som aktörer exempelvis i de allmänna slutsatserna, där man anger att ytterligare insatser behövs ”i medlemsstaterna, och [genom] initiativ där industrin, konsumentorganisationer och nationella tillsynsmyndigheter samverkar”. Vi uppmanar därför kommissionen att mer övergripande ta med det lokala och regionala perspektivet i sina framtida åtgärder på detta område, inte minst rollerna som energiproducenter och energileverantörer. |
| --- | --- |

46.

ReK finner det beklagligt att kommissionen i sitt meddelande endast erkänner de lokala och regionala myndigheternas roll i snävt avgränsade sammanhang såsom när det gäller att ”öka konsumenternas deltagande” och särskilt i anslutning till borgmästaravtalet, och inte inbegriper de lokala och regional myndigheterna som aktörer exempelvis i de allmänna slutsatserna, där man anger att ytterligare insatser behövs ”i medlemsstaterna, och [genom] initiativ där industrin, konsumentorganisationer och nationella tillsynsmyndigheter samverkar”. Vi uppmanar därför kommissionen att mer övergripande ta med det lokala och regionala perspektivet i sina framtida åtgärder på detta område, inte minst rollerna som energiproducenter och energileverantörer.

| 47. | ReK anser att smarta mätare även kan vara ett viktigt verktyg för att ta itu med frågan om energifattigdom, men påminner om att det är viktigt att se till att tekniken för smarta mätare inte leder till orimliga kostnader för konsumenterna och/eller en överdriven begränsning av deras energianvändning. |
| --- | --- |

47.

ReK anser att smarta mätare även kan vara ett viktigt verktyg för att ta itu med frågan om energifattigdom, men påminner om att det är viktigt att se till att tekniken för smarta mätare inte leder till orimliga kostnader för konsumenterna och/eller en överdriven begränsning av deras energianvändning.

| 48. | ReK uppmanar EU och medlemsstaterna att se till att lokala och regionala myndigheter samt lokala energiföretag har tillgång till tillräcklig och lättillgänglig finansiering för att genomföra politik och projekt på området för energieffektivitet och produktion och användning av förnybar energi, till exempel för att tillhandahålla energirådgivning. Kommittén uppmanar EU att integrera denna aspekt i alla framtida finansieringsprogram på detta område. |
| --- | --- |

48.

ReK uppmanar EU och medlemsstaterna att se till att lokala och regionala myndigheter samt lokala energiföretag har tillgång till tillräcklig och lättillgänglig finansiering för att genomföra politik och projekt på området för energieffektivitet och produktion och användning av förnybar energi, till exempel för att tillhandahålla energirådgivning. Kommittén uppmanar EU att integrera denna aspekt i alla framtida finansieringsprogram på detta område.

| 49. | Kommittén föreslår att man skapar en tydlig ram, som ger enkel tillgång till smarta nät för energi som produceras av konsumenter, vilket skulle underlätta och förkorta de tidskrävande förfarandena för utfärdande av licenser och tillstånd och undanröja de övriga administrativa och rättsliga hinder som hindrar en effektiv konkurrens. |
| --- | --- |

49.

Kommittén föreslår att man skapar en tydlig ram, som ger enkel tillgång till smarta nät för energi som produceras av konsumenter, vilket skulle underlätta och förkorta de tidskrävande förfarandena för utfärdande av licenser och tillstånd och undanröja de övriga administrativa och rättsliga hinder som hindrar en effektiv konkurrens.

| 50. | Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa en lämplig rättslig ram för att garantera rättvisa konkurrensvillkor för prosumenterna, som är nya marknadsaktörer, och införa tillräckliga incitament och nödvändiga garantier för att stimulera decentraliserad förnybar egenförbrukning och skälig ersättning för energiproduktion. |
| --- | --- |

50.

Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa en lämplig rättslig ram för att garantera rättvisa konkurrensvillkor för prosumenterna, som är nya marknadsaktörer, och införa tillräckliga incitament och nödvändiga garantier för att stimulera decentraliserad förnybar egenförbrukning och skälig ersättning för energiproduktion.

| 51. | ReK konstaterar att det finns en rad exempel på god praxis i fråga om konsumenters deltagande i en bra styrning av förbrukningen och en decentraliserad produktion av förnybar energi. Vi betonar ReK:s betydelse för utbytet av bästa praxis. |
| --- | --- |

51.

ReK konstaterar att det finns en rad exempel på god praxis i fråga om konsumenters deltagande i en bra styrning av förbrukningen och en decentraliserad produktion av förnybar energi. Vi betonar ReK:s betydelse för utbytet av bästa praxis.

| 52. | Kommittén betonar särskilt den enorma potential som finns för enskild och kollektiv egenproduktion av förnybar energi på lokal nivå, och uppmanar EU att analysera de lagstiftningsmässiga och finansiella hinder och de hinder som är kopplade till behovet av att anpassa de befintliga elnäten till mekanismer för egenförbrukning som begränsar utvecklingen av dessa initiativ samt att vidta åtgärder för att undanröja dem. I detta sammanhang konstaterar ReK att begreppet ägarskap är viktigt för att på ett effektivt sätt involvera allmänheten i energiomställningen, och anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas konsumenter som inte har de ekonomiska resurser eller praktiska möjligheter som krävs för att investera i teknik för egenproduktion. Kommittén vill också framhäva den viktiga roll som lokala och regionala myndigheter har när det gäller att organisera och stödja lokala initiativ för kollektiva, kooperativa eller självförsörjande system för energiproduktion, distribution och konsumtion av energi. |
| --- | --- |

52.

Kommittén betonar särskilt den enorma potential som finns för enskild och kollektiv egenproduktion av förnybar energi på lokal nivå, och uppmanar EU att analysera de lagstiftningsmässiga och finansiella hinder och de hinder som är kopplade till behovet av att anpassa de befintliga elnäten till mekanismer för egenförbrukning som begränsar utvecklingen av dessa initiativ samt att vidta åtgärder för att undanröja dem. I detta sammanhang konstaterar ReK att begreppet ägarskap är viktigt för att på ett effektivt sätt involvera allmänheten i energiomställningen, och anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas konsumenter som inte har de ekonomiska resurser eller praktiska möjligheter som krävs för att investera i teknik för egenproduktion. Kommittén vill också framhäva den viktiga roll som lokala och regionala myndigheter har när det gäller att organisera och stödja lokala initiativ för kollektiva, kooperativa eller självförsörjande system för energiproduktion, distribution och konsumtion av energi.

| 53. | ReK välkomnar initiativet från Medborgarnas energiforum, men betonar att det vore önskvärt att inrätta andra regelbundna strukturer och mekanismer som gör det möjligt för energikonsumenterna att framföra sina synpunkter i ett tidigt skede och därigenom påverka de val som görs avseende energimarknaderna. |
| --- | --- |

53.

ReK välkomnar initiativet från Medborgarnas energiforum, men betonar att det vore önskvärt att inrätta andra regelbundna strukturer och mekanismer som gör det möjligt för energikonsumenterna att framföra sina synpunkter i ett tidigt skede och därigenom påverka de val som görs avseende energimarknaderna.

Bryssel den 7 april 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Se även ENVE-VI/005.

1

(2)  Se punkterna 25 och 31 i ENVE-VI/006.

2

(3)  Se även ENVE-VI/003, punkt 57.

3

---

| 1.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 240/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 240/31

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Skydd av flyktingar i deras ursprungsområden: ett nytt perspektiv

(2016/C 240/06)

| Föredragande: | Hans JANSSEN (NL–EPP), borgmästare i Oisterwijk |
| --- | --- |

Föredragande:

Hans JANSSEN (NL–EPP), borgmästare i Oisterwijk

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna rekommendationer

| 1. | Kommittén konstaterar att den rådande flyktingkrisen till följd av inbördeskriget i Syrien, liksom den politiskt instabila situationen i flera länder i Nordafrika samt konflikter och rättslöshet i vissa delar av världen har en omfattning som aldrig förut skådats och att allt tyder på att situationen långt ifrån är över. |
| --- | --- |

1.

Kommittén konstaterar att den rådande flyktingkrisen till följd av inbördeskriget i Syrien, liksom den politiskt instabila situationen i flera länder i Nordafrika samt konflikter och rättslöshet i vissa delar av världen har en omfattning som aldrig förut skådats och att allt tyder på att situationen långt ifrån är över.

| 2. | Krisens omfattning och allvarliga karaktär kräver en helhetssyn som omfattar en rad olika aspekter, såsom ett hållbart mottagande av flyktingar som anländer till Europa, med respekt för deras rättigheter, bekämpning av irreguljär migration, inte minst genom förstärkt kontroll vid EU:s yttre gränser, införande av stränga straffrättsliga påföljder för människosmugglare och ett effektivt och säkert system för att återsända personer som inte uppfyller kriterierna för asylsökande, bättre mottagningsförhållanden i ursprungsregionerna i både ursprungsländerna och angränsande regioner, samt strategier för att ta itu med de underliggande orsakerna till den migration som är en följd av våldshandlingar och rättslöshet. EU har länge tillämpat denna kombinerade strategi. Kommittén stöder denna strategi (1) och betonar vikten av att faktiskt genomföra de avtal som ingåtts och de åtaganden som gjorts. |
| --- | --- |

2.

Krisens omfattning och allvarliga karaktär kräver en helhetssyn som omfattar en rad olika aspekter, såsom ett hållbart mottagande av flyktingar som anländer till Europa, med respekt för deras rättigheter, bekämpning av irreguljär migration, inte minst genom förstärkt kontroll vid EU:s yttre gränser, införande av stränga straffrättsliga påföljder för människosmugglare och ett effektivt och säkert system för att återsända personer som inte uppfyller kriterierna för asylsökande, bättre mottagningsförhållanden i ursprungsregionerna i både ursprungsländerna och angränsande regioner, samt strategier för att ta itu med de underliggande orsakerna till den migration som är en följd av våldshandlingar och rättslöshet. EU har länge tillämpat denna kombinerade strategi. Kommittén stöder denna strategi (1) och betonar vikten av att faktiskt genomföra de avtal som ingåtts och de åtaganden som gjorts.

| 3. | Det är beklagligt att man i praktiken mest har fokuserat på att begränsa antalet flyktingar som kommer till Europa och att fördela dem mellan medlemsstaterna i stället för att skydda dessa personers rättigheter på alla nivåer. De lokala och regionala myndigheterna har ett ansvar för mottagande och integration av flyktingar i Europa som saknar motstycke. Kommittén anser dessutom att det är viktigt att kommissionen fortlöpande uppmärksammar och övervakar dessa växande utmaningar och utarbetar förslag för att stödja de insatser som berörda lokala och regionala myndigheter vidtar för detta ändamål. |
| --- | --- |

3.

Det är beklagligt att man i praktiken mest har fokuserat på att begränsa antalet flyktingar som kommer till Europa och att fördela dem mellan medlemsstaterna i stället för att skydda dessa personers rättigheter på alla nivåer. De lokala och regionala myndigheterna har ett ansvar för mottagande och integration av flyktingar i Europa som saknar motstycke. Kommittén anser dessutom att det är viktigt att kommissionen fortlöpande uppmärksammar och övervakar dessa växande utmaningar och utarbetar förslag för att stödja de insatser som berörda lokala och regionala myndigheter vidtar för detta ändamål.

| 4. | Hittills har man i mindre utsträckning riktat uppmärksamheten mot mottagande av flyktingar i de regioner där landet ligger, trots det faktum att det finns många fler flyktingar i dessa regioner än i Europa. FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) har registrerat 2,1 miljoner syriska flyktingar i Egypten, Irak, Jordanien och Libanon, och den turkiska regeringen har registrerat 1,9 miljoner syrier, medan det finns över 26 700 syriska flyktingar i Nordafrika, dvs. sammanlagt 4 390 439 människor (2). |
| --- | --- |

4.

Hittills har man i mindre utsträckning riktat uppmärksamheten mot mottagande av flyktingar i de regioner där landet ligger, trots det faktum att det finns många fler flyktingar i dessa regioner än i Europa. FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) har registrerat 2,1 miljoner syriska flyktingar i Egypten, Irak, Jordanien och Libanon, och den turkiska regeringen har registrerat 1,9 miljoner syrier, medan det finns över 26 700 syriska flyktingar i Nordafrika, dvs. sammanlagt 4 390 439 människor (2).

| 5. | ReK välkomnar Europeiska rådets arbete för att nå ett avtal med Turkiet. Kommittén är dock inte övertygad om att avtalet med Turkiet kommer att leda till en minskning av antalet människor som passerar EU:s gränser irreguljärt. Flyktingar bör få direkt ekonomiskt stöd och ha möjlighet att ansöka om humanitärt visum i flyktinglägren i tredjeländer. En del av stödet bör också gå till UNHCR för att förbättra levnadsförhållandena i flyktinglägren. |
| --- | --- |

5.

ReK välkomnar Europeiska rådets arbete för att nå ett avtal med Turkiet. Kommittén är dock inte övertygad om att avtalet med Turkiet kommer att leda till en minskning av antalet människor som passerar EU:s gränser irreguljärt. Flyktingar bör få direkt ekonomiskt stöd och ha möjlighet att ansöka om humanitärt visum i flyktinglägren i tredjeländer. En del av stödet bör också gå till UNHCR för att förbättra levnadsförhållandena i flyktinglägren.

| 6. | Många personer som befinner sig på flykt är hänvisade till att bo i flyktingläger, ofta i ett grannland. Alla har inte de resurser som krävs för att resa vidare till t.ex. Europa, oavsett om mottagningsförhållandena där de befinner sig är tillfredsställande eller inte. Många hoppas på att kunna återvända till sitt hemland eller har hopp om en värdig tillvaro i ett flyktingläger. Det sistnämnda innebär grundläggande tjänster (bostäder, mat och hälso- och sjukvård) på en tillräcklig nivå, utbildning för barnen, sysselsättning, en inkomst och en fredlig samexistens i den nya miljön. |
| --- | --- |

6.

Många personer som befinner sig på flykt är hänvisade till att bo i flyktingläger, ofta i ett grannland. Alla har inte de resurser som krävs för att resa vidare till t.ex. Europa, oavsett om mottagningsförhållandena där de befinner sig är tillfredsställande eller inte. Många hoppas på att kunna återvända till sitt hemland eller har hopp om en värdig tillvaro i ett flyktingläger. Det sistnämnda innebär grundläggande tjänster (bostäder, mat och hälso- och sjukvård) på en tillräcklig nivå, utbildning för barnen, sysselsättning, en inkomst och en fredlig samexistens i den nya miljön.

| 7. | Kommittén har utarbetat detta yttrande på eget initiativ i syfte att bidra till utarbetandet av EU-åtgärder för att förbättra skyddet av flyktingar i ursprungsregionerna, dvs. i de länder som är första asylland, för det mesta grannländer till det land som de flyr från. Av yttrandet framgår att de lokala och regionala myndigheterna kan lämna ett betydande bidrag till förverkligandet av EU:s målsättningar i detta sammanhang och vilka instrument som krävs för detta. I yttrandet framhävs att olika myndighetsnivåers strategier och möjligheter kan komplettera varandra för att uppnå bättre samordning och resultat med respekt för de grundläggande rättigheter och värderingar som utgör EU:s kärna. För fullständighetens skull bör det påpekas att bättre mottagningsförhållanden i regionen inte på något sätt bör påverka rätten till internationellt skydd inom EU (3). |
| --- | --- |

7.

Kommittén har utarbetat detta yttrande på eget initiativ i syfte att bidra till utarbetandet av EU-åtgärder för att förbättra skyddet av flyktingar i ursprungsregionerna, dvs. i de länder som är första asylland, för det mesta grannländer till det land som de flyr från. Av yttrandet framgår att de lokala och regionala myndigheterna kan lämna ett betydande bidrag till förverkligandet av EU:s målsättningar i detta sammanhang och vilka instrument som krävs för detta. I yttrandet framhävs att olika myndighetsnivåers strategier och möjligheter kan komplettera varandra för att uppnå bättre samordning och resultat med respekt för de grundläggande rättigheter och värderingar som utgör EU:s kärna. För fullständighetens skull bör det påpekas att bättre mottagningsförhållanden i regionen inte på något sätt bör påverka rätten till internationellt skydd inom EU (3).

Mottagande i ursprungsregionen – ingen lätt uppgift

| 8. | Kommittén konstaterar att mottagandet i ursprungsregionen i samband med krissituationer har en rad ”fasta” kännetecken:






  — | Det är praktiskt taget alltid den form av mottagande som berör störst antal personer. Exempelvis befann sig 1,5 miljoner afghaner fortfarande i Pakistan 2015 (4). 1,9 miljoner rwandier flydde till Kongo, Tanzania och Burundi efter folkmordet i Rwanda 1994 (5), och nästan 500 000 respektive drygt 240 000 somaliska flyktingar bor sedan 1991 i Kenya och Etiopien (6). Mot bakgrund av ovanstående siffror är den nuvarande krisen i Syrien inte något undantag. |
| --- | --- | --- |

8.

Kommittén konstaterar att mottagandet i ursprungsregionen i samband med krissituationer har en rad ”fasta” kännetecken:

—

Det är praktiskt taget alltid den form av mottagande som berör störst antal personer. Exempelvis befann sig 1,5 miljoner afghaner fortfarande i Pakistan 2015 (4). 1,9 miljoner rwandier flydde till Kongo, Tanzania och Burundi efter folkmordet i Rwanda 1994 (5), och nästan 500 000 respektive drygt 240 000 somaliska flyktingar bor sedan 1991 i Kenya och Etiopien (6). Mot bakgrund av ovanstående siffror är den nuvarande krisen i Syrien inte något undantag.

| — | Endast en del av alla dessa människor bodde och bor fortfarande i flyktingläger. De flesta har nu bosatt sig i värdländerna, ofta under svåra eller mycket svåra förhållanden. I exempelvis Turkiet bor uppskattningsvis 90 % av de syriska flyktingarna utanför lägren och har begränsad tillgång till grundläggande tjänster. |
| --- | --- |

—

Endast en del av alla dessa människor bodde och bor fortfarande i flyktingläger. De flesta har nu bosatt sig i värdländerna, ofta under svåra eller mycket svåra förhållanden. I exempelvis Turkiet bor uppskattningsvis 90 % av de syriska flyktingarna utanför lägren och har begränsad tillgång till grundläggande tjänster.

| — | Vistelsen i grannländerna blir ofta mycket längre än vad man från början trodde. Ofta handlar det om mer än tio år, och ibland om årtionden. |
| --- | --- |

—

Vistelsen i grannländerna blir ofta mycket längre än vad man från början trodde. Ofta handlar det om mer än tio år, och ibland om årtionden.

| 9. | Oavsett om det handlar om vistelse i flyktingläger eller ej får ett stort antal personer på flykt stora konsekvenser för värdsamhället, exempelvis ett ökat tryck på grundläggande tjänster som dricksvattenförsörjning, undervisning, hälso- och sjukvård, miljöskydd (avfall och avloppsvatten) samt på integreringen på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

9.

Oavsett om det handlar om vistelse i flyktingläger eller ej får ett stort antal personer på flykt stora konsekvenser för värdsamhället, exempelvis ett ökat tryck på grundläggande tjänster som dricksvattenförsörjning, undervisning, hälso- och sjukvård, miljöskydd (avfall och avloppsvatten) samt på integreringen på arbetsmarknaden.

| 10. | Kommittén är medveten om att konsekvenserna för värdsamhällena ofta blir högre priser på mat, bostäder, tjänster osv., samtidigt som konkurrensen om jobben ökar, vilket resulterar i lägre löner. |
| --- | --- |

10.

Kommittén är medveten om att konsekvenserna för värdsamhällena ofta blir högre priser på mat, bostäder, tjänster osv., samtidigt som konkurrensen om jobben ökar, vilket resulterar i lägre löner.

| 11. | Denna press på värdsamhällena tillkommer ofta utöver många redan befintliga problem och utmaningar. Kombinationen av allt detta leder ofta till sociala spänningar mellan flyktingar och värdsamhällen eller mellan (olika) grupper av flyktingar, eller till att latenta sociala spänningar inom värdsamhällena blir uppenbara. |
| --- | --- |

11.

Denna press på värdsamhällena tillkommer ofta utöver många redan befintliga problem och utmaningar. Kombinationen av allt detta leder ofta till sociala spänningar mellan flyktingar och värdsamhällen eller mellan (olika) grupper av flyktingar, eller till att latenta sociala spänningar inom värdsamhällena blir uppenbara.

| 12. | Det finns anledning att befara en dominoeffekt – om spänningarna tar överhanden kan det leda till våldshandlingar och flyktingströmmar även i värdsamhällena. |
| --- | --- |

12.

Det finns anledning att befara en dominoeffekt – om spänningarna tar överhanden kan det leda till våldshandlingar och flyktingströmmar även i värdsamhällena.

| 13. | Slutligen vill vi framhålla den tillfälliga karaktären hos många beredskapsåtgärder. Flyktinglägrens placering är inte alltid väl genomtänkt. Ofta görs valet med en alltför begränsad tidsram i åtanke, utan någon bredare vision om territoriell utveckling och många gånger utan att man lyssnar på de lokala och regionala myndigheterna, som i slutänden är de som påverkas mest av de spridningseffekter som beskrivs ovan. |
| --- | --- |

13.

Slutligen vill vi framhålla den tillfälliga karaktären hos många beredskapsåtgärder. Flyktinglägrens placering är inte alltid väl genomtänkt. Ofta görs valet med en alltför begränsad tidsram i åtanke, utan någon bredare vision om territoriell utveckling och många gånger utan att man lyssnar på de lokala och regionala myndigheterna, som i slutänden är de som påverkas mest av de spridningseffekter som beskrivs ovan.

Vad krävs?

| 14. | Mot bakgrund av den situation som beskrivs ovan är det nödvändigt att kombinera krishantering med en långsiktig strategi som syftar till att erbjuda basförnödenheter och säkra den sociala sammanhållningen som en del av en kontrollerad fysisk, social och ekonomisk utveckling med respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive jämställdheten mellan könen, samt miljön. |
| --- | --- |

14.

Mot bakgrund av den situation som beskrivs ovan är det nödvändigt att kombinera krishantering med en långsiktig strategi som syftar till att erbjuda basförnödenheter och säkra den sociala sammanhållningen som en del av en kontrollerad fysisk, social och ekonomisk utveckling med respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive jämställdheten mellan könen, samt miljön.

| 15. | ReK rekommenderar att man överallt där det är möjligt och så snabbt som möjligt minskar flyktingarnas beroende av hjälp, t.ex. till följd av förbud mot att inneha en avlönad anställning. Man måste arbeta för att flyktingar ska kunna bli självständiga och för att de i möjligaste mån ska kunna styra sina egna liv, exempelvis genom att man gör det möjligt för dem att inneha en avlönad anställning. I detta sammanhang är det positivt att syriska flyktingar i Turkiet nu kan få arbetstillstånd. Man bör också pröva nya metoder och exempelvis involvera näringslivet. Experter menar att små kontantutbetalningar till flyktingar har mycket större positiva effekter för den lokala ekonomin än bistånd in natura. ReK anser därför att man bör undersöka denna möjlighet och om möjligt tillämpa de slutsatser man kommer fram till. |
| --- | --- |

15.

ReK rekommenderar att man överallt där det är möjligt och så snabbt som möjligt minskar flyktingarnas beroende av hjälp, t.ex. till följd av förbud mot att inneha en avlönad anställning. Man måste arbeta för att flyktingar ska kunna bli självständiga och för att de i möjligaste mån ska kunna styra sina egna liv, exempelvis genom att man gör det möjligt för dem att inneha en avlönad anställning. I detta sammanhang är det positivt att syriska flyktingar i Turkiet nu kan få arbetstillstånd. Man bör också pröva nya metoder och exempelvis involvera näringslivet. Experter menar att små kontantutbetalningar till flyktingar har mycket större positiva effekter för den lokala ekonomin än bistånd in natura. ReK anser därför att man bör undersöka denna möjlighet och om möjligt tillämpa de slutsatser man kommer fram till.

| 16. | Vi rekommenderar att man hädanefter ända från början baserar inrättande, utveckling och förvaltning av flyktingläger på en strategi för stadsutveckling och territoriell utveckling i stället för en nödsituationsstrategi, så att man redan från början tar hänsyn till både positiva och negativa effekter på värdsamhällena. Inom ramen för denna strategi bör man göra mer genomtänkta val när det gäller lägrens placering och senare utbredningsmöjligheter, tillgången till befintliga och nya faciliteter, de ekonomiska effekterna, trafiken osv., med särskild hänsyn tagen till utsatta grupper såsom kvinnor och barn. |
| --- | --- |

16.

Vi rekommenderar att man hädanefter ända från början baserar inrättande, utveckling och förvaltning av flyktingläger på en strategi för stadsutveckling och territoriell utveckling i stället för en nödsituationsstrategi, så att man redan från början tar hänsyn till både positiva och negativa effekter på värdsamhällena. Inom ramen för denna strategi bör man göra mer genomtänkta val när det gäller lägrens placering och senare utbredningsmöjligheter, tillgången till befintliga och nya faciliteter, de ekonomiska effekterna, trafiken osv., med särskild hänsyn tagen till utsatta grupper såsom kvinnor och barn.

| 17. | Det är i två hänseenden viktigt med möjlighet till utbildning och förvärvsarbete, i kombination med andra åtgärder för specifika grupper såsom kvinnor, barn och ungdomar. Å ena sidan minskar det risken för radikalisering, isolering, segregering och utsattheten för brottslig verksamhet (människosmuggling, prostitution och organhandel) och rekryteringen till terroristnätverk, och å andra sidan bidrar det till social, ekonomisk och kulturell integration i värdlandets samhällsstruktur. |
| --- | --- |

17.

Det är i två hänseenden viktigt med möjlighet till utbildning och förvärvsarbete, i kombination med andra åtgärder för specifika grupper såsom kvinnor, barn och ungdomar. Å ena sidan minskar det risken för radikalisering, isolering, segregering och utsattheten för brottslig verksamhet (människosmuggling, prostitution och organhandel) och rekryteringen till terroristnätverk, och å andra sidan bidrar det till social, ekonomisk och kulturell integration i värdlandets samhällsstruktur.

| 18. | ReK uppmanar EU att se till att de syriska flyktingarnas behov av psykisk vård tillgodoses, i synnerhet när det gäller barn som lider av posttraumatiskt stressyndrom som utgör ett hot mot deras hälsa och integration. |
| --- | --- |

18.

ReK uppmanar EU att se till att de syriska flyktingarnas behov av psykisk vård tillgodoses, i synnerhet när det gäller barn som lider av posttraumatiskt stressyndrom som utgör ett hot mot deras hälsa och integration.

| 19. | Man bör inom ramen för strategin också planera för att flyktingarna kommer att stanna för gott eller i vilket fall mycket länge, även utanför lägren, och strategin bör därför även omfatta deras integration i värdsamhällena. En del av resurserna skulle exempelvis kunna användas för att erbjuda stöd till socialt värdefullt arbete samt för mottagande av nyanlända. Detta kräver en heltäckande politisk dialog där man tar hänsyn till mottagarregionernas och de berörda flyktinggruppernas specifika situation. |
| --- | --- |

19.

Man bör inom ramen för strategin också planera för att flyktingarna kommer att stanna för gott eller i vilket fall mycket länge, även utanför lägren, och strategin bör därför även omfatta deras integration i värdsamhällena. En del av resurserna skulle exempelvis kunna användas för att erbjuda stöd till socialt värdefullt arbete samt för mottagande av nyanlända. Detta kräver en heltäckande politisk dialog där man tar hänsyn till mottagarregionernas och de berörda flyktinggruppernas specifika situation.

| 20. | En sådan strategi kan inte fokusera enbart på flyktingarna utan den måste också fokusera på att förebygga och lösa de problem som uppstår i värdsamhällena. Världssamfundet måste i högre grad än hittills vara berett att bistå de nationella, regionala och lokala myndigheterna att leva upp till sitt ansvar för den miljö där ”integrationen i regionen” ska ske. Detta gäller också finansieringen, t.ex. för att säkra de grundläggande tjänsterna och främja den lokala och regionala ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

20.

En sådan strategi kan inte fokusera enbart på flyktingarna utan den måste också fokusera på att förebygga och lösa de problem som uppstår i värdsamhällena. Världssamfundet måste i högre grad än hittills vara berett att bistå de nationella, regionala och lokala myndigheterna att leva upp till sitt ansvar för den miljö där ”integrationen i regionen” ska ske. Detta gäller också finansieringen, t.ex. för att säkra de grundläggande tjänsterna och främja den lokala och regionala ekonomiska utvecklingen.

De lokala myndigheternas roll

| 21. | Kommittén konstaterar att problemen när det gäller flyktingar och samhällen i ursprungsländerna och de omkringliggande regionerna uppstår i de orter, städer och regioner där flyktingarna bor, går i skolan, får vård, arbetar, söker arbete eller integreras i bostadsområdet. Därmed är det framför allt de lokala och regionala myndigheternas ansvar att agera och finna lösningar utöver den direkta nödhjälpen (7). |
| --- | --- |

21.

Kommittén konstaterar att problemen när det gäller flyktingar och samhällen i ursprungsländerna och de omkringliggande regionerna uppstår i de orter, städer och regioner där flyktingarna bor, går i skolan, får vård, arbetar, söker arbete eller integreras i bostadsområdet. Därmed är det framför allt de lokala och regionala myndigheternas ansvar att agera och finna lösningar utöver den direkta nödhjälpen (7).

| 22. | De lokala och regionala myndigheterna i ursprungsländerna och de omkringliggande regionerna har emellertid stora problem med att uppfylla förväntningarna. I de flesta fall kämpade de redan innan flyktingarna kom med otillräckliga befogenheter, otillräckliga ekonomiska resurser och brist på kvalificerad personal. I ett centraliserat politiskt system kan de inte heller agera snabbt, eftersom många beslut och utgifter först måste godkännas på en högre administrativ nivå. |
| --- | --- |

22.

De lokala och regionala myndigheterna i ursprungsländerna och de omkringliggande regionerna har emellertid stora problem med att uppfylla förväntningarna. I de flesta fall kämpade de redan innan flyktingarna kom med otillräckliga befogenheter, otillräckliga ekonomiska resurser och brist på kvalificerad personal. I ett centraliserat politiskt system kan de inte heller agera snabbt, eftersom många beslut och utgifter först måste godkännas på en högre administrativ nivå.

| 23. | Samarbetet mellan å ena sidan de lokala och regionala myndigheterna och å andra sidan FN:s flyktingkommissariat och humanitära icke-statliga organisationer måste förstärkas för att det ska gå att arbeta på ett samordnat sätt. Med avseende på subsidiariteten bör man erkänna och stödja offentliga och privata aktörer samt icke-vinstdrivande organisationer i den tredje sektorn och det civila samhället, som står i främsta ledet när det handlar om att ta emot flyktingar och tillgodose deras behov i regionerna genom att säkerställa en konstruktiv integreringsprocess som i högre grad tar hänsyn till situationen och problemen i regionerna. |
| --- | --- |

23.

Samarbetet mellan å ena sidan de lokala och regionala myndigheterna och å andra sidan FN:s flyktingkommissariat och humanitära icke-statliga organisationer måste förstärkas för att det ska gå att arbeta på ett samordnat sätt. Med avseende på subsidiariteten bör man erkänna och stödja offentliga och privata aktörer samt icke-vinstdrivande organisationer i den tredje sektorn och det civila samhället, som står i främsta ledet när det handlar om att ta emot flyktingar och tillgodose deras behov i regionerna genom att säkerställa en konstruktiv integreringsprocess som i högre grad tar hänsyn till situationen och problemen i regionerna.

| 24. | ReK rekommenderar att man gör förbättringar på en rad nivåer, så att de lokala och regionala myndigheterna i ursprungsländerna och de omkringliggande regionerna verkligen kan ta ansvar för att upprätthålla eller tillhandahålla grundläggande tjänster och ta hänsyn till de långsiktiga aspekterna av hållbar social och ekonomisk utveckling i kommunerna och regionerna.






  — | Den institutionella miljön: tydliga och lämpliga ansvarsområden för de lokala och regionala myndigheterna, med mindre beroende av de centrala myndigheterna – inklusive möjligheten att arbeta direkt tillsammans med internationella organisationer, hjälpvilliga länder eller regioner – och ökad delaktighet när det gäller förberedelser för och förvaltning av internationellt stöd. |
| --- | --- | --- |

24.

ReK rekommenderar att man gör förbättringar på en rad nivåer, så att de lokala och regionala myndigheterna i ursprungsländerna och de omkringliggande regionerna verkligen kan ta ansvar för att upprätthålla eller tillhandahålla grundläggande tjänster och ta hänsyn till de långsiktiga aspekterna av hållbar social och ekonomisk utveckling i kommunerna och regionerna.

—

Den institutionella miljön: tydliga och lämpliga ansvarsområden för de lokala och regionala myndigheterna, med mindre beroende av de centrala myndigheterna – inklusive möjligheten att arbeta direkt tillsammans med internationella organisationer, hjälpvilliga länder eller regioner – och ökad delaktighet när det gäller förberedelser för och förvaltning av internationellt stöd.

| — | Tillräckliga ekonomiska resurser för att myndigheterna ska kunna fullgöra sina skyldigheter via transfereringar, lokala inkomster och/eller direkt finansiering från givare. |
| --- | --- |

—

Tillräckliga ekonomiska resurser för att myndigheterna ska kunna fullgöra sina skyldigheter via transfereringar, lokala inkomster och/eller direkt finansiering från givare.

| — | Förstärkning av kapaciteten på politisk och administrativ nivå genom fortbildning och vidareutbildning, exponering, utbyte av erfarenheter och stöd till ”learning by doing”. |
| --- | --- |

—

Förstärkning av kapaciteten på politisk och administrativ nivå genom fortbildning och vidareutbildning, exponering, utbyte av erfarenheter och stöd till ”learning by doing”.

Resurser och åtgärder

| 25. | För att mottagandet i regionen ska kunna bli en viktig del av den överordnade flyktingpolitiken krävs det stora ekonomiska och materiella resurser, personalresurser och tekniska resurser på permanent basis. Europeiska rådet (rättsliga och inrikes frågor) beslutade därför med all rätt vid sitt möte den 14 september 2015 att öka EU:s och medlemsstaternas bidrag till UNHCR, så att organisationen kan ta emot ett stort antal syriska flyktingar i flyktingläger i grannländerna. Man beslutade även att avsätta betydligt mer resurser till EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien, den så kallade Madadfonden (8). Denna ökning kommer förmodligen att vara nödvändig under flera år framöver. |
| --- | --- |

25.

För att mottagandet i regionen ska kunna bli en viktig del av den överordnade flyktingpolitiken krävs det stora ekonomiska och materiella resurser, personalresurser och tekniska resurser på permanent basis. Europeiska rådet (rättsliga och inrikes frågor) beslutade därför med all rätt vid sitt möte den 14 september 2015 att öka EU:s och medlemsstaternas bidrag till UNHCR, så att organisationen kan ta emot ett stort antal syriska flyktingar i flyktingläger i grannländerna. Man beslutade även att avsätta betydligt mer resurser till EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien, den så kallade Madadfonden (8). Denna ökning kommer förmodligen att vara nödvändig under flera år framöver.

| 26. | Kommittén ser gärna att instrument som Madadfonden görs tillgängliga så att åtgärder kan vidtas för att hantera de kriser som härjar i flera nordafrikanska länder och som också kan leda till stora flyktingströmmar. |
| --- | --- |

26.

Kommittén ser gärna att instrument som Madadfonden görs tillgängliga så att åtgärder kan vidtas för att hantera de kriser som härjar i flera nordafrikanska länder och som också kan leda till stora flyktingströmmar.

| 27. | ReK uppmanar därför eftertryckligen EU:s medlemsstater att ta sitt ansvar för det finansiella stödet och ofördröjligen tillhandahålla redan utlovade medel samt att anstränga sig ytterligare för att överbrygga den omfattande klyfta som har uppstått i förvaltningsfonderna mellan utlovade EU-medel och medlemsstaternas bidrag. |
| --- | --- |

27.

ReK uppmanar därför eftertryckligen EU:s medlemsstater att ta sitt ansvar för det finansiella stödet och ofördröjligen tillhandahålla redan utlovade medel samt att anstränga sig ytterligare för att överbrygga den omfattande klyfta som har uppstått i förvaltningsfonderna mellan utlovade EU-medel och medlemsstaternas bidrag.

| 28. | Kommittén rekommenderar att man vid fastställandet av Madadfondens prioriteringar lägger tillräckligt stor vikt vid frågor om gott styre, och att detta återspeglas i dess arbete med och för de lokala och regionala myndigheterna, samt vid behovet av snabba, noggranna, välplanerade, effektiva och verkningsfulla åtgärder. |
| --- | --- |

28.

Kommittén rekommenderar att man vid fastställandet av Madadfondens prioriteringar lägger tillräckligt stor vikt vid frågor om gott styre, och att detta återspeglas i dess arbete med och för de lokala och regionala myndigheterna, samt vid behovet av snabba, noggranna, välplanerade, effektiva och verkningsfulla åtgärder.

| 29. | Kommittén uppmanar medlemsstaterna att mobilisera de ekonomiska resurser och administrativa förfaranden som krävs och att i samband med detta involvera lokala och regionala myndigheter, särskilt dem som har behörighet inom hälso- och sjukvård, utbildning och sociala tjänster, vid fördelningen av de resurser som är öronmärkta för omhändertagandet av dessa personer, så att man tillsammans kan vidta lämpliga åtgärder för att hantera denna situation på ett heltäckande sätt. |
| --- | --- |

29.

Kommittén uppmanar medlemsstaterna att mobilisera de ekonomiska resurser och administrativa förfaranden som krävs och att i samband med detta involvera lokala och regionala myndigheter, särskilt dem som har behörighet inom hälso- och sjukvård, utbildning och sociala tjänster, vid fördelningen av de resurser som är öronmärkta för omhändertagandet av dessa personer, så att man tillsammans kan vidta lämpliga åtgärder för att hantera denna situation på ett heltäckande sätt.

| 30. | Vi rekommenderar att man genomför en kraftfull insats inom ramen för EU:s utvecklings- och samarbetspolitik för att ta itu med och försöka undanröja de grundläggande orsakerna till konflikterna som tvingar människor att fly från sina ursprungsländer, inbegripet avsaknad av fungerande rättsstatliga strukturer, bristande respekt för de mänskliga rättigheterna, religiös förföljelse och brist på ”god förvaltning” på olika myndighetsnivåer i bräckliga stater. På så sätt kan EU bidra till att ta itu med orsakerna till att stora grupper av människor flyr för att deras liv är i fara och saknar ett hopp om fred. |
| --- | --- |

30.

Vi rekommenderar att man genomför en kraftfull insats inom ramen för EU:s utvecklings- och samarbetspolitik för att ta itu med och försöka undanröja de grundläggande orsakerna till konflikterna som tvingar människor att fly från sina ursprungsländer, inbegripet avsaknad av fungerande rättsstatliga strukturer, bristande respekt för de mänskliga rättigheterna, religiös förföljelse och brist på ”god förvaltning” på olika myndighetsnivåer i bräckliga stater. På så sätt kan EU bidra till att ta itu med orsakerna till att stora grupper av människor flyr för att deras liv är i fara och saknar ett hopp om fred.

| 31. | Kommittén erkänner i detta sammanhang vikten av att skapa formella, institutionaliserade och effektiva kommunikationskanaler med de lokala och regionala myndigheterna i flyktingarnas ursprungsområden för att identifiera de viktigaste områden som kräver större uppmärksamhet och de bäst lämpade åtgärderna, såsom ekonomiskt och tekniskt stöd, utbildning av offentliga ledare samt utbyte av kunskaper och bästa praxis. |
| --- | --- |

31.

Kommittén erkänner i detta sammanhang vikten av att skapa formella, institutionaliserade och effektiva kommunikationskanaler med de lokala och regionala myndigheterna i flyktingarnas ursprungsområden för att identifiera de viktigaste områden som kräver större uppmärksamhet och de bäst lämpade åtgärderna, såsom ekonomiskt och tekniskt stöd, utbildning av offentliga ledare samt utbyte av kunskaper och bästa praxis.

| 32. | ReK konstaterar att principerna i dokumentet om en hållbar agenda för städerna i Medelhavsområdet och riktlinjerna i den partnerskapbegäran som riktats till delegationen av libyska borgmästare, på Arlems initiativ, är exempel på hur man bör gå tillväga för att på ett effektivt sätt skydda flyktingar i deras ursprungsregioner. |
| --- | --- |

32.

ReK konstaterar att principerna i dokumentet om en hållbar agenda för städerna i Medelhavsområdet och riktlinjerna i den partnerskapbegäran som riktats till delegationen av libyska borgmästare, på Arlems initiativ, är exempel på hur man bör gå tillväga för att på ett effektivt sätt skydda flyktingar i deras ursprungsregioner.

| 33. | ReK rekommenderar att den politiska dialogen med regeringarna i de länder som är första asylland fokuseras på de lokala och regionala myndigheternas roll, och att man aktivt uppmärksammar de grundläggande villkor som är nödvändiga för att de lokala och regionala myndigheterna ska kunna leva upp till sin roll och axla sitt ansvar. Det är nödvändigt att få till stånd synergier för ett decentraliserat samarbete mellan lokala och regionala aktörer, för att därigenom kunna främja gemensamma internationella projekt och program. Detta gäller bland annat genomförandet av avtalen med den turkiska regeringen och deras konsekvenser för de lokala och regionala myndigheterna i de regioner som gränsar till Syrien och i de turkiska orter där ett stort antal flyktingar befinner sig. Turkiets kommunförbund har i detta sammanhang utarbetat vissa inledande förslag. |
| --- | --- |

33.

ReK rekommenderar att den politiska dialogen med regeringarna i de länder som är första asylland fokuseras på de lokala och regionala myndigheternas roll, och att man aktivt uppmärksammar de grundläggande villkor som är nödvändiga för att de lokala och regionala myndigheterna ska kunna leva upp till sin roll och axla sitt ansvar. Det är nödvändigt att få till stånd synergier för ett decentraliserat samarbete mellan lokala och regionala aktörer, för att därigenom kunna främja gemensamma internationella projekt och program. Detta gäller bland annat genomförandet av avtalen med den turkiska regeringen och deras konsekvenser för de lokala och regionala myndigheterna i de regioner som gränsar till Syrien och i de turkiska orter där ett stort antal flyktingar befinner sig. Turkiets kommunförbund har i detta sammanhang utarbetat vissa inledande förslag.

| 34. | Kommittén anser att man måste göra det lättare för de lokala och regionala myndigheterna att delta i behovsbedömningar redan på ett tidigt stadium, såsom t.ex. fastställs i den regionala planen för flyktingar och motståndskraft 2015–2016 som ett svar på krisen i Syrien (3RP). Det behövs också en samordnad strategi för bistånd på lokal nivå och detta kräver ett aktivt deltagande av de lokala myndigheterna i alla skeden i samband med utarbetandet av biståndsprogrammet. |
| --- | --- |

34.

Kommittén anser att man måste göra det lättare för de lokala och regionala myndigheterna att delta i behovsbedömningar redan på ett tidigt stadium, såsom t.ex. fastställs i den regionala planen för flyktingar och motståndskraft 2015–2016 som ett svar på krisen i Syrien (3RP). Det behövs också en samordnad strategi för bistånd på lokal nivå och detta kräver ett aktivt deltagande av de lokala myndigheterna i alla skeden i samband med utarbetandet av biståndsprogrammet.

| 35. | De lokala och regionala myndigheterna i EU har tagit fram ett antal välfungerande strategier och besitter sakkunskap när det gäller integreringen av flyktingar. ReK uppmanar rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att dra nytta av de europeiska lokala och regionala myndigheternas erfarenheter, tillgänglighet och nätverk, till exempel kommittén och dess sammanslutningar som Arlem och Corleap samt Platforma, men även nationella sammanslutningar av kommuner, som VNG (nederländska kommunförbundet) (9). De har ingående kunskaper och stor erfarenhet när det gäller tillhandahållande av grundläggande tjänster, integrationsfrågor och lokal och regional ekonomisk utveckling, inte bara i Europa utan även i de länder som är första asylland. Den konkreta strategin som omfattar utbyte av bästa praxis och en integrerad, målinriktad planering av tillhandahållandet av grundläggande tjänster i närområdena, på grundval av bl.a. scenarieplanering och med hänsyn tagen till effekterna på värdsamhällenas utvecklingsmöjligheter, har i hög grad visat sig komplettera UNHCR:s arbete i Jordanien och Libanon. |
| --- | --- |

35.

De lokala och regionala myndigheterna i EU har tagit fram ett antal välfungerande strategier och besitter sakkunskap när det gäller integreringen av flyktingar. ReK uppmanar rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att dra nytta av de europeiska lokala och regionala myndigheternas erfarenheter, tillgänglighet och nätverk, till exempel kommittén och dess sammanslutningar som Arlem och Corleap samt Platforma, men även nationella sammanslutningar av kommuner, som VNG (nederländska kommunförbundet) (9). De har ingående kunskaper och stor erfarenhet när det gäller tillhandahållande av grundläggande tjänster, integrationsfrågor och lokal och regional ekonomisk utveckling, inte bara i Europa utan även i de länder som är första asylland. Den konkreta strategin som omfattar utbyte av bästa praxis och en integrerad, målinriktad planering av tillhandahållandet av grundläggande tjänster i närområdena, på grundval av bl.a. scenarieplanering och med hänsyn tagen till effekterna på värdsamhällenas utvecklingsmöjligheter, har i hög grad visat sig komplettera UNHCR:s arbete i Jordanien och Libanon.

| 36. | Kommittén efterlyser en dialog med andra viktiga aktörer på detta område, icke minst vid det humanitära toppmötet i Istanbul i maj 2016, i syfte att titta närmare på förslagen i detta yttrande och omsätta dem i politiska åtgärder och program. Kommittén är villig att bidra ytterligare till denna fråga. |
| --- | --- |

36.

Kommittén efterlyser en dialog med andra viktiga aktörer på detta område, icke minst vid det humanitära toppmötet i Istanbul i maj 2016, i syfte att titta närmare på förslagen i detta yttrande och omsätta dem i politiska åtgärder och program. Kommittén är villig att bidra ytterligare till denna fråga.

Bryssel den 8 april 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Som det bl.a. framgår av ReK:s yttrande om den europeiska agendan för migration, CIVEX-VI-006, av den 3–4 december 2015, och yttrandet om Migration och rörlighet – en övergripande strategi, CIVEX-V-027, av den 18 juli 2012.

1

(2)  Alla siffror är från den 17 december 2015, se http://data.unhcr.org/syrianrefugees/regional.php

2

(3)  Såsom tidigare påpekats i yttrandet om Migration och rörlighet – en övergripande strategi, CIVEX-V-027, av den 18 juli 2012.

3

(4)  http://www.unhcr.org/pages/49e487016.html (2015).

4

(5)  http://www.rwandanstories.org/genocide/refugee_crisis.html (datum saknas).

5

(6)  http://www.resettlement.eu/page/somali-refugees-kenya-ethiopia

6

(7)  Se i detta hänseende till exempel https://www.chathamhouse.org/sites/files/chathamhouse/field/field_document/Jordan%20workshop%20summary%20FINAL.pdf

7

(8)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12002-2015-REV-1/sv/pdf

8

(9)  VNG håller på att genomföra ett program på mer än 9 miljoner euro för den nederländska regeringen, som bland annat syftar till att stärka de lokala och regionala myndigheterna i Jordanien och Libanon när det gäller att ta emot syriska flyktingar och hantera konsekvenserna för värdsamhällena.

9

---

| 1.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 240/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 240/37

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik

(2016/C 240/07)

| Föredragande: | Neale RICHMOND (IE-EPP), Dun Laoghaire Rathdown County Council |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Handel för alla: Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik
  COM(2015) 497 final |

Föredragande:

Neale RICHMOND (IE-EPP), Dun Laoghaire Rathdown County Council

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Handel för alla: Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik

COM(2015) 497 final

I.   ALLMÄNNA KOMMENTARER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén välkomnar uttryckligen kommissionens meddelande ”Handel för alla: Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik” av den 14 oktober 2015, där den viktiga potential som handeln kan frigöra när det gäller tillväxt, sysselsättning och jobbskapande samt investeringar i EU lyfts fram. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar uttryckligen kommissionens meddelande ”Handel för alla: Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik” av den 14 oktober 2015, där den viktiga potential som handeln kan frigöra när det gäller tillväxt, sysselsättning och jobbskapande samt investeringar i EU lyfts fram.

| 2. | Vi stöder kommissionens ambition att säkerställa att globaliseringens fördelar fördelas rättvist och att negativa konsekvenser dämpas. För att skapa likvärdiga förutsättningar krävs det att moderna handelsavtal omfattar mer än bara tulltaxor och att man fokuserar på små och medelstora företag. ReK instämmer för övrigt med kommissionen i att handelspolitiken endast kan fungera om Europa fortsätter att fokusera på att avlägsna hinder för den inre marknadens fullbordande. |
| --- | --- |

2.

Vi stöder kommissionens ambition att säkerställa att globaliseringens fördelar fördelas rättvist och att negativa konsekvenser dämpas. För att skapa likvärdiga förutsättningar krävs det att moderna handelsavtal omfattar mer än bara tulltaxor och att man fokuserar på små och medelstora företag. ReK instämmer för övrigt med kommissionen i att handelspolitiken endast kan fungera om Europa fortsätter att fokusera på att avlägsna hinder för den inre marknadens fullbordande.

| 3. | Vi välkomnar kommissionens åtagande om att alla betydande initiativ inom handelspolitiken ska bli föremål för en konsekvensbedömning avseende hållbarhet. Kommittén påminner om vikten av att genomföra efterhandsutvärderingar och framhåller att konsekvensbedömningar och utvärderingar som omfattar lämpliga samråd med alla berörda aktörer är avgörande för utformningen av en sund, öppen och evidensbaserad handelspolitik. |
| --- | --- |

3.

Vi välkomnar kommissionens åtagande om att alla betydande initiativ inom handelspolitiken ska bli föremål för en konsekvensbedömning avseende hållbarhet. Kommittén påminner om vikten av att genomföra efterhandsutvärderingar och framhåller att konsekvensbedömningar och utvärderingar som omfattar lämpliga samråd med alla berörda aktörer är avgörande för utformningen av en sund, öppen och evidensbaserad handelspolitik.

| 4. | ReK uppmanar kommissionen att i god tid lägga fram en bedömning av konsekvenserna för EU:s budget och EU-finansierad strukturpolitik (europeiska struktur- och investeringsfonderna, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter etc.) när det gäller de åtgärder för liberalisering av handel som fastställs i frihandelsavtal eller som följer av multilaterala överenskommelser, exempelvis frågan om att ge Kina status som marknadsekonomi. |
| --- | --- |

4.

ReK uppmanar kommissionen att i god tid lägga fram en bedömning av konsekvenserna för EU:s budget och EU-finansierad strukturpolitik (europeiska struktur- och investeringsfonderna, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter etc.) när det gäller de åtgärder för liberalisering av handel som fastställs i frihandelsavtal eller som följer av multilaterala överenskommelser, exempelvis frågan om att ge Kina status som marknadsekonomi.

| 5. | Åtgärder som finansieras inom ramen för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter är ofta kortsiktiga, och vi efterlyser ökad samordning med andra EU-politikområden, särskilt sammanhållningspolitiken, så att man inte bara förhindrar att de nuvarande regionala skillnaderna inom EU ökar ytterligare utan strävar efter att minska dem. |
| --- | --- |

5.

Åtgärder som finansieras inom ramen för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter är ofta kortsiktiga, och vi efterlyser ökad samordning med andra EU-politikområden, särskilt sammanhållningspolitiken, så att man inte bara förhindrar att de nuvarande regionala skillnaderna inom EU ökar ytterligare utan strävar efter att minska dem.

| 6. | Kommittén är medveten om hur viktigt det är för ekonomin att lagstiftningen harmoniseras, eftersom man därigenom minskar antalet rättsliga bestämmelser som handelspartnerna i ett avtal måste följa. ReK påpekar emellertid att man måste se till att sådana harmoniseringar inom EU:s handelsavtal bevarar eller stärker nuvarande standarder för konsument- och miljöskydd samt skydd av arbetstagarnas rättigheter. |
| --- | --- |

6.

Kommittén är medveten om hur viktigt det är för ekonomin att lagstiftningen harmoniseras, eftersom man därigenom minskar antalet rättsliga bestämmelser som handelspartnerna i ett avtal måste följa. ReK påpekar emellertid att man måste se till att sådana harmoniseringar inom EU:s handelsavtal bevarar eller stärker nuvarande standarder för konsument- och miljöskydd samt skydd av arbetstagarnas rättigheter.

| 7. | Vi förväntar oss att Europeiska kommissionen ska visa prov på öppenhet när det gäller de ambitiösa planerna för framtida internationella handelsavtal. I detta sammanhang vill ReK framhålla kommissionens ambition att omdefiniera EU:s förbindelser med afrikanska partner, Latinamerika och Västindien samt ytterligare intensifiera handelssamarbetet inom ramen för EU:s grannskapspolitik. |
| --- | --- |

7.

Vi förväntar oss att Europeiska kommissionen ska visa prov på öppenhet när det gäller de ambitiösa planerna för framtida internationella handelsavtal. I detta sammanhang vill ReK framhålla kommissionens ambition att omdefiniera EU:s förbindelser med afrikanska partner, Latinamerika och Västindien samt ytterligare intensifiera handelssamarbetet inom ramen för EU:s grannskapspolitik.

| 8. | ReK betonar den avgörande roll som de små och medelstora företagen spelar genom att de utgör ryggraden i den regionala och lokala utvecklingen och därigenom i EU:s övergripande sammanhållning. Kommittén påminner om att kostnaderna för att uppfylla tvärvillkor inom internationella standarder normalt sett är högre för små och medelstora företag jämfört med multinationella företag. Vi välkomnar i detta avseende att kommissionen ger små och medelstora företag en viktig plats i strategin genom att lyfta fram de svårigheter de kan ställas inför när det gäller handelsliberalisering och anser att de lokala och regionala myndigheterna konsekvent bör involveras i den dialog som planeras mellan kommissionen och medlemsstaterna om de små och medelstora företagens särskilda behov. |
| --- | --- |

8.

ReK betonar den avgörande roll som de små och medelstora företagen spelar genom att de utgör ryggraden i den regionala och lokala utvecklingen och därigenom i EU:s övergripande sammanhållning. Kommittén påminner om att kostnaderna för att uppfylla tvärvillkor inom internationella standarder normalt sett är högre för små och medelstora företag jämfört med multinationella företag. Vi välkomnar i detta avseende att kommissionen ger små och medelstora företag en viktig plats i strategin genom att lyfta fram de svårigheter de kan ställas inför när det gäller handelsliberalisering och anser att de lokala och regionala myndigheterna konsekvent bör involveras i den dialog som planeras mellan kommissionen och medlemsstaterna om de små och medelstora företagens särskilda behov.

| 9. | De tre nyckelprinciperna effektivitet, transparens och värden kan ibland stå i strid med varandra. ReK instämmer med meddelandets ståndpunkt att handelspolitiken bör ta hänsyn till och eventuellt också främja många andra politikområden men efterlyser större tydlighet om hur detta skulle kunna ske i praktiken. Vi framhåller också att ekonomiska intressen inte får ha företräde framför garantin för rättvis tillgång till offentliga tjänster. |
| --- | --- |

9.

De tre nyckelprinciperna effektivitet, transparens och värden kan ibland stå i strid med varandra. ReK instämmer med meddelandets ståndpunkt att handelspolitiken bör ta hänsyn till och eventuellt också främja många andra politikområden men efterlyser större tydlighet om hur detta skulle kunna ske i praktiken. Vi framhåller också att ekonomiska intressen inte får ha företräde framför garantin för rättvis tillgång till offentliga tjänster.

| 10. | Vid inrättandet av en internationell investeringsdomstol betonar ReK att man, under övergångsperioden fram tills att den internationella investeringsdomstolen helt har ersatt alla de tvistlösningsmekanismer för investeringstvister som fastställs i EU:s handelsavtal, måste se till att ekonomiska intressen inte väger tyngre än behöriga myndigheters rätt att tillhandahålla offentliga tjänster genom en sådan blandning av åtgärder som de anser krävs. |
| --- | --- |

10.

Vid inrättandet av en internationell investeringsdomstol betonar ReK att man, under övergångsperioden fram tills att den internationella investeringsdomstolen helt har ersatt alla de tvistlösningsmekanismer för investeringstvister som fastställs i EU:s handelsavtal, måste se till att ekonomiska intressen inte väger tyngre än behöriga myndigheters rätt att tillhandahålla offentliga tjänster genom en sådan blandning av åtgärder som de anser krävs.

| 11. | Kommittén välkomnar Europeiska kommissionens tillkännagivande den 29 februari 2016 om att kapitlet om investeringsskydd i frihandelsavtalet mellan EU och Kanada (övergripande avtal om ekonomi och handel) tar fasta på aspekterna i den nya strategi som EU föreslagit för att skapa ett mer öppet system för lösning av tvister mellan investerare och stat och omfattar följande:






  — | Mer bindande formuleringar om rätten att lagstifta om investeringsskydd på alla förvaltningsnivåer. |
| --- | --- | --- |

11.

Kommittén välkomnar Europeiska kommissionens tillkännagivande den 29 februari 2016 om att kapitlet om investeringsskydd i frihandelsavtalet mellan EU och Kanada (övergripande avtal om ekonomi och handel) tar fasta på aspekterna i den nya strategi som EU föreslagit för att skapa ett mer öppet system för lösning av tvister mellan investerare och stat och omfattar följande:

—

Mer bindande formuleringar om rätten att lagstifta om investeringsskydd på alla förvaltningsnivåer.

| — | Inrättande av en permanent och institutionaliserad domstol för tvistlösning med 15 ledamöter som kommer att utses i förväg av avtalsparterna. |
| --- | --- |

—

Inrättande av en permanent och institutionaliserad domstol för tvistlösning med 15 ledamöter som kommer att utses i förväg av avtalsparterna.

| — | Inrättandet av en appellationsdomstol som kommer att kunna pröva beslut med hänsyn till deras laglighet och annullera dem om fel upptäcks. |
| --- | --- |

—

Inrättandet av en appellationsdomstol som kommer att kunna pröva beslut med hänsyn till deras laglighet och annullera dem om fel upptäcks.

| — | Mer detaljerade etiska regler för att undvika eventuella intressekonflikter. |
| --- | --- |

—

Mer detaljerade etiska regler för att undvika eventuella intressekonflikter.

| — | Ett åtagande från EU och Kanada att arbeta för att inrätta en permanent multilateral domstol eller appellationsdomstol för investeringar. |
| --- | --- |

—

Ett åtagande från EU och Kanada att arbeta för att inrätta en permanent multilateral domstol eller appellationsdomstol för investeringar.

| 12. | Kommittén välkomnar kommissionens ståndpunkt beträffande offentliga tjänster, enligt vilken EU:s handelsavtal inte heller i framtiden får hindra offentliga organ på någon nivå från att tillhandahålla, stödja eller reglera offentliga tjänster och inte ska innehålla några krav på att staterna ska privatisera några tjänster och inte ska stå i vägen för att bredda utbudet av offentliga tjänster. |
| --- | --- |

12.

Kommittén välkomnar kommissionens ståndpunkt beträffande offentliga tjänster, enligt vilken EU:s handelsavtal inte heller i framtiden får hindra offentliga organ på någon nivå från att tillhandahålla, stödja eller reglera offentliga tjänster och inte ska innehålla några krav på att staterna ska privatisera några tjänster och inte ska stå i vägen för att bredda utbudet av offentliga tjänster.

| 13. | De lokala och regionala myndigheterna måste när som helst ha möjlighet att utforma tillhandahållandet av tjänster av allmänt intresse, oberoende av hur dessa tjänster tillhandahålls och finansieras. |
| --- | --- |

13.

De lokala och regionala myndigheterna måste när som helst ha möjlighet att utforma tillhandahållandet av tjänster av allmänt intresse, oberoende av hur dessa tjänster tillhandahålls och finansieras.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

| 14. | Regionkommittén välkomnar rådets slutsatser från mötet i utrikesrådet (handel) den 27 november 2015, som utgör en mycket balanserad strategi där tyngdpunkten men inte innehållet i handelspolitiken flyttas i linje med EU:s utrikespolitik. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén välkomnar rådets slutsatser från mötet i utrikesrådet (handel) den 27 november 2015, som utgör en mycket balanserad strategi där tyngdpunkten men inte innehållet i handelspolitiken flyttas i linje med EU:s utrikespolitik.

| 15. | Genom strategins territoriella dimension bör man se till att lokala och regionala myndigheter i hela EU på ett rättvist sätt kan dra nytta av den tillväxt och de investeringsmöjligheter som frihandelsavtalen och handelsavtalen i allmänhet förväntas generera, med utgångspunkt i hur dessa avtal beskrivs i meddelandet. Man bör också synliggöra vad frihandelsavtal kan betyda i förhållande till offentligt finansierad verksamhet på lokal nivå för att värna organisationsfriheten och den kommunala självstyrelsen. |
| --- | --- |

15.

Genom strategins territoriella dimension bör man se till att lokala och regionala myndigheter i hela EU på ett rättvist sätt kan dra nytta av den tillväxt och de investeringsmöjligheter som frihandelsavtalen och handelsavtalen i allmänhet förväntas generera, med utgångspunkt i hur dessa avtal beskrivs i meddelandet. Man bör också synliggöra vad frihandelsavtal kan betyda i förhållande till offentligt finansierad verksamhet på lokal nivå för att värna organisationsfriheten och den kommunala självstyrelsen.

| 16. | I överensstämmelse med artiklarna 14 och 106 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och protokollet (nr 26) om tjänster av allmänt intresse anser ReK att nuvarande och framtida tjänster av allmänt intresse och av allmänt ekonomiskt intresse (bl.a. vattenförsörjning, hälso- och sjukvård samt sociala tjänster, sociala trygghetssystem och utbildning, avfallshantering samt kollektivtrafik) måste undantas från tillämpningsområdet för de handelsavtal som förhandlas fram. |
| --- | --- |

16.

I överensstämmelse med artiklarna 14 och 106 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och protokollet (nr 26) om tjänster av allmänt intresse anser ReK att nuvarande och framtida tjänster av allmänt intresse och av allmänt ekonomiskt intresse (bl.a. vattenförsörjning, hälso- och sjukvård samt sociala tjänster, sociala trygghetssystem och utbildning, avfallshantering samt kollektivtrafik) måste undantas från tillämpningsområdet för de handelsavtal som förhandlas fram.

| 17. | Det finns ett tydligt behov av att på regional och lokal nivå utarbeta och genomföra internationaliseringsprogram för små och medelstora företag med deltagande av lokala och regionala aktörer. I samband med detta skulle man även kunna kartlägga brister i stödet för att minska de skillnader och negativa effekter som en öppnare handel kan medföra för vissa regioner. |
| --- | --- |

17.

Det finns ett tydligt behov av att på regional och lokal nivå utarbeta och genomföra internationaliseringsprogram för små och medelstora företag med deltagande av lokala och regionala aktörer. I samband med detta skulle man även kunna kartlägga brister i stödet för att minska de skillnader och negativa effekter som en öppnare handel kan medföra för vissa regioner.

| 18. | Det är viktigt att komma ihåg att handel och investeringar inte bara handlar om att öppna marknader, vilket i sin tur kommer att stimulera konkurrens och innovation för att öka Europas konkurrenskraft, som i sin tur kan skapa arbetstillfällen och tillväxt, utan också om en nödvändig utveckling av alla regioner i syfte att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen samt välståndet för alla medborgare. |
| --- | --- |

18.

Det är viktigt att komma ihåg att handel och investeringar inte bara handlar om att öppna marknader, vilket i sin tur kommer att stimulera konkurrens och innovation för att öka Europas konkurrenskraft, som i sin tur kan skapa arbetstillfällen och tillväxt, utan också om en nödvändig utveckling av alla regioner i syfte att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen samt välståndet för alla medborgare.

| 19. | ReK välkomnar att man i den nya strategin betonar EU:s värden och främjar grundläggande europeiska värden som hållbar utveckling och mänskliga rättigheter i handelsavtal, men anser att dessa bör fastställas på ett konkret sätt. |
| --- | --- |

19.

ReK välkomnar att man i den nya strategin betonar EU:s värden och främjar grundläggande europeiska värden som hållbar utveckling och mänskliga rättigheter i handelsavtal, men anser att dessa bör fastställas på ett konkret sätt.

| 20. | Genom konvergens i lagstiftningen inom frihandelsavtal på branschnivå kan man undvika onödiga dubbla förfaranden och tillståndskrav som leder till likvärdiga resultat. I syfte att undvika eventuella framtida tvister är det emellertid viktigt att formulera avtalstexten tydligt och att upprätta en uttömmande ”positivlista” över de tjänster som omfattas av avtalen om handel med tjänster. |
| --- | --- |

20.

Genom konvergens i lagstiftningen inom frihandelsavtal på branschnivå kan man undvika onödiga dubbla förfaranden och tillståndskrav som leder till likvärdiga resultat. I syfte att undvika eventuella framtida tvister är det emellertid viktigt att formulera avtalstexten tydligt och att upprätta en uttömmande ”positivlista” över de tjänster som omfattas av avtalen om handel med tjänster.

| 21. | Kommittén välkomnar meddelandets fokus på små och medelstora företags outnyttjade potential och behovet av att ge dem tillgång till välriktat stöd, först och främst genom en lämplig handelspolitik. |
| --- | --- |

21.

Kommittén välkomnar meddelandets fokus på små och medelstora företags outnyttjade potential och behovet av att ge dem tillgång till välriktat stöd, först och främst genom en lämplig handelspolitik.

| 22. | Konvergens i lagstiftningen är särskilt relevant när det gäller att skapa möjligheter till internationalisering och integrering i globala värdekedjor för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

22.

Konvergens i lagstiftningen är särskilt relevant när det gäller att skapa möjligheter till internationalisering och integrering i globala värdekedjor för små och medelstora företag.

| 23. | Målet för alla EU:s frihandelsavtal bör vara att uppnå ett balanserat resultat i känsliga traditionella sektorer som jordbruket. Frihandelsavtalen bör också innehålla ett erkännande av kvalitetsprodukter och säkerställa att de skyddas på internationell nivå mot förfalskning. |
| --- | --- |

23.

Målet för alla EU:s frihandelsavtal bör vara att uppnå ett balanserat resultat i känsliga traditionella sektorer som jordbruket. Frihandelsavtalen bör också innehålla ett erkännande av kvalitetsprodukter och säkerställa att de skyddas på internationell nivå mot förfalskning.

| 24. | ReK instämmer i att intensifieringen av debatten om EU:s handelspolitik är en möjlighet att i högre grad få alla berörda aktörer att delta i utarbetandet av, förhandlingarna om och genomförandet av våra olika initiativ på området. För detta är det dock nödvändigt att sörja för större öppenhet än vad som är fallet i dagsläget. |
| --- | --- |

24.

ReK instämmer i att intensifieringen av debatten om EU:s handelspolitik är en möjlighet att i högre grad få alla berörda aktörer att delta i utarbetandet av, förhandlingarna om och genomförandet av våra olika initiativ på området. För detta är det dock nödvändigt att sörja för större öppenhet än vad som är fallet i dagsläget.

| 25. | Vi efterlyser förstärkta stödåtgärder till hållbar utveckling och god styrning genom handelsavtal, flerpartsinitiativ och andra åtgärder, med betoning på fri, rättvis och etisk handel, miljöskydd, arbetstagares rättigheter, anständiga arbetsvillkor, mänskliga rättigheter, hälsa och konsumentskydd, djurens välbefinnande, garanterat skydd för kulturell mångfald och främjande av utveckling genom handel, inbegripet Aid for Trade och Agenda 2030. |
| --- | --- |

25.

Vi efterlyser förstärkta stödåtgärder till hållbar utveckling och god styrning genom handelsavtal, flerpartsinitiativ och andra åtgärder, med betoning på fri, rättvis och etisk handel, miljöskydd, arbetstagares rättigheter, anständiga arbetsvillkor, mänskliga rättigheter, hälsa och konsumentskydd, djurens välbefinnande, garanterat skydd för kulturell mångfald och främjande av utveckling genom handel, inbegripet Aid for Trade och Agenda 2030.

| 26. | Handelsavtalen bör ge lika möjligheter i alla EU:s medlemsstater och regioner, inbegripet EU:s yttersta randområden och utomeuropeiska territorier, och inom alla relevanta sektorer, bland annat industri, jordbruk och tjänster. ReK välkomnar i detta sammanhang att rådet har understrukit att integreringen av europeiska företag, särskilt små och medelstora företag, i globala värdekedjor måste underlättas och förbättras. |
| --- | --- |

26.

Handelsavtalen bör ge lika möjligheter i alla EU:s medlemsstater och regioner, inbegripet EU:s yttersta randområden och utomeuropeiska territorier, och inom alla relevanta sektorer, bland annat industri, jordbruk och tjänster. ReK välkomnar i detta sammanhang att rådet har understrukit att integreringen av europeiska företag, särskilt små och medelstora företag, i globala värdekedjor måste underlättas och förbättras.

| 27. | Vi välkomnar kommissionens engagemang för insynsåtgärder och hoppas att det kommer att följas av andra konkreta åtgärder för ökad synlighet, såsom ett krav på öppenhet i fråga om förhandlingspositioner, inklusive övriga parters förhandlingspositioner. Vi beklagar dock att meddelandet inte tar upp de mer grundläggande problemen med insynen i de handelspolitiska beslut som fattas på medlemsstatsnivå, till exempel hur handelspolitiska mål fastställs innan förhandlingarna påbörjas, det vill säga i det skede då de 28 medlemsstaterna fastställer ett mandat. |
| --- | --- |

27.

Vi välkomnar kommissionens engagemang för insynsåtgärder och hoppas att det kommer att följas av andra konkreta åtgärder för ökad synlighet, såsom ett krav på öppenhet i fråga om förhandlingspositioner, inklusive övriga parters förhandlingspositioner. Vi beklagar dock att meddelandet inte tar upp de mer grundläggande problemen med insynen i de handelspolitiska beslut som fattas på medlemsstatsnivå, till exempel hur handelspolitiska mål fastställs innan förhandlingarna påbörjas, det vill säga i det skede då de 28 medlemsstaterna fastställer ett mandat.

| 28. | Det behövs en bättre avvägning när det gäller EU-konsumenternas rättigheter i handelsdebatten så att man utöver integritetsfrågor även beaktar konsumenternas säkerhet och rätt att få information om produkter. De grundläggande delarna av konsumentskyddet – information, insyn och valfrihet – ska bevaras och skyddas. |
| --- | --- |

28.

Det behövs en bättre avvägning när det gäller EU-konsumenternas rättigheter i handelsdebatten så att man utöver integritetsfrågor även beaktar konsumenternas säkerhet och rätt att få information om produkter. De grundläggande delarna av konsumentskyddet – information, insyn och valfrihet – ska bevaras och skyddas.

| 29. | Man bör fokusera lika mycket på små och medelstora företag som bedriver exportverksamhet som de som inte gör det, för att se till att fördelarna med en öppen handel och EU:s handelspolitik inte uteslutande gynnar de små och medelstora företag som bidrar till exportekonomin i en medlemsstat. |
| --- | --- |

29.

Man bör fokusera lika mycket på små och medelstora företag som bedriver exportverksamhet som de som inte gör det, för att se till att fördelarna med en öppen handel och EU:s handelspolitik inte uteslutande gynnar de små och medelstora företag som bidrar till exportekonomin i en medlemsstat.

| 30. | Vi uppmanar EU:s förhandlare att verka för att ett småföretagskapitel införs i alla EU:s framtida handelsavtal. |
| --- | --- |

30.

Vi uppmanar EU:s förhandlare att verka för att ett småföretagskapitel införs i alla EU:s framtida handelsavtal.

| 31. | En minskning av regleringskostnaderna skulle på ett positivt sätt leda till ett större uppsving som skulle hjälpa små och medelstora företag att komma in på nya marknader där överlappande system mellan handelspartner utanför frihandelsavtalen utgör ett hinder för inträde på marknaden och bidrar till att större väletablerade företag kan monopolisera marknaderna. |
| --- | --- |

31.

En minskning av regleringskostnaderna skulle på ett positivt sätt leda till ett större uppsving som skulle hjälpa små och medelstora företag att komma in på nya marknader där överlappande system mellan handelspartner utanför frihandelsavtalen utgör ett hinder för inträde på marknaden och bidrar till att större väletablerade företag kan monopolisera marknaderna.

| 32. | ReK stöder en mer öppen handel som utgör en motvikt till de låga investeringsnivåerna genom att den fungerar som en motor för den globala ekonomin vid en tidpunkt då skuldsättningen är fortsatt hög. |
| --- | --- |

32.

ReK stöder en mer öppen handel som utgör en motvikt till de låga investeringsnivåerna genom att den fungerar som en motor för den globala ekonomin vid en tidpunkt då skuldsättningen är fortsatt hög.

| 33. | Meddelandet har ett starkt fokus på bilaterala frihandelsavtal, men kommittén förespråkar ändå att EU återigen i högre grad bedriver sin handelspolitik inom ramen för WTO:s multilaterala agenda. |
| --- | --- |

33.

Meddelandet har ett starkt fokus på bilaterala frihandelsavtal, men kommittén förespråkar ändå att EU återigen i högre grad bedriver sin handelspolitik inom ramen för WTO:s multilaterala agenda.

| 34. | Kommittén befarar att den starkare inriktningen på den bilaterala handelsagendan främjar en ekonomisk blockbildning och en diskriminerings- och avregleringskonkurrens på bekostnad av ekonomiskt svagare länder med begränsad förhandlingsstyrka. |
| --- | --- |

34.

Kommittén befarar att den starkare inriktningen på den bilaterala handelsagendan främjar en ekonomisk blockbildning och en diskriminerings- och avregleringskonkurrens på bekostnad av ekonomiskt svagare länder med begränsad förhandlingsstyrka.

| 35. | Kommittén påpekar att ett alltmer komplicerat nät av standarder och handelsregler är ofördelaktigt för alla, och uppmanar kommissionen att verka för samordningsvinster och enhetlighet mellan de bilaterala, plurilaterala och multilaterala avtal som håller på att förhandlas fram. Också de nya avtalen bör grundas på principerna om tydlighet, öppenhet och förenkling. |
| --- | --- |

35.

Kommittén påpekar att ett alltmer komplicerat nät av standarder och handelsregler är ofördelaktigt för alla, och uppmanar kommissionen att verka för samordningsvinster och enhetlighet mellan de bilaterala, plurilaterala och multilaterala avtal som håller på att förhandlas fram. Också de nya avtalen bör grundas på principerna om tydlighet, öppenhet och förenkling.

| 36. | EU bör i sin handelspolitik överväga att särskilt främja handel inom sektorer där EU är världsledande, exempelvis när det gäller miljövänlig teknik. |
| --- | --- |

36.

EU bör i sin handelspolitik överväga att särskilt främja handel inom sektorer där EU är världsledande, exempelvis när det gäller miljövänlig teknik.

| 37. | Regionerna och lokala och regionala handelskammare eller likvärdiga representations- eller spridningsorganisationer bör ges ordentlig information om de utmaningar och möjligheter som skapas av den ökade internationella handeln. Detta är särskilt viktigt för små och medelstora företag, eftersom de oftare saknar resurser för att övervaka utvecklingen inom världshandeln på egen hand. |
| --- | --- |

37.

Regionerna och lokala och regionala handelskammare eller likvärdiga representations- eller spridningsorganisationer bör ges ordentlig information om de utmaningar och möjligheter som skapas av den ökade internationella handeln. Detta är särskilt viktigt för små och medelstora företag, eftersom de oftare saknar resurser för att övervaka utvecklingen inom världshandeln på egen hand.

| 38. | Det bör skapas en större samstämmighet mellan handelspolitiken och de strategier som syftar till att hjälpa utvecklingsländerna, utan att glömma bort betydelsen av strategisk utveckling och fortsatt tillväxt i EU. |
| --- | --- |

38.

Det bör skapas en större samstämmighet mellan handelspolitiken och de strategier som syftar till att hjälpa utvecklingsländerna, utan att glömma bort betydelsen av strategisk utveckling och fortsatt tillväxt i EU.

| 39. | Arbetsskyddsnormer, bland annat Internationella arbetsorganisationens åtta grundläggande konventioner, måste på ett likvärdigt sätt inkluderas i alla kapitel i handelsavtalen, och dessa avtal måste omfatta en översynsklausul som gör det möjligt för en part att frånträda avtalet eller att avbryta åtaganden om arbetsskyddsnormer och sociala normer inte respekteras. |
| --- | --- |

39.

Arbetsskyddsnormer, bland annat Internationella arbetsorganisationens åtta grundläggande konventioner, måste på ett likvärdigt sätt inkluderas i alla kapitel i handelsavtalen, och dessa avtal måste omfatta en översynsklausul som gör det möjligt för en part att frånträda avtalet eller att avbryta åtaganden om arbetsskyddsnormer och sociala normer inte respekteras.

| 40. | När det gäller investeringsavtal är åtaganden om att skydda legitima offentligpolitiska åtgärder mot hot från frihandelsavtal av största vikt eftersom medlemsstaterna inte får hindras från att genomföra legitima politiska åtgärder mot exempelvis tobakskonsumtion. |
| --- | --- |

40.

När det gäller investeringsavtal är åtaganden om att skydda legitima offentligpolitiska åtgärder mot hot från frihandelsavtal av största vikt eftersom medlemsstaterna inte får hindras från att genomföra legitima politiska åtgärder mot exempelvis tobakskonsumtion.

| 41. | Diskussionerna om tvistlösning mellan investerare och stat och systemet för investeringsdomstolar är komplicerade. Rättsliga tvister som rör efterlevnaden av handelsavtal måste avgöras i offentliga domstolar på den ort där svaranden har sitt säte, på svarandens språk och i enlighet med gällande lagstiftning i svarandens land. Det ska finnas möjlighet att överklaga. Förfaranden för tvistlösning mellan stater bör bygga på de förfaranden som för närvarande finns på WTO-nivå. |
| --- | --- |

41.

Diskussionerna om tvistlösning mellan investerare och stat och systemet för investeringsdomstolar är komplicerade. Rättsliga tvister som rör efterlevnaden av handelsavtal måste avgöras i offentliga domstolar på den ort där svaranden har sitt säte, på svarandens språk och i enlighet med gällande lagstiftning i svarandens land. Det ska finnas möjlighet att överklaga. Förfaranden för tvistlösning mellan stater bör bygga på de förfaranden som för närvarande finns på WTO-nivå.

| 42. | Vi uppmanar också kommissionen att till dess att systemet för investeringsdomstolar inrättas se till att mekanismer för tvistlösning mellan investerare och stat genom klausuler om mest gynnad nation inte tillämpas obegränsat utanför tillämpningsområdet för det berörda handelsavtalet. |
| --- | --- |

42.

Vi uppmanar också kommissionen att till dess att systemet för investeringsdomstolar inrättas se till att mekanismer för tvistlösning mellan investerare och stat genom klausuler om mest gynnad nation inte tillämpas obegränsat utanför tillämpningsområdet för det berörda handelsavtalet.

| 43. | Handelsavtal måste, även efter att de har godkänts och ratificerats, omfatta en mekanism (något slags tillsynsorgan) som gör det möjligt att göra tekniska justeringar samt en översynsklausul, så att avtalet eventuellt kan omprövas, och en bestämmelse så att beslut om liberaliseringsåtgärder när som helst kan hävas – även vid beslut som lokala och regionala myndigheter fattat inom sitt eget befogenhetsområde. |
| --- | --- |

43.

Handelsavtal måste, även efter att de har godkänts och ratificerats, omfatta en mekanism (något slags tillsynsorgan) som gör det möjligt att göra tekniska justeringar samt en översynsklausul, så att avtalet eventuellt kan omprövas, och en bestämmelse så att beslut om liberaliseringsåtgärder när som helst kan hävas – även vid beslut som lokala och regionala myndigheter fattat inom sitt eget befogenhetsområde.

| 44. | Det är också viktigt att företrädare för EU och handelspartnern(a) i detta organ är välinformerade och att en balanserad representation av olika intressen är säkerställd. |
| --- | --- |

44.

Det är också viktigt att företrädare för EU och handelspartnern(a) i detta organ är välinformerade och att en balanserad representation av olika intressen är säkerställd.

| 45. | Det är viktigt att försöka underlätta handeln med alla andra länder som EU inte har något frihandelsavtal med. |
| --- | --- |

45.

Det är viktigt att försöka underlätta handeln med alla andra länder som EU inte har något frihandelsavtal med.

| 46. | Kommittén instämmer i att en nödvändig förutsättning för att kunna komma vidare i framtiden är att man återställer balansen i de utvecklade ländernas och tillväxtekonomiernas relativa bidrag till systemet. |
| --- | --- |

46.

Kommittén instämmer i att en nödvändig förutsättning för att kunna komma vidare i framtiden är att man återställer balansen i de utvecklade ländernas och tillväxtekonomiernas relativa bidrag till systemet.

| 47. | Vi betonar att inga EU-handelsavtal får leda till sämre konsumentskydd, miljöskydd, socialt skydd eller arbetarskydd än vad EU och de enskilda medlemsstaterna har i dag. Det måste också i fortsättningen vara möjligt att förbättra skyddet. Kommittén rekommenderar att dessa principer stärks ytterligare samt att det klargörs att detta även gäller i fråga om produktsäkerhet samt hälso-, djur- och uppgiftsskydd. Kommittén utgår från att handlingsutrymmet för EU samt dess medlemsstaters parlament och regeringar tryggas och att medborgarnas demokratiska inflytande på detta område således bevaras. |
| --- | --- |

47.

Vi betonar att inga EU-handelsavtal får leda till sämre konsumentskydd, miljöskydd, socialt skydd eller arbetarskydd än vad EU och de enskilda medlemsstaterna har i dag. Det måste också i fortsättningen vara möjligt att förbättra skyddet. Kommittén rekommenderar att dessa principer stärks ytterligare samt att det klargörs att detta även gäller i fråga om produktsäkerhet samt hälso-, djur- och uppgiftsskydd. Kommittén utgår från att handlingsutrymmet för EU samt dess medlemsstaters parlament och regeringar tryggas och att medborgarnas demokratiska inflytande på detta område således bevaras.

| 48. | ReK efterlyser åtgärder för att stödja konsumenter vid gränsöverskridande handel med varor och tjänster med tredjeländer, till exempel kontaktpunkter på nätet som erbjuder information eller rådgivning vid tvister. |
| --- | --- |

48.

ReK efterlyser åtgärder för att stödja konsumenter vid gränsöverskridande handel med varor och tjänster med tredjeländer, till exempel kontaktpunkter på nätet som erbjuder information eller rådgivning vid tvister.

| 49. | Kommittén stöder införandet av bestämmelser mot korruption i handelsavtal som ytterligare en åtgärd för att se till att alla företag och konsumenter kan dra nytta av fördelarna med ett avtal, vilket skulle minska regionala skillnader. |
| --- | --- |

49.

Kommittén stöder införandet av bestämmelser mot korruption i handelsavtal som ytterligare en åtgärd för att se till att alla företag och konsumenter kan dra nytta av fördelarna med ett avtal, vilket skulle minska regionala skillnader.

| 50. | Vi anser att Regionkommittén har en viktig roll när det gäller att se till att fördelarna med handelsavtal kommer den lokala och regionala nivån till godo och granska avtal vars fördelar inte har varit kännbara på mer lokal nivå. |
| --- | --- |

50.

Vi anser att Regionkommittén har en viktig roll när det gäller att se till att fördelarna med handelsavtal kommer den lokala och regionala nivån till godo och granska avtal vars fördelar inte har varit kännbara på mer lokal nivå.

| 51. | Kommittén framhåller att EU måste inkludera offentlig upphandling i internationella handelsavtal och samtidigt öka pressen i förhandlingarna för att råda bot på den obalans som råder mellan öppenheten på EU:s marknader för offentlig upphandling och de restriktiva metoder som tillämpas av viktiga handelspartner. |
| --- | --- |

51.

Kommittén framhåller att EU måste inkludera offentlig upphandling i internationella handelsavtal och samtidigt öka pressen i förhandlingarna för att råda bot på den obalans som råder mellan öppenheten på EU:s marknader för offentlig upphandling och de restriktiva metoder som tillämpas av viktiga handelspartner.

| 52. | ReK välkomnar Europeiska kommissionens ändrade förslag om det internationella upphandlingsinstrumentet (1) och betonar att detta verktyg kan bidra till kampen mot korruption i tredjeländer. Kommittén efterlyser dessutom en balanserad användning av instrumentet för att förhindra att det används för att skydda eller stänga EU:s marknader för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

52.

ReK välkomnar Europeiska kommissionens ändrade förslag om det internationella upphandlingsinstrumentet (1) och betonar att detta verktyg kan bidra till kampen mot korruption i tredjeländer. Kommittén efterlyser dessutom en balanserad användning av instrumentet för att förhindra att det används för att skydda eller stänga EU:s marknader för offentlig upphandling.

| 53. | ReK framhåller de särskilda behoven hos små och medelstora företag i EU och de svårigheter de kan ställas inför på tredjeländers marknader för offentlig upphandling. Vi välkomnar i detta avseende att instrumentet inte kommer att tillämpas för anbud från små och medelstora företag i EU och att tillämpningen av det kommer att begränsas till kontrakt över ett visst tröskelvärde. |
| --- | --- |

53.

ReK framhåller de särskilda behoven hos små och medelstora företag i EU och de svårigheter de kan ställas inför på tredjeländers marknader för offentlig upphandling. Vi välkomnar i detta avseende att instrumentet inte kommer att tillämpas för anbud från små och medelstora företag i EU och att tillämpningen av det kommer att begränsas till kontrakt över ett visst tröskelvärde.

Bryssel den 8 april 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COM(2016) 34 final.

1

---

| 1.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 240/43 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 240/43

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Att förbättra den inre marknaden

(2016/C 240/08)

| Föredragande: | Alessandro PASTACCI (IT–PES), provinsordförande, Mantua |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande – Att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag
  COM(2015) 550 final |

Föredragande:

Alessandro PASTACCI (IT–PES), provinsordförande, Mantua

Referensdokument:

Meddelande – Att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag

COM(2015) 550 final

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén betonar att den inre marknaden, som grunden för den fria rörligheten för varor, tjänster, personer och kapital inom Europeiska unionen (EU), är EU:s största ekonomiska framgång och har bidragit till att öka välståndet och sysselsättningen. För att den ska fungera ännu bättre behövs fler ekonomiska och strukturella reformer för att uppnå målen för tillväxt och sysselsättning i Europa 2020-strategin samt målen i artikel 3 i EU-fördraget när det gäller hållbar utveckling, en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft och ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Vi framhåller också att den inre marknaden, Schengenavtalet om fri rörlighet för personer och färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union (1) är oupplösligt sammankopplade, och anser därför att fullbordandet och genomförandet av den inre marknaden är av avgörande vikt för att utnyttja den inre marknadens fulla potential. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén betonar att den inre marknaden, som grunden för den fria rörligheten för varor, tjänster, personer och kapital inom Europeiska unionen (EU), är EU:s största ekonomiska framgång och har bidragit till att öka välståndet och sysselsättningen. För att den ska fungera ännu bättre behövs fler ekonomiska och strukturella reformer för att uppnå målen för tillväxt och sysselsättning i Europa 2020-strategin samt målen i artikel 3 i EU-fördraget när det gäller hållbar utveckling, en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft och ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Vi framhåller också att den inre marknaden, Schengenavtalet om fri rörlighet för personer och färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union (1) är oupplösligt sammankopplade, och anser därför att fullbordandet och genomförandet av den inre marknaden är av avgörande vikt för att utnyttja den inre marknadens fulla potential.

| 2. | För att bli mer effektiv måste den uppdaterade strategin för den inre marknaden vara tredelad i syfte att 1) skapa möjligheter för konsumenter, yrkesverksamma och företag, 2) uppmuntra och möjliggöra Europas modernisering och innovation och 3) se till att den faktiskt genomförs med sikte på att förbättra konsumenternas och företagens vardagsliv. En sådan tredelad och integrerad strategi bör syfta till att ta itu med de utmaningar som följer av de kombinerade effekterna av den snabba globaliseringen och de snabba tekniska förändringarna och den endast gradvisa anpassningen av skol- och utbildningssystemen. |
| --- | --- |

2.

För att bli mer effektiv måste den uppdaterade strategin för den inre marknaden vara tredelad i syfte att 1) skapa möjligheter för konsumenter, yrkesverksamma och företag, 2) uppmuntra och möjliggöra Europas modernisering och innovation och 3) se till att den faktiskt genomförs med sikte på att förbättra konsumenternas och företagens vardagsliv. En sådan tredelad och integrerad strategi bör syfta till att ta itu med de utmaningar som följer av de kombinerade effekterna av den snabba globaliseringen och de snabba tekniska förändringarna och den endast gradvisa anpassningen av skol- och utbildningssystemen.

| 3. | Vi stöder Europaparlamentets krav på att inremarknadspelaren ska inlemmas i den europeiska planeringsterminen (2), med ett system för regelbunden övervakning och utvärdering av integrationen av den inre marknaden bestående av en uppsättning kvantitativa och kvalitativa indikatorer, riktmärkning, kollegial granskning och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

3.

Vi stöder Europaparlamentets krav på att inremarknadspelaren ska inlemmas i den europeiska planeringsterminen (2), med ett system för regelbunden övervakning och utvärdering av integrationen av den inre marknaden bestående av en uppsättning kvantitativa och kvalitativa indikatorer, riktmärkning, kollegial granskning och utbyte av bästa praxis.

| 4. | Strategin för den inre marknaden syftar till att komplettera och kompletteras av EU:s initiativ om investeringar, konkurrenskraft och tillgång till finansiering, den inre marknaden för energi, den digitala inre marknaden och arbetstagarnas rörlighet. Vi beklagar därför att kommissionens meddelande inte åtföljts av förslaget om en översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare, som skulle utgöra ett av den nuvarande kommissionens huvudinitiativ för att bekämpa social dumpning och stärka arbetstagarnas rättigheter samt säkerställa att kollektivförhandlingar utgör ramen för arbetsmarknadsförhållandena. Denna situation får inte leda till en lucka mellan färdplanen för fördjupande av den inre marknaden och de initiativ som krävs för att förbättra villkoren för arbetstagarnas rörlighet och bör tas upp i lagstiftningsförfarandet för kommissionens förslag om ändring av direktivet om utstationering av arbetstagare (direktiv 96/71) som lades fram den 8 mars. |
| --- | --- |

4.

Strategin för den inre marknaden syftar till att komplettera och kompletteras av EU:s initiativ om investeringar, konkurrenskraft och tillgång till finansiering, den inre marknaden för energi, den digitala inre marknaden och arbetstagarnas rörlighet. Vi beklagar därför att kommissionens meddelande inte åtföljts av förslaget om en översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare, som skulle utgöra ett av den nuvarande kommissionens huvudinitiativ för att bekämpa social dumpning och stärka arbetstagarnas rättigheter samt säkerställa att kollektivförhandlingar utgör ramen för arbetsmarknadsförhållandena. Denna situation får inte leda till en lucka mellan färdplanen för fördjupande av den inre marknaden och de initiativ som krävs för att förbättra villkoren för arbetstagarnas rörlighet och bör tas upp i lagstiftningsförfarandet för kommissionens förslag om ändring av direktivet om utstationering av arbetstagare (direktiv 96/71) som lades fram den 8 mars.

| 5. | Den inre marknaden är en övergripande politik som samspelar med många av EU:s sektorsvisa politikområden. ReK hade därför förväntat sig att kommissionens meddelande om strategin för den inre marknaden tydligare skulle måla upp samspelet med i synnerhet handels- och konkurrenspolitiken. Med avseende på handelspolitiken skulle det ha varit legitimt att förvänta sig att meddelandet, innan Kina i slutet av 2016 beviljas status som marknadsekonomi, tillkännager att en analys ska genomföras av de ekonomiska, sociala och territoriella konsekvenser och konsekvenser för den inre marknaden som ett sådant beslut skulle få. |
| --- | --- |

5.

Den inre marknaden är en övergripande politik som samspelar med många av EU:s sektorsvisa politikområden. ReK hade därför förväntat sig att kommissionens meddelande om strategin för den inre marknaden tydligare skulle måla upp samspelet med i synnerhet handels- och konkurrenspolitiken. Med avseende på handelspolitiken skulle det ha varit legitimt att förvänta sig att meddelandet, innan Kina i slutet av 2016 beviljas status som marknadsekonomi, tillkännager att en analys ska genomföras av de ekonomiska, sociala och territoriella konsekvenser och konsekvenser för den inre marknaden som ett sådant beslut skulle få.

| 6. | Europeiska regionkommittén efterlyser ett fullbordande av den digitala inre marknaden som har potential att överbrygga den digitala klyftan mellan regioner, och att ytterligare öka tillgången till information, skapa effektivitetsvinster och införa förbättrade affärsmodeller och administrativa modeller. Regionkommittén betonar att e-handel och e-upphandling skapar påtagliga fördelar för konsumenter, att e-förvaltning underlättar efterlevnad online och tillgång till arbete och affärsmöjligheter för såväl medborgare som företag, och bidrar på så vis till ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

6.

Europeiska regionkommittén efterlyser ett fullbordande av den digitala inre marknaden som har potential att överbrygga den digitala klyftan mellan regioner, och att ytterligare öka tillgången till information, skapa effektivitetsvinster och införa förbättrade affärsmodeller och administrativa modeller. Regionkommittén betonar att e-handel och e-upphandling skapar påtagliga fördelar för konsumenter, att e-förvaltning underlättar efterlevnad online och tillgång till arbete och affärsmöjligheter för såväl medborgare som företag, och bidrar på så vis till ekonomisk tillväxt.

| 7. | Vi vill fästa uppmärksamheten på den särskilda roll som europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) spelar som gränsöverskridande aktörer på den inre marknaden, liksom andra gränsöverskridande strukturer, t.ex. europeiska ekonomiska intressegrupperingar eller europeiska kooperativa föreningar. Dessa är laboratorier för den inre marknaden och kan bidra till att kartlägga hinder på den inre marknaden, eftersom de kan identifiera och ta itu med lokala frågor, såsom offentlig upphandling, gränsöverskridande avtal, dubbelbeskattning av personal, tillämplig lag, konsumentskydd och gränsöverskridande tjänster. |
| --- | --- |

7.

Vi vill fästa uppmärksamheten på den särskilda roll som europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) spelar som gränsöverskridande aktörer på den inre marknaden, liksom andra gränsöverskridande strukturer, t.ex. europeiska ekonomiska intressegrupperingar eller europeiska kooperativa föreningar. Dessa är laboratorier för den inre marknaden och kan bidra till att kartlägga hinder på den inre marknaden, eftersom de kan identifiera och ta itu med lokala frågor, såsom offentlig upphandling, gränsöverskridande avtal, dubbelbeskattning av personal, tillämplig lag, konsumentskydd och gränsöverskridande tjänster.

| 8. | ReK beklagar att det saknas en direkt hänvisning till och särskilda åtgärder för att främja hantverkssektorn, trots att det finns mer än sexton miljoner hantverksföretag som spelar en betydelsefull roll när det gäller att skapa nya arbetstillfällen och ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

8.

ReK beklagar att det saknas en direkt hänvisning till och särskilda åtgärder för att främja hantverkssektorn, trots att det finns mer än sexton miljoner hantverksföretag som spelar en betydelsefull roll när det gäller att skapa nya arbetstillfällen och ekonomisk utveckling.

| 9. | Europeiska regionkommittén upprepar att medlemsstaterna och Europeiska unionen måste genomföra territoriella konsekvensbedömningar som ett standardförfarande i den politiska beslutsprocessen samt vid programplaneringen och genomförandet av sektorsspecifik politik för att kartlägga effekterna av EU:s politik (3). |
| --- | --- |

9.

Europeiska regionkommittén upprepar att medlemsstaterna och Europeiska unionen måste genomföra territoriella konsekvensbedömningar som ett standardförfarande i den politiska beslutsprocessen samt vid programplaneringen och genomförandet av sektorsspecifik politik för att kartlägga effekterna av EU:s politik (3).

När det gäller delningsekonomins utveckling

| 10. | Vi välkomnar kommissionens aviserade initiativ om den europeiska agendan för delningsekonomin, bland annat riktlinjerna om hur EU:s lagstiftning ska tillämpas inom denna nya sektor, dess avsikt att stödja dess potential med avseende på hållbar tillväxt och skapande av sysselsättning samt dess avsikt att undersöka i vilken utsträckning bestämmelserna i tjänstedirektivet, direktivet om e-handel och EU:s regelverk om konsumentskydd är tillämpliga på delningsekonomin samt om det finns behov av ytterligare reglering, i synnerhet med avseende på social trygghet och anställningsrättigheter för arbetstagare, hälso- och säkerhetsnormer, skatter och licensiering. Vi upprepar vår övertygelse om att bindande lagstiftningsinitiativ bör ha ett sektorsbaserat synsätt och beakta delningsekonomiinitiativets omfattning som ett kriterium för lagstiftning. |
| --- | --- |

10.

Vi välkomnar kommissionens aviserade initiativ om den europeiska agendan för delningsekonomin, bland annat riktlinjerna om hur EU:s lagstiftning ska tillämpas inom denna nya sektor, dess avsikt att stödja dess potential med avseende på hållbar tillväxt och skapande av sysselsättning samt dess avsikt att undersöka i vilken utsträckning bestämmelserna i tjänstedirektivet, direktivet om e-handel och EU:s regelverk om konsumentskydd är tillämpliga på delningsekonomin samt om det finns behov av ytterligare reglering, i synnerhet med avseende på social trygghet och anställningsrättigheter för arbetstagare, hälso- och säkerhetsnormer, skatter och licensiering. Vi upprepar vår övertygelse om att bindande lagstiftningsinitiativ bör ha ett sektorsbaserat synsätt och beakta delningsekonomiinitiativets omfattning som ett kriterium för lagstiftning.

| 11. | Konsekvensbedömningar på förhand för städer och territorier skulle kunna genomföras och utvecklas i nära partnerskap med alla förvaltningsnivåer för att fastställa metodprotokoll. Bedömningarna bör utformas så att de inte i onödan betungar främjandet och utvecklingen av ny verksamhet och så att den dagliga verksamheten vid befintliga företag, oavsett deras storlek, inte utsätts för ytterligare påfrestningar. |
| --- | --- |

11.

Konsekvensbedömningar på förhand för städer och territorier skulle kunna genomföras och utvecklas i nära partnerskap med alla förvaltningsnivåer för att fastställa metodprotokoll. Bedömningarna bör utformas så att de inte i onödan betungar främjandet och utvecklingen av ny verksamhet och så att den dagliga verksamheten vid befintliga företag, oavsett deras storlek, inte utsätts för ytterligare påfrestningar.

När det gäller att hjälpa små och medelstora företag och nystartade företag att växa

| 12. | ReK stöder kommissionens avsikt att lägga fram initiativ för att minska den tunga börda som skyldigheterna beträffande momsregistrering och momsredovisning lägger på nystartade företag och små och medelstora företag, särskilt vid gränsöverskridande verksamhet. Att förenkla kraven på momsredovisning för små och medelstora företag och mikroföretag fastställdes vara en möjlighet till ytterligare åtgärder redan i ReK:s samråd med de europeiska entreprenörsregionerna i april 2014. Detta är särskilt viktigt för detaljhandeln samt hotell och restauranger, där små aktörers intresse för att bedriva verksamhet över gränserna kan hindras av en alltför tung byråkrati, till förfång för de olika konsumentkategorierna. |
| --- | --- |

12.

ReK stöder kommissionens avsikt att lägga fram initiativ för att minska den tunga börda som skyldigheterna beträffande momsregistrering och momsredovisning lägger på nystartade företag och små och medelstora företag, särskilt vid gränsöverskridande verksamhet. Att förenkla kraven på momsredovisning för små och medelstora företag och mikroföretag fastställdes vara en möjlighet till ytterligare åtgärder redan i ReK:s samråd med de europeiska entreprenörsregionerna i april 2014. Detta är särskilt viktigt för detaljhandeln samt hotell och restauranger, där små aktörers intresse för att bedriva verksamhet över gränserna kan hindras av en alltför tung byråkrati, till förfång för de olika konsumentkategorierna.

| 13. | ReK erkänner att stödfaktorn för små och medelstora företag har fått en mycket viktig roll när det gäller att ge dessa företag tillgång till finansiering, och hoppas att denna mekanism förlängs över de kommande åren. |
| --- | --- |

13.

ReK erkänner att stödfaktorn för små och medelstora företag har fått en mycket viktig roll när det gäller att ge dessa företag tillgång till finansiering, och hoppas att denna mekanism förlängs över de kommande åren.

| 14. | Vi välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram ett lagstiftningsförslag om företagsinsolvens för att se till att företagare får en andra chans. Detta torde främja företagande och innovation i Europa, eftersom företagare som är verksamma i en omgivning där misslyckanden inte stigmatiseras är villigare att inleda mer innovativa projekt. Regelverket för insolvens måste dock säkerställa att enbart ansvarsfullt risktagande uppmuntras och ge borgenärerna säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

14.

Vi välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram ett lagstiftningsförslag om företagsinsolvens för att se till att företagare får en andra chans. Detta torde främja företagande och innovation i Europa, eftersom företagare som är verksamma i en omgivning där misslyckanden inte stigmatiseras är villigare att inleda mer innovativa projekt. Regelverket för insolvens måste dock säkerställa att enbart ansvarsfullt risktagande uppmuntras och ge borgenärerna säkerhet och rättvisa.

| 15. | Kommissionen uppmanas att noggrant övervaka att medlemsstaterna och de berörda subnationella myndigheterna faktiskt tillämpar åtgärderna för att införliva direktiv 2011/7/EU om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner och att inleda snabba överträdelseförfaranden om direktivet inte tillämpas korrekt, eftersom de små och medelstora företagen ofta inte har möjlighet att hävda sina rättigheter enligt direktivet gentemot ett dominerande företag eller en offentlig myndighet. |
| --- | --- |

15.

Kommissionen uppmanas att noggrant övervaka att medlemsstaterna och de berörda subnationella myndigheterna faktiskt tillämpar åtgärderna för att införliva direktiv 2011/7/EU om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner och att inleda snabba överträdelseförfaranden om direktivet inte tillämpas korrekt, eftersom de små och medelstora företagen ofta inte har möjlighet att hävda sina rättigheter enligt direktivet gentemot ett dominerande företag eller en offentlig myndighet.

| 16. | Kommittén uppmanar kommissionen att tillämpa principen ”tänk småskaligt först”, vilket innebär att lagstiftning endast bör utarbetas när det är nödvändigt och med de minsta företagen i åtanke. Kommissionen uppmanas vidare att övervaka medlemsstaternas faktiska tillämpning och införande av principen ”bara en gång” för att minska den onödiga administrativa bördan för små och medelstora företag och allmänheten. |
| --- | --- |

16.

Kommittén uppmanar kommissionen att tillämpa principen ”tänk småskaligt först”, vilket innebär att lagstiftning endast bör utarbetas när det är nödvändigt och med de minsta företagen i åtanke. Kommissionen uppmanas vidare att övervaka medlemsstaternas faktiska tillämpning och införande av principen ”bara en gång” för att minska den onödiga administrativa bördan för små och medelstora företag och allmänheten.

| 17. | Kommittén uppmanar kommissionen att underlätta ett direkt deltagande i företagens risker och tillgången till innovativa instrument för insamling av riskkapital, t.ex. gräsrotsfinansiering. |
| --- | --- |

17.

Kommittén uppmanar kommissionen att underlätta ett direkt deltagande i företagens risker och tillgången till innovativa instrument för insamling av riskkapital, t.ex. gräsrotsfinansiering.

| 18. | Kommittén uppmanar kommissionen att tillhandahålla små och medelstora företag bättre information på ett mer tillgängligt sätt via de små och medelstora företagens representativa organisationer. |
| --- | --- |

18.

Kommittén uppmanar kommissionen att tillhandahålla små och medelstora företag bättre information på ett mer tillgängligt sätt via de små och medelstora företagens representativa organisationer.

När det gäller liberaliseringen av konsulttjänster

| 19. | Det är viktigt att ytterligare öppna upp tjänstemarknaderna i Europa med tanke på den relativt begränsade gränsöverskridande handeln med tjänster, tjänsternas växande betydelse som andel av BNP och sysselsättning i Europas regioner och städer samt tendensen till att tjänster integreras mer i industrins utbud. Kommittén erkänner kommissionens insatser för att öppna upp tjänstemarknaderna inom ramen för tjänstedirektivet och framhäver att de redan uppnådda rättsliga och kvalitetsmässiga standarderna bör bevaras när tjänstemarknaderna öppnas upp ytterligare. |
| --- | --- |

19.

Det är viktigt att ytterligare öppna upp tjänstemarknaderna i Europa med tanke på den relativt begränsade gränsöverskridande handeln med tjänster, tjänsternas växande betydelse som andel av BNP och sysselsättning i Europas regioner och städer samt tendensen till att tjänster integreras mer i industrins utbud. Kommittén erkänner kommissionens insatser för att öppna upp tjänstemarknaderna inom ramen för tjänstedirektivet och framhäver att de redan uppnådda rättsliga och kvalitetsmässiga standarderna bör bevaras när tjänstemarknaderna öppnas upp ytterligare.

| 20. | ReK håller med om att man måste bedöma och åtgärda dels luckorna i lagstiftningen, dels problemet med överlappande eller motstridig lagstiftning på vissa områden av den inre marknaden och undanröja de kvarvarande hindren för den fria rörligheten, som gör att europeiska företag och konsumenter inte kan utnyttja den inre marknadens fulla potential. |
| --- | --- |

20.

ReK håller med om att man måste bedöma och åtgärda dels luckorna i lagstiftningen, dels problemet med överlappande eller motstridig lagstiftning på vissa områden av den inre marknaden och undanröja de kvarvarande hindren för den fria rörligheten, som gör att europeiska företag och konsumenter inte kan utnyttja den inre marknadens fulla potential.

| 21. | Kommittén rekommenderar att den analytiska ram ”som medlemsstaterna kan använda när de ser över befintliga yrkesregleringar eller föreslår nya” ska omfatta kriterier för att klassificera en sektor som en ”prioriterad sektor”. I meddelandet ges ingen förklaring till varför vissa tjänster bör prioriteras (4). |
| --- | --- |

21.

Kommittén rekommenderar att den analytiska ram ”som medlemsstaterna kan använda när de ser över befintliga yrkesregleringar eller föreslår nya” ska omfatta kriterier för att klassificera en sektor som en ”prioriterad sektor”. I meddelandet ges ingen förklaring till varför vissa tjänster bör prioriteras (4).

Schengenavtalet

| 22. | Kommittén konstaterar att ett varaktigt upphävande av Schengenavtalet skulle få kännbara negativa följder för hela sju ekonomiska områden, nämligen BNP, handel, utländska direktinvesteringar, sysselsättning, rörlighet, konsumtion och små och medelstora företag, vilket framgår av en undersökning som Europaparlamentet nyligen genomfört och som lagts fram för utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd. För att skydda den inre marknaden och de viktiga framsteg som gjorts genom åren är det därför av största vikt att bevara dessa normer (5). |
| --- | --- |

22.

Kommittén konstaterar att ett varaktigt upphävande av Schengenavtalet skulle få kännbara negativa följder för hela sju ekonomiska områden, nämligen BNP, handel, utländska direktinvesteringar, sysselsättning, rörlighet, konsumtion och små och medelstora företag, vilket framgår av en undersökning som Europaparlamentet nyligen genomfört och som lagts fram för utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd. För att skydda den inre marknaden och de viktiga framsteg som gjorts genom åren är det därför av största vikt att bevara dessa normer (5).

När det gäller en stärkt inre marknad för varor

| 23. | Kommittén stöder kommissionens åtagande att modernisera systemet för standarder i samarbete med standardiseringsorganisationerna, eftersom standarder har visat sig vara mycket effektiva när det gäller att stödja marknadsintegrationen genom sin inverkan på industrins kostnader, interoperabiliteten, marknadstillträdet och exporten. Alla reformer av standarderna måste ta hänsyn till de små och medelstora producenternas behov. |
| --- | --- |

23.

Kommittén stöder kommissionens åtagande att modernisera systemet för standarder i samarbete med standardiseringsorganisationerna, eftersom standarder har visat sig vara mycket effektiva när det gäller att stödja marknadsintegrationen genom sin inverkan på industrins kostnader, interoperabiliteten, marknadstillträdet och exporten. Alla reformer av standarderna måste ta hänsyn till de små och medelstora producenternas behov.

| 24. | Kommittén välkomnar att kommissionen den 16 mars 2016 lade fram ett meddelande om de utmaningar som stålsektorn står inför, även om ReK hade förväntat sig att kommissionens meddelande om den inre marknaden redan skulle ta itu med uppföljningen av ”Handlingsplan för en konkurrenskraftig och hållbar stålindustri i Europa” från juni 2013, eftersom de utmaningar som stålsektorn står inför knyter an till många aspekter av strategin för den inre marknaden. Kommittén uppmärksammar att ReK kommer att ägna ett särskilt yttrande åt de utmaningar som stålsektorn står inför, vilket i synnerhet kommer att bygga vidare på Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om att utveckla en hållbar europeisk industri för basmetaller (6). |
| --- | --- |

24.

Kommittén välkomnar att kommissionen den 16 mars 2016 lade fram ett meddelande om de utmaningar som stålsektorn står inför, även om ReK hade förväntat sig att kommissionens meddelande om den inre marknaden redan skulle ta itu med uppföljningen av ”Handlingsplan för en konkurrenskraftig och hållbar stålindustri i Europa” från juni 2013, eftersom de utmaningar som stålsektorn står inför knyter an till många aspekter av strategin för den inre marknaden. Kommittén uppmärksammar att ReK kommer att ägna ett särskilt yttrande åt de utmaningar som stålsektorn står inför, vilket i synnerhet kommer att bygga vidare på Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om att utveckla en hållbar europeisk industri för basmetaller (6).

| 25. | ReK uppmanar på nytt kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om skydd av geografiska beteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter i EU, vilket redan betonats i ett nyligen framlagt yttrande (1). Detta skulle bidra till att stärka den inre marknaden genom att göra det lättare att identifiera produkter och garantera deras kvalitet. |
| --- | --- |

25.

ReK uppmanar på nytt kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om skydd av geografiska beteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter i EU, vilket redan betonats i ett nyligen framlagt yttrande (1). Detta skulle bidra till att stärka den inre marknaden genom att göra det lättare att identifiera produkter och garantera deras kvalitet.

| 26. | Principen om ömsesidigt erkännande är avgörande för produkter som inte omfattas av EU-normer, men dess tillämpning är ojämn och behöver förbättras för att tillhandahålla ett mer förutsägbart regelverk för den fria rörligheten för varor. Samtidigt bör det dock säkerställas att dessa produkter förses med korrekt konsumentinformation, att kvalitetsprodukter får ett rättmätigt erkännande och att produkternas ursprung anges. |
| --- | --- |

26.

Principen om ömsesidigt erkännande är avgörande för produkter som inte omfattas av EU-normer, men dess tillämpning är ojämn och behöver förbättras för att tillhandahålla ett mer förutsägbart regelverk för den fria rörligheten för varor. Samtidigt bör det dock säkerställas att dessa produkter förses med korrekt konsumentinformation, att kvalitetsprodukter får ett rättmätigt erkännande och att produkternas ursprung anges.

| 27. | Vi stöder åtgärder för att hålla produkter som är olagliga eller inte uppfyller kraven borta från EU-marknaden med tanke på ökningen av sådan handel, som snedvrider konkurrensen och utsätter konsumenterna för risker. En striktare övervakning av förfalskningsverksamhet skulle kunna ge konkret innehåll till målet att ”skapa möjligheter för konsumenter, yrkesverksamma och företag”, inte minst små och medelstora företag. |
| --- | --- |

27.

Vi stöder åtgärder för att hålla produkter som är olagliga eller inte uppfyller kraven borta från EU-marknaden med tanke på ökningen av sådan handel, som snedvrider konkurrensen och utsätter konsumenterna för risker. En striktare övervakning av förfalskningsverksamhet skulle kunna ge konkret innehåll till målet att ”skapa möjligheter för konsumenter, yrkesverksamma och företag”, inte minst små och medelstora företag.

När det gäller offentlig upphandling

| 28. | Kommittén välkomnar den allmänna hållningen i meddelandet när det gäller offentlig upphandling. Vi stöder i synnerhet nätverkssamarbete mellan prövningsorgan i förstainstansrätten, tekniskt stöd för medlemsstaterna och förbättrade övervakningsverktyg, som även bör hjälpa de lokala och regionala myndigheterna att genomföra reglerna för offentlig upphandling. I detta sammanhang erinrar vi om att kunskapscentrum på området offentlig upphandling skulle kunna spela en viktig roll som källor till hjälp, rådgivning och information. |
| --- | --- |

28.

Kommittén välkomnar den allmänna hållningen i meddelandet när det gäller offentlig upphandling. Vi stöder i synnerhet nätverkssamarbete mellan prövningsorgan i förstainstansrätten, tekniskt stöd för medlemsstaterna och förbättrade övervakningsverktyg, som även bör hjälpa de lokala och regionala myndigheterna att genomföra reglerna för offentlig upphandling. I detta sammanhang erinrar vi om att kunskapscentrum på området offentlig upphandling skulle kunna spela en viktig roll som källor till hjälp, rådgivning och information.

| 29. | ReK ställer sig också bakom principen om att införa en frivillig förhandsbedömningsmekanism för offentlig upphandling vid storskaliga infrastrukturprojekt, men undrar varför kommissionen har fastställt en så hög gräns som 700 miljoner euro. Vi föreslår därför att gränsen ska sänkas betydligt, särskilt mot bakgrund av revisionsrättens särskilda rapport nr 10/2015 om ”Mer behöver göras för att åtgärda problemen vid offentlig upphandling inom EU:s sammanhållningsutgifter”. |
| --- | --- |

29.

ReK ställer sig också bakom principen om att införa en frivillig förhandsbedömningsmekanism för offentlig upphandling vid storskaliga infrastrukturprojekt, men undrar varför kommissionen har fastställt en så hög gräns som 700 miljoner euro. Vi föreslår därför att gränsen ska sänkas betydligt, särskilt mot bakgrund av revisionsrättens särskilda rapport nr 10/2015 om ”Mer behöver göras för att åtgärda problemen vid offentlig upphandling inom EU:s sammanhållningsutgifter”.

| 30. | Det register över kontrakt som kommissionen föreslår av insynsskäl och verktygen för dataanalys måste emellertid utformas så att de inte leder till ökade bördor för de upphandlande myndigheterna. Eftersom upphandlingar som överskriver tröskelvärdet måste vara EU-omfattande förfogar kommissionen redan över betydande uppgifter, vilket gör att mer långtgående EU-täckande informations- och statistikkrav är onödiga. |
| --- | --- |

30.

Det register över kontrakt som kommissionen föreslår av insynsskäl och verktygen för dataanalys måste emellertid utformas så att de inte leder till ökade bördor för de upphandlande myndigheterna. Eftersom upphandlingar som överskriver tröskelvärdet måste vara EU-omfattande förfogar kommissionen redan över betydande uppgifter, vilket gör att mer långtgående EU-täckande informations- och statistikkrav är onödiga.

När det gäller tjänster och tjänstedirektivet

| 31. | Vi välkomnar kommissionens insatser för att kontinuerligt bedöma EU-ländernas genomförande av tjänstedirektivet och genomföra utvärderingar (”sakkunnigbedömningar”) för att undanröja de kvarvarande hindren för gränsöverskridande handel med tjänster i EU, med särskilt fokus på frågan om geoblockering av digitala tjänster. Kommissionen bör dock inte föregripa resultatet av dessa utvärderingar genom att uppge att man inte har några planer på att se över eller ändra tjänstedirektivet. |
| --- | --- |

31.

Vi välkomnar kommissionens insatser för att kontinuerligt bedöma EU-ländernas genomförande av tjänstedirektivet och genomföra utvärderingar (”sakkunnigbedömningar”) för att undanröja de kvarvarande hindren för gränsöverskridande handel med tjänster i EU, med särskilt fokus på frågan om geoblockering av digitala tjänster. Kommissionen bör dock inte föregripa resultatet av dessa utvärderingar genom att uppge att man inte har några planer på att se över eller ändra tjänstedirektivet.

| 32. | ReK påminner om att gemensamma kontaktpunkter är ett viktigt inslag i tjänstedirektivet. Flera aspekter som är nära förknippade med tillhandahållandet av tjänster omfattas emellertid inte av direktivet (t.ex. utstationering av arbetstagare, skattefrågor, bestämmelser om social trygghet, yrkeskvalifikationer). De gemensamma kontaktpunkternas informationstjänst bör dock inbegripa dessa aspekter för att ge kontaktpunkterna ett verkligt mervärde. Dessutom skulle det vara värdefullt om information lämnades åtminstone på engelska utöver det nationella språket. |
| --- | --- |

32.

ReK påminner om att gemensamma kontaktpunkter är ett viktigt inslag i tjänstedirektivet. Flera aspekter som är nära förknippade med tillhandahållandet av tjänster omfattas emellertid inte av direktivet (t.ex. utstationering av arbetstagare, skattefrågor, bestämmelser om social trygghet, yrkeskvalifikationer). De gemensamma kontaktpunkternas informationstjänst bör dock inbegripa dessa aspekter för att ge kontaktpunkterna ett verkligt mervärde. Dessutom skulle det vara värdefullt om information lämnades åtminstone på engelska utöver det nationella språket.

| 33. | Initiativet med ett tjänstepass bör begränsas till de tjänster som regleras i direktiv 2006/123/EG om tjänster på den inre marknaden, dvs. inte gälla leverantörer av offentliga tjänster så länge dessa inte bedriver kommersiell verksamhet och inte heller tjänster som inte har någon gränsöverskridande inverkan och som regleras på nationell, regional eller lokal nivå. |
| --- | --- |

33.

Initiativet med ett tjänstepass bör begränsas till de tjänster som regleras i direktiv 2006/123/EG om tjänster på den inre marknaden, dvs. inte gälla leverantörer av offentliga tjänster så länge dessa inte bedriver kommersiell verksamhet och inte heller tjänster som inte har någon gränsöverskridande inverkan och som regleras på nationell, regional eller lokal nivå.

| 34. | Kommittén välkomnar kommissionens initiativ för att förhindra att konsumenter och företag diskrimineras vid gränsöverskridande handel, särskilt e-handel, men framhåller att vissa förmåner, särskilt lägre priser, som inte har någon betydelse för den inre marknaden, får förbehållas vissa tjänstemottagare om detta grundas på legitima och objektiva kriterier. |
| --- | --- |

34.

Kommittén välkomnar kommissionens initiativ för att förhindra att konsumenter och företag diskrimineras vid gränsöverskridande handel, särskilt e-handel, men framhåller att vissa förmåner, särskilt lägre priser, som inte har någon betydelse för den inre marknaden, får förbehållas vissa tjänstemottagare om detta grundas på legitima och objektiva kriterier.

När det gäller den sociala ekonomin och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse

| 35. | Kommittén beklagar att meddelandet inte innehåller några förslag om den sociala ekonomin, trots att denna spelar en viktig roll för den sociala och ekonomiska utvecklingen i EU, omfattar två miljoner företag, inklusive föreningar, kooperativ och ömsesidiga bolag, och tillhandahåller 11 miljoner arbetstillfällen, dvs. 10 % av alla företag i EU och 6 % av de förvärvsarbetande. Mot denna bakgrund påminner vi om att ReK har uppmanat kommissionen ”att lägga fram en rättslig ram som omfattar en rad gemensamma definitioner för olika former av företagande inom den sociala ekonomin i Europa, dvs. kooperativ, stiftelser, ömsesidiga bolag och föreningar, för att göra det möjligt för företag inom den sociala ekonomin att bedriva sin verksamhet på en säker rättslig grund och på så vis dra nytta av fördelarna med den inre marknaden och den fria rörligheten” (2). |
| --- | --- |

35.

Kommittén beklagar att meddelandet inte innehåller några förslag om den sociala ekonomin, trots att denna spelar en viktig roll för den sociala och ekonomiska utvecklingen i EU, omfattar två miljoner företag, inklusive föreningar, kooperativ och ömsesidiga bolag, och tillhandahåller 11 miljoner arbetstillfällen, dvs. 10 % av alla företag i EU och 6 % av de förvärvsarbetande. Mot denna bakgrund påminner vi om att ReK har uppmanat kommissionen ”att lägga fram en rättslig ram som omfattar en rad gemensamma definitioner för olika former av företagande inom den sociala ekonomin i Europa, dvs. kooperativ, stiftelser, ömsesidiga bolag och föreningar, för att göra det möjligt för företag inom den sociala ekonomin att bedriva sin verksamhet på en säker rättslig grund och på så vis dra nytta av fördelarna med den inre marknaden och den fria rörligheten” (2).

| 36. | ReK anser att den sociala ekonomin, förutom genom fastställandet av en allmän rättslig ram på EU-nivå, bör stödjas genom utarbetandet av särskilda finansieringsprogram. |
| --- | --- |

36.

ReK anser att den sociala ekonomin, förutom genom fastställandet av en allmän rättslig ram på EU-nivå, bör stödjas genom utarbetandet av särskilda finansieringsprogram.

| 37. | ReK beklagar att meddelandet inte innehåller några förslag om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, t.ex. i fråga om kvalitetskrav, i synnerhet beträffande social och territoriell sammanhållning, trots att artikel 14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt skulle utgöra en rättslig grund för detta. Det är oroande att kommissionens fokus beträffande tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är begränsat till frågor som rör statligt stöd, trots att dessa tjänster spelar en viktig roll på den inre marknaden. Vid tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är det ytterst viktigt att skyldigheterna att tillhandahålla dessa tjänster bygger på tydliga riktlinjer och effektiva kontroller och att de syftar till att leverera högkvalitativa och kostnadseffektiva tjänster. Vi uppmanar därför kommissionen att intensifiera sina ansträngningar för att stimulera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i EU i syfte att höja EU-medborgarnas livskvalitet på alla nivåer, samtidigt som befogenhetsfördelningen mellan EU, medlemsstaterna, regionerna och de lokala och regionala myndigheterna respekteras. |
| --- | --- |

37.

ReK beklagar att meddelandet inte innehåller några förslag om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, t.ex. i fråga om kvalitetskrav, i synnerhet beträffande social och territoriell sammanhållning, trots att artikel 14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt skulle utgöra en rättslig grund för detta. Det är oroande att kommissionens fokus beträffande tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är begränsat till frågor som rör statligt stöd, trots att dessa tjänster spelar en viktig roll på den inre marknaden. Vid tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är det ytterst viktigt att skyldigheterna att tillhandahålla dessa tjänster bygger på tydliga riktlinjer och effektiva kontroller och att de syftar till att leverera högkvalitativa och kostnadseffektiva tjänster. Vi uppmanar därför kommissionen att intensifiera sina ansträngningar för att stimulera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i EU i syfte att höja EU-medborgarnas livskvalitet på alla nivåer, samtidigt som befogenhetsfördelningen mellan EU, medlemsstaterna, regionerna och de lokala och regionala myndigheterna respekteras.

| 38. | ReK noterar att genomförandet från och med april 2016 av den gemensamma ramen för tillhandahållande av koncessioner är särskilt känsligt inom området infrastrukturtjänster (hamnar, järnvägar, motorvägar) och avgörande för att fullborda den inre marknaden eftersom rättvis konkurrens är en förutsättning för att bättre garantera konsumenternas rättigheter och maximera fördelarna för såväl konsumenter och mandatgivna företag som koncessionsgivande myndigheter. |
| --- | --- |

38.

ReK noterar att genomförandet från och med april 2016 av den gemensamma ramen för tillhandahållande av koncessioner är särskilt känsligt inom området infrastrukturtjänster (hamnar, järnvägar, motorvägar) och avgörande för att fullborda den inre marknaden eftersom rättvis konkurrens är en förutsättning för att bättre garantera konsumenternas rättigheter och maximera fördelarna för såväl konsumenter och mandatgivna företag som koncessionsgivande myndigheter.

| 39. | Kommittén vill påpeka att det är viktigt att beakta öars och avlägset belägna områdens ekonomiska nackdelar, särskilt de extra transportkostnaderna. |
| --- | --- |

39.

Kommittén vill påpeka att det är viktigt att beakta öars och avlägset belägna områdens ekonomiska nackdelar, särskilt de extra transportkostnaderna.

Bryssel den 8 april 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Se ReK:s yttrande av den 7 och 8 april 2016 om ”Uppföljning av de fem ordförandenas rapport ’Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union’”.

1

(2)  Se Europaparlamentets resolution om styrning av den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminen 2016 (2015/2256(INI)).

2

(3)  ReK:s yttrande om ”Territoriell vision 2050: vilken framtid?” COR-2015-4285 av den 3 december 2015.

3

(4)  Förteckningen över prioriterade sektorer/yrken redovisas i fotnot 26: ”civilingenjörer, arkitekter, revisorer, advokater, fastighetsmäklare, turistguider och patentombud”.

4

(5)  Såsom understryks i ReK:s resolution COR-2016-00726-RES.

5

(6)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2015-0460+0+DOC+XML+V0//SV

6

(1)  Yttrande från Europeiska regionkommittén ECOS-V-064 om ”Utvidgning av skyddet av geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter” (COR-2014-05386-AC), antaget den 11 februari 2015.

1

(2)  Se ReK:s yttrande om ”Den sociala ekonomins roll när det gäller att återställa ekonomisk tillväxt och bekämpa arbetslösheten”, den 3 och 4 december 2015, punkt 12.

2

---

III Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

117:e plenarsessionen den 7–8 april 2016

| 1.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 240/49 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 240/49

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Stödprogrammet för strukturreformer för perioden 2017–2020

(2016/C 240/09)

| Föredragande: | Olga ZRIHEN (BE-PES), ledamot, vallonska parlamentet |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av stödprogrammet för strukturreformer för perioden 2017–2020 och om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 1305/2013
  COM(2015) 701 final |

Föredragande:

Olga ZRIHEN (BE-PES), ledamot, vallonska parlamentet

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av stödprogrammet för strukturreformer för perioden 2017–2020 och om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 1305/2013

COM(2015) 701 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Skäl 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Reformer är till sin natur komplexa processer som kräver en fullständig kedja av högt specialiserade kunskaper och färdigheter. Att ta sig an strukturreformer på ett antal offentligpolitiska områden är krävande eftersom det ofta dröjer innan fördelarna blir verklighet. Att tidigt och effektivt utforma och genomföra reformer är därför avgörande i såväl krisdrabbade som strukturellt svaga ekonomier. I detta sammanhang
  har hjälp
  från unionen i form av tekniskt stöd
  haft stor betydelse
  för de ekonomiska anpassningarna i Cypern och Grekland under de senaste åren. | Reformer är till sin natur komplexa processer som
  förutsätter politisk vilja, förmåga till dialog och partnerskap på flera nivåer samt budget- och förvaltningsresurser och
  kräver en fullständig kedja av högt specialiserade kunskaper och färdigheter. Att ta sig an strukturreformer på ett antal offentligpolitiska områden är krävande eftersom det ofta dröjer innan fördelarna blir verklighet. Att tidigt och effektivt utforma och genomföra reformer är därför avgörande i såväl krisdrabbade som strukturellt svaga ekonomier. I detta sammanhang
  måste man i samband med hjälpen
  från unionen i form av tekniskt stöd
  dra lärdom av programmen
  för
  att stödja
  de ekonomiska anpassningarna i Cypern och Grekland under de senaste åren.
  Egenansvar för strukturreformerna på fältet, särskilt tack vare de lokala och regionala myndigheterna och arbetsmarknadens parter, är en avgörande förutsättning för att programmet ska bli framgångsrikt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Reformer är till sin natur komplexa processer som kräver en fullständig kedja av högt specialiserade kunskaper och färdigheter. Att ta sig an strukturreformer på ett antal offentligpolitiska områden är krävande eftersom det ofta dröjer innan fördelarna blir verklighet. Att tidigt och effektivt utforma och genomföra reformer är därför avgörande i såväl krisdrabbade som strukturellt svaga ekonomier. I detta sammanhang
  har hjälp
  från unionen i form av tekniskt stöd
  haft stor betydelse
  för de ekonomiska anpassningarna i Cypern och Grekland under de senaste åren.

Reformer är till sin natur komplexa processer som
  förutsätter politisk vilja, förmåga till dialog och partnerskap på flera nivåer samt budget- och förvaltningsresurser och
  kräver en fullständig kedja av högt specialiserade kunskaper och färdigheter. Att ta sig an strukturreformer på ett antal offentligpolitiska områden är krävande eftersom det ofta dröjer innan fördelarna blir verklighet. Att tidigt och effektivt utforma och genomföra reformer är därför avgörande i såväl krisdrabbade som strukturellt svaga ekonomier. I detta sammanhang
  måste man i samband med hjälpen
  från unionen i form av tekniskt stöd
  dra lärdom av programmen
  för
  att stödja
  de ekonomiska anpassningarna i Cypern och Grekland under de senaste åren.
  Egenansvar för strukturreformerna på fältet, särskilt tack vare de lokala och regionala myndigheterna och arbetsmarknadens parter, är en avgörande förutsättning för att programmet ska bli framgångsrikt.

Motivering

Revisionsrättens särskilda rapport nr 19/2015 (1) om det tekniska stödet till Grekland erbjuder vissa värdefulla lärdomar om möjliga förbättringar av det tekniska stödet för att förbättra den ekonomiska anpassningen i en stödmottagande medlemsstat.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstater kan dra nytta av stöd när de tar itu med utmaningar vid utformning och genomförande av strukturreformer. Utmaningarna kan bero på olika omständigheter, däribland begränsad kapacitet när det gäller förvaltning och institutioner eller inadekvat tillämpning eller genomförande av unionsrätten. | Medlemsstater kan dra nytta av stöd när de tar itu med utmaningar vid utformning och genomförande av strukturreformer. Utmaningarna kan bero på olika omständigheter, däribland begränsad kapacitet när det gäller förvaltning och institutioner
  på olika styresnivåer
  eller inadekvat tillämpning eller genomförande av unionsrätten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstater kan dra nytta av stöd när de tar itu med utmaningar vid utformning och genomförande av strukturreformer. Utmaningarna kan bero på olika omständigheter, däribland begränsad kapacitet när det gäller förvaltning och institutioner eller inadekvat tillämpning eller genomförande av unionsrätten.

Medlemsstater kan dra nytta av stöd när de tar itu med utmaningar vid utformning och genomförande av strukturreformer. Utmaningarna kan bero på olika omständigheter, däribland begränsad kapacitet när det gäller förvaltning och institutioner
  på olika styresnivåer
  eller inadekvat tillämpning eller genomförande av unionsrätten.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Unionen har lång erfarenhet av att ge särskilt stöd till den statliga förvaltningen och andra myndigheter i medlemsstaterna när det gäller kapacitetsuppbyggnad och andra liknande insatser på särskilda områden (t.ex. beskattning, tull, stöd för små och medelstora företag) och i samband med genomförande av sammanhållningspolitiken. Unionens
  erfarenhet av att hjälpa nationella myndigheter genomföra reformer
  bör användas till att stärka unionens förmåga att ge medlemsstaterna stöd
  . Det
  är verkligen
  nödvändigt med
  omfattande och integrerade insatser för att ge stöd
  åt de medlemsstater som genomför
  tillväxtfrämjande
  reformer och begär stöd av unionen i det hänseendet. | Man bör utnyttja unionens
  erfarenhet av att hjälpa nationella
  och/eller subnationella
  myndigheter genomföra reformer
  när det gäller kapacitetsuppbyggnad inom den statliga förvaltningen, de lokala och regionala myndigheterna och andra myndigheter i medlemsstaterna samt liknande insatser på särskilda områden (t.ex. beskattning, tullar, stöd till små och medelstora företag)
  . Det
  kan därför bli
  nödvändigt med
  stödåtgärder
  åt de medlemsstater som genomför reformer
  som främjar hållbar tillväxt, socialt välbefinnande, tillgång till vård och utbildning,
  och begär stöd av unionen i det hänseendet
  , om de inte redan kan omfattas av andra program för tekniskt stöd
  .
  Dessa stödåtgärder kommer att bygga på ett helhetsgrepp där man beaktar kopplingarna mellan de olika områden som berörs av strukturreformer och förmågan att arbeta i partnerskap mellan alla styresnivåer – med respekt för den institutionella ramen i respektive medlemsstat och med deltagande av alla berörda parter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Unionen har lång erfarenhet av att ge särskilt stöd till den statliga förvaltningen och andra myndigheter i medlemsstaterna när det gäller kapacitetsuppbyggnad och andra liknande insatser på särskilda områden (t.ex. beskattning, tull, stöd för små och medelstora företag) och i samband med genomförande av sammanhållningspolitiken. Unionens
  erfarenhet av att hjälpa nationella myndigheter genomföra reformer
  bör användas till att stärka unionens förmåga att ge medlemsstaterna stöd
  . Det
  är verkligen
  nödvändigt med
  omfattande och integrerade insatser för att ge stöd
  åt de medlemsstater som genomför
  tillväxtfrämjande
  reformer och begär stöd av unionen i det hänseendet.

Man bör utnyttja unionens
  erfarenhet av att hjälpa nationella
  och/eller subnationella
  myndigheter genomföra reformer
  när det gäller kapacitetsuppbyggnad inom den statliga förvaltningen, de lokala och regionala myndigheterna och andra myndigheter i medlemsstaterna samt liknande insatser på särskilda områden (t.ex. beskattning, tullar, stöd till små och medelstora företag)
  . Det
  kan därför bli
  nödvändigt med
  stödåtgärder
  åt de medlemsstater som genomför reformer
  som främjar hållbar tillväxt, socialt välbefinnande, tillgång till vård och utbildning,
  och begär stöd av unionen i det hänseendet
  , om de inte redan kan omfattas av andra program för tekniskt stöd
  .
  Dessa stödåtgärder kommer att bygga på ett helhetsgrepp där man beaktar kopplingarna mellan de olika områden som berörs av strukturreformer och förmågan att arbeta i partnerskap mellan alla styresnivåer – med respekt för den institutionella ramen i respektive medlemsstat och med deltagande av alla berörda parter.

Ändringsrekommendation 4

Skäl 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Stöd via programmet bör ges av kommissionen på begäran av en medlemsstat på sådana områden som
  budget och beskattning, offentlig sektor, institutions- och förvaltningsreformer
  , rättssystemet, insatser mot bedrägeri, korruption och penningtvätt, företagsklimat, utveckling av den privata sektorn, investeringar, konkurrens, offentlig upphandling,
  privatiseringsprocesser,
  tillgång till finansiering, investeringar, handel, hållbar utveckling, innovation och utbildning, arbetsmarknadspolitik, folkhälsa
  , asyl och migrationspolitik, jordbruk och hållbar landsbygdsutveckling
  samt finanssektorspolitik. | Stöd via programmet bör ges av kommissionen på begäran av en medlemsstat på sådana områden som
  omfattas av unionens och medlemsstaternas delade befogenheter och som inte redan omfattas av program för tekniskt stöd, t.ex. den offentliga förvaltningens administrativa kapacitet
  , rättssystemet
  och rättsstatsprincipen, beskattning
  , insatser mot bedrägeri, korruption och penningtvätt, företagsklimat, utveckling av den privata sektorn, investeringar, konkurrens, offentlig upphandling,
  processer för privatisering eller för (åter)nationalisering eller (åter)kommunalisering,
  tillgång till finansiering, investeringar, handel, hållbar utveckling, innovation och utbildning, arbetsmarknadspolitik, folkhälsa samt finanssektorspolitik.
  En medlemsstat som vill dra nytta av programmet måste göra de lokala och regionala myndigheterna samt arbetsmarknadens parter, det civila samhället och andra berörda parter delaktiga i utarbetandet av begäran, i linje med uppförandekoden om partnerskap inom ramen för sammanhållningspolitiken. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Stöd via programmet bör ges av kommissionen på begäran av en medlemsstat på sådana områden som
  budget och beskattning, offentlig sektor, institutions- och förvaltningsreformer
  , rättssystemet, insatser mot bedrägeri, korruption och penningtvätt, företagsklimat, utveckling av den privata sektorn, investeringar, konkurrens, offentlig upphandling,
  privatiseringsprocesser,
  tillgång till finansiering, investeringar, handel, hållbar utveckling, innovation och utbildning, arbetsmarknadspolitik, folkhälsa
  , asyl och migrationspolitik, jordbruk och hållbar landsbygdsutveckling
  samt finanssektorspolitik.

Stöd via programmet bör ges av kommissionen på begäran av en medlemsstat på sådana områden som
  omfattas av unionens och medlemsstaternas delade befogenheter och som inte redan omfattas av program för tekniskt stöd, t.ex. den offentliga förvaltningens administrativa kapacitet
  , rättssystemet
  och rättsstatsprincipen, beskattning
  , insatser mot bedrägeri, korruption och penningtvätt, företagsklimat, utveckling av den privata sektorn, investeringar, konkurrens, offentlig upphandling,
  processer för privatisering eller för (åter)nationalisering eller (åter)kommunalisering,
  tillgång till finansiering, investeringar, handel, hållbar utveckling, innovation och utbildning, arbetsmarknadspolitik, folkhälsa samt finanssektorspolitik.
  En medlemsstat som vill dra nytta av programmet måste göra de lokala och regionala myndigheterna samt arbetsmarknadens parter, det civila samhället och andra berörda parter delaktiga i utarbetandet av begäran, i linje med uppförandekoden om partnerskap inom ramen för sammanhållningspolitiken.

Motivering

Det är otänkbart att EU-medel skulle finansiera tekniskt stöd på områden som inte omfattas av unionens och medlemsstaternas delade befogenheter. Partnerskapsprincipen kommer att göra att det tekniska stödet från programmet blir effektivt tack vare egenansvaret på fältet.

Ändringsrekommendation 5

Skäl 10

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Efter en dialog med den hjälpsökande medlemsstaten, även dialogen i den europeiska planeringsterminen, bör kommissionen analysera begäran i ljuset av principerna om öppenhet, likabehandling och sund finansiell förvaltning och fastställa vilken typ av stöd som bör ges utifrån hur akuta, vitt- och djupgående de upptäckta problemen är, vilka stödbehoven på de angivna politikområdena är samt en analys av de socioekonomiska indikatorerna och medlemsstatens allmänna förvaltningskapacitet. I nära samarbete med den berörda medlemsstaten bör kommissionen också klarlägga de prioriterade stödområdena och stödåtgärdernas omfattning liksom det totala finansiella bidraget för stödet, varvid befintliga insatser och åtgärder finansierade av unionsfonderna eller andra unionsprogram måste tas med i beräkningen. | Efter en dialog med den hjälpsökande medlemsstaten, även dialogen i den europeiska planeringsterminen, bör kommissionen analysera begäran i ljuset av principerna om
  subsidiaritet,
  öppenhet, likabehandling
  , partnerskap
  och sund finansiell förvaltning och fastställa vilken typ av stöd som bör ges utifrån hur akuta, vitt- och djupgående de upptäckta problemen är, vilka stödbehoven på de angivna politikområdena är samt en analys av de socioekonomiska indikatorerna och medlemsstatens allmänna förvaltningskapacitet.
  Inför programmets ikraftträdande kommer unionen att anta ett enhetligt strategiskt dokument för att förbättra den institutionella och administrativa kapaciteten hos de offentliga myndigheterna på alla styresnivåer, där man på ett öppet och rättvist sätt fastställer kriterier för prioritering av insatserna inom programmet och fördelning av de tillgängliga resurserna, samt kriterier och mekanismer för samordning av insatserna på unionsnivå och på nationell, regional och lokal nivå.
  I nära samarbete med den berörda medlemsstaten bör kommissionen också klarlägga de prioriterade stödområdena och stödåtgärdernas omfattning liksom det totala finansiella bidraget för stödet, varvid befintliga insatser och åtgärder finansierade av unionsfonderna eller andra unionsprogram måste tas med i beräkningen.
  I detta sammanhang kommer kommissionen och den berörda medlemsstaten att beakta den gällande fördelningen av befogenheter mellan de olika styresnivåerna, enligt vilken de lokala och regionala myndigheterna ofta spelar en viktig roll, och det faktum att en del av de landspecifika rekommendationerna är riktade till de lokala och regionala myndigheterna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Efter en dialog med den hjälpsökande medlemsstaten, även dialogen i den europeiska planeringsterminen, bör kommissionen analysera begäran i ljuset av principerna om öppenhet, likabehandling och sund finansiell förvaltning och fastställa vilken typ av stöd som bör ges utifrån hur akuta, vitt- och djupgående de upptäckta problemen är, vilka stödbehoven på de angivna politikområdena är samt en analys av de socioekonomiska indikatorerna och medlemsstatens allmänna förvaltningskapacitet. I nära samarbete med den berörda medlemsstaten bör kommissionen också klarlägga de prioriterade stödområdena och stödåtgärdernas omfattning liksom det totala finansiella bidraget för stödet, varvid befintliga insatser och åtgärder finansierade av unionsfonderna eller andra unionsprogram måste tas med i beräkningen.

Efter en dialog med den hjälpsökande medlemsstaten, även dialogen i den europeiska planeringsterminen, bör kommissionen analysera begäran i ljuset av principerna om
  subsidiaritet,
  öppenhet, likabehandling
  , partnerskap
  och sund finansiell förvaltning och fastställa vilken typ av stöd som bör ges utifrån hur akuta, vitt- och djupgående de upptäckta problemen är, vilka stödbehoven på de angivna politikområdena är samt en analys av de socioekonomiska indikatorerna och medlemsstatens allmänna förvaltningskapacitet.
  Inför programmets ikraftträdande kommer unionen att anta ett enhetligt strategiskt dokument för att förbättra den institutionella och administrativa kapaciteten hos de offentliga myndigheterna på alla styresnivåer, där man på ett öppet och rättvist sätt fastställer kriterier för prioritering av insatserna inom programmet och fördelning av de tillgängliga resurserna, samt kriterier och mekanismer för samordning av insatserna på unionsnivå och på nationell, regional och lokal nivå.
  I nära samarbete med den berörda medlemsstaten bör kommissionen också klarlägga de prioriterade stödområdena och stödåtgärdernas omfattning liksom det totala finansiella bidraget för stödet, varvid befintliga insatser och åtgärder finansierade av unionsfonderna eller andra unionsprogram måste tas med i beräkningen.
  I detta sammanhang kommer kommissionen och den berörda medlemsstaten att beakta den gällande fördelningen av befogenheter mellan de olika styresnivåerna, enligt vilken de lokala och regionala myndigheterna ofta spelar en viktig roll, och det faktum att en del av de landspecifika rekommendationerna är riktade till de lokala och regionala myndigheterna.

Motivering

Partnerskapsprincipen är en av hörnstenarna för förvaltningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna, varifrån de medel som krävs för att finansiera stödprogrammet för strukturreformer ska härröra. Det är därför logiskt att analogt tillämpa partnerskapsprincipen även på stödprogrammet för strukturreformer.

Ändringsrekommendation 6

Skäl 11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I kommissionens meddelanden ”Översyn av EU:s budget” (2) och ”En budget för Europa 2020” (3) betonas betydelsen av att fokusera finansieringen på verksamheter med tydligt europeiskt mervärde, dvs. där unionsnivån kan ge ett mervärde utöver vad medlemsstaterna kan. Detta innebär att stödinsatserna via programmet bör komplettera och samverka med andra program och annan politik på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå. Insatserna via programmet bör tillåta att man utarbetar och genomför lösningar på nationella utmaningar som påverkar utmaningar på det mellanstatliga planet eller unionsplanet och uppnår samstämmigt och konsekvent genomförande av unionsrätten. De bör dessutom bidra till att ytterligare utveckla förtroendet och främja samarbetet med kommissionen och bland medlemsstaterna. Vidare har unionen bättre förutsättningar än medlemsstaterna när det gäller att skapa ett system för utbyte av god praxis mellan jämbördiga deltagare liksom när det gäller att mobilisera sakkunskap. | I kommissionens meddelanden ”Översyn av EU:s budget” (4) och ”En budget för Europa 2020” (5) betonas betydelsen av att fokusera finansieringen på verksamheter med tydligt europeiskt mervärde, dvs. där unionsnivån kan ge ett mervärde utöver vad medlemsstaterna kan. Detta innebär att stödinsatserna via programmet bör komplettera och samverka med andra program och annan politik på nationell
  , regional och lokal
  nivå, unionsnivå och internationell nivå. Insatserna via programmet bör tillåta att man utarbetar och genomför lösningar på nationella utmaningar som påverkar utmaningar på det mellanstatliga planet eller unionsplanet och uppnår samstämmigt och konsekvent genomförande av unionsrätten. De bör dessutom bidra till att ytterligare utveckla förtroendet och främja samarbetet med kommissionen och bland medlemsstaterna. Vidare har unionen bättre förutsättningar än medlemsstaterna när det gäller att skapa ett system för utbyte av god praxis mellan jämbördiga deltagare liksom när det gäller att mobilisera sakkunskap
  för att finna lösningar som är avpassade till den specifika situationen i de biståndssökande medlemsstaterna
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I kommissionens meddelanden ”Översyn av EU:s budget” (2) och ”En budget för Europa 2020” (3) betonas betydelsen av att fokusera finansieringen på verksamheter med tydligt europeiskt mervärde, dvs. där unionsnivån kan ge ett mervärde utöver vad medlemsstaterna kan. Detta innebär att stödinsatserna via programmet bör komplettera och samverka med andra program och annan politik på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå. Insatserna via programmet bör tillåta att man utarbetar och genomför lösningar på nationella utmaningar som påverkar utmaningar på det mellanstatliga planet eller unionsplanet och uppnår samstämmigt och konsekvent genomförande av unionsrätten. De bör dessutom bidra till att ytterligare utveckla förtroendet och främja samarbetet med kommissionen och bland medlemsstaterna. Vidare har unionen bättre förutsättningar än medlemsstaterna när det gäller att skapa ett system för utbyte av god praxis mellan jämbördiga deltagare liksom när det gäller att mobilisera sakkunskap.

I kommissionens meddelanden ”Översyn av EU:s budget” (4) och ”En budget för Europa 2020” (5) betonas betydelsen av att fokusera finansieringen på verksamheter med tydligt europeiskt mervärde, dvs. där unionsnivån kan ge ett mervärde utöver vad medlemsstaterna kan. Detta innebär att stödinsatserna via programmet bör komplettera och samverka med andra program och annan politik på nationell
  , regional och lokal
  nivå, unionsnivå och internationell nivå. Insatserna via programmet bör tillåta att man utarbetar och genomför lösningar på nationella utmaningar som påverkar utmaningar på det mellanstatliga planet eller unionsplanet och uppnår samstämmigt och konsekvent genomförande av unionsrätten. De bör dessutom bidra till att ytterligare utveckla förtroendet och främja samarbetet med kommissionen och bland medlemsstaterna. Vidare har unionen bättre förutsättningar än medlemsstaterna när det gäller att skapa ett system för utbyte av god praxis mellan jämbördiga deltagare liksom när det gäller att mobilisera sakkunskap
  för att finna lösningar som är avpassade till den specifika situationen i de biståndssökande medlemsstaterna
  .

Ändringsrekommendation 7

Skäl 21

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att det ska gå att anpassa förteckningen över indikatorerna på programmets måluppfyllelse med kännedom om hur programmet fortgår, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändring av förteckningen. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete
  , inklusive på expertnivå
  . När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. | För att det ska gå att anpassa förteckningen över indikatorerna på programmets måluppfyllelse med kännedom om hur programmet fortgår, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändring av förteckningen. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete
  med deltagande av de lokala och regionala myndigheterna, arbetsmarknadens parter och de berörda aktörerna i det civila samhället i enlighet med partnerskapsprincipen
  . När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till
  Regionkommittén,
  Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att det ska gå att anpassa förteckningen över indikatorerna på programmets måluppfyllelse med kännedom om hur programmet fortgår, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändring av förteckningen. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete
  , inklusive på expertnivå
  . När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

För att det ska gå att anpassa förteckningen över indikatorerna på programmets måluppfyllelse med kännedom om hur programmet fortgår, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändring av förteckningen. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete
  med deltagande av de lokala och regionala myndigheterna, arbetsmarknadens parter och de berörda aktörerna i det civila samhället i enlighet med partnerskapsprincipen
  . När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till
  Regionkommittén,
  Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

Ändringsrekommendation 8

Artikel 3.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Programmet ska finansiera insatser
  med
  europeiskt mervärde. Kommissionen ska därför se till att de insatser som väljs ut för finansiering kan förväntas ge resultat med europeiskt mervärde och den ska övervaka att europeiskt mervärde faktiskt skapas. | Programmet ska finansiera insatser
  för tekniskt stöd som i enlighet med subsidiaritetsprincipen har ett
  europeiskt mervärde
  , som omfattas av unionens och medlemsstaternas delade befogenheter och som inte redan omfattas av program för tekniskt stöd
  . Kommissionen ska därför se till att de insatser som väljs ut för finansiering kan förväntas ge resultat med europeiskt mervärde och den ska övervaka att europeiskt mervärde faktiskt skapas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Programmet ska finansiera insatser
  med
  europeiskt mervärde. Kommissionen ska därför se till att de insatser som väljs ut för finansiering kan förväntas ge resultat med europeiskt mervärde och den ska övervaka att europeiskt mervärde faktiskt skapas.

Programmet ska finansiera insatser
  för tekniskt stöd som i enlighet med subsidiaritetsprincipen har ett
  europeiskt mervärde
  , som omfattas av unionens och medlemsstaternas delade befogenheter och som inte redan omfattas av program för tekniskt stöd
  . Kommissionen ska därför se till att de insatser som väljs ut för finansiering kan förväntas ge resultat med europeiskt mervärde och den ska övervaka att europeiskt mervärde faktiskt skapas.

Motivering

Att med medel från EU:s budget finansiera nationella åtgärder för vilka EU inte har några befogenheter skulle strida mot subsidiaritetsprincipens anda.

Ändringsrekommendation 9

Artikel 3.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Programmets insatser och aktiviteter ska särskilt skapa europeiskt mervärde genom | Programmets insatser och aktiviteter ska särskilt skapa europeiskt mervärde genom |
| a) | utveckling och genomförande av lösningar på
  nationella
  utmaningar som påverkar utmaningar på det mellanstatliga planet eller unionsplanet, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Programmets insatser och aktiviteter ska särskilt skapa europeiskt mervärde genom

Programmets insatser och aktiviteter ska särskilt skapa europeiskt mervärde genom

a)

utveckling och genomförande av lösningar på
  nationella
  utmaningar som påverkar utmaningar på det mellanstatliga planet eller unionsplanet,

| a) | utveckling och genomförande av lösningar på utmaningar som påverkar utmaningar på det mellanstatliga planet eller unionsplanet, |
| --- | --- |

a)

utveckling och genomförande av lösningar på utmaningar som påverkar utmaningar på det mellanstatliga planet eller unionsplanet,

| b) | komplementaritet och synergier med andra unionsprogram och unionsstrategier på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå, |
| --- | --- |

b)

komplementaritet och synergier med andra unionsprogram och unionsstrategier på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå,

| b) | komplementaritet och synergier med andra unionsprogram och unionsstrategier på nationell
  , regional och lokal
  nivå, unionsnivå och internationell nivå, |
| --- | --- |

b)

komplementaritet och synergier med andra unionsprogram och unionsstrategier på nationell
  , regional och lokal
  nivå, unionsnivå och internationell nivå,

| c) | bidrag till samstämmig och konsekvent genomförande av unionsrätten, |
| --- | --- |

c)

bidrag till samstämmig och konsekvent genomförande av unionsrätten,

| c) | bidrag till samstämmig och konsekvent genomförande av unionsrätten, |
| --- | --- |

c)

bidrag till samstämmig och konsekvent genomförande av unionsrätten,

| d) | bidrag till utbyte av god praxis och uppbyggnad av ett unionstäckande system och kunskapsnätverk, |
| --- | --- |

d)

bidrag till utbyte av god praxis och uppbyggnad av ett unionstäckande system och kunskapsnätverk,

| d) | bidrag till utbyte av god praxis och uppbyggnad av ett unionstäckande system och kunskapsnätverk. |
| --- | --- |

d)

bidrag till utbyte av god praxis och uppbyggnad av ett unionstäckande system och kunskapsnätverk.

| e) | främjande av ömsesidigt förtroende mellan stödmottagande medlemsstater och kommissionen samt samarbete mellan medlemsstaterna
  . |
| --- | --- |

e)

främjande av ömsesidigt förtroende mellan stödmottagande medlemsstater och kommissionen samt samarbete mellan medlemsstaterna
  .

Motivering

Förtroendet mellan medlemsstaterna och kommissionen är en allmän princip och en förutsättning för att Europeiska unionen ska fungera som inte kan begränsas till genomförandet av detta program.

Ändringsrekommendation 10

Artikel 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Programmets allmänna mål är att bidra till
  institutions-, förvaltnings- och
  strukturreformer i medlemsstaterna genom att ge
  nationella
  myndigheter hjälp
  med
  att reformera
  institutioner, styrelseformer, förvaltning,
  ekonomiska och sociala sektorer när de tar itu med ekonomiska och sociala utmaningar med siktet inställt på att stärka konkurrenskraften och tillväxten, skapa nya jobb
  och
  öka investeringarna,
  särskilt i sammanhanget ekonomiska styrprocesser,
  även genom hjälp att använda unionsfonderna ändamålsenligt och effektivt. | Programmets allmänna mål är att bidra till strukturreformer i medlemsstaterna
  som har europeiskt mervärde inom de politikområden som omfattas av unionens och medlemsstaternas delade befogenheter och som inte redan omfattas av program för tekniskt stöd
  , genom att ge
  offentliga
  myndigheter
  i en medlemsstat
  hjälp
  så att de får den administrativa kapacitet som krävs för att utforma och genomföra åtgärder som syftar till
  att reformera ekonomiska och sociala sektorer när de tar itu med ekonomiska och sociala utmaningar med siktet inställt på att stärka konkurrenskraften och
  den hållbara
  tillväxten, skapa nya jobb, öka investeringarna
  samt förstärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen
  , även genom hjälp att använda unionsfonderna ändamålsenligt och effektivt
  med deltagande av alla styresnivåer
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Programmets allmänna mål är att bidra till
  institutions-, förvaltnings- och
  strukturreformer i medlemsstaterna genom att ge
  nationella
  myndigheter hjälp
  med
  att reformera
  institutioner, styrelseformer, förvaltning,
  ekonomiska och sociala sektorer när de tar itu med ekonomiska och sociala utmaningar med siktet inställt på att stärka konkurrenskraften och tillväxten, skapa nya jobb
  och
  öka investeringarna,
  särskilt i sammanhanget ekonomiska styrprocesser,
  även genom hjälp att använda unionsfonderna ändamålsenligt och effektivt.

Programmets allmänna mål är att bidra till strukturreformer i medlemsstaterna
  som har europeiskt mervärde inom de politikområden som omfattas av unionens och medlemsstaternas delade befogenheter och som inte redan omfattas av program för tekniskt stöd
  , genom att ge
  offentliga
  myndigheter
  i en medlemsstat
  hjälp
  så att de får den administrativa kapacitet som krävs för att utforma och genomföra åtgärder som syftar till
  att reformera ekonomiska och sociala sektorer när de tar itu med ekonomiska och sociala utmaningar med siktet inställt på att stärka konkurrenskraften och
  den hållbara
  tillväxten, skapa nya jobb, öka investeringarna
  samt förstärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen
  , även genom hjälp att använda unionsfonderna ändamålsenligt och effektivt
  med deltagande av alla styresnivåer
  .

Motivering

Förtydligande i linje med ändringsrekommendationerna till artikel 3.1 och 3.2 samt skäl 9.

Ändringsrekommendation 11

Artikel 5.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att uppnå det allmänna målet i artikel 4 ska programmet ha följande särskilda mål: | För att uppnå det allmänna målet i artikel 4 ska programmet ha följande särskilda mål: |
| a) | Att biträda de
  nationella
  myndigheternas initiativ att utforma reformer så att de motsvarar gällande prioriteringar, med beaktande av rådande förhållanden och förväntade socioekonomiska effekter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att uppnå det allmänna målet i artikel 4 ska programmet ha följande särskilda mål:

För att uppnå det allmänna målet i artikel 4 ska programmet ha följande särskilda mål:

a)

Att biträda de
  nationella
  myndigheternas initiativ att utforma reformer så att de motsvarar gällande prioriteringar, med beaktande av rådande förhållanden och förväntade socioekonomiska effekter.

| a) | Att biträda de
  offentliga
  myndigheternas initiativ att utforma reformer så att de motsvarar gällande prioriteringar, med beaktande av rådande förhållanden och förväntade socioekonomiska effekter. |
| --- | --- |

a)

Att biträda de
  offentliga
  myndigheternas initiativ att utforma reformer så att de motsvarar gällande prioriteringar, med beaktande av rådande förhållanden och förväntade socioekonomiska effekter.

| b) | Att stödja de
  nationella
  myndigheternas arbete med att stärka sin förmåga att uttrycka, utveckla och genomföra reformidéer och reformstrategier med ett bibehållet helhetsgrepp som säkrar samstämmigheten mellan mål och medel tvärsektoriellt. |
| --- | --- |

b)

Att stödja de
  nationella
  myndigheternas arbete med att stärka sin förmåga att uttrycka, utveckla och genomföra reformidéer och reformstrategier med ett bibehållet helhetsgrepp som säkrar samstämmigheten mellan mål och medel tvärsektoriellt.

| b) | Att stödja de
  offentliga
  myndigheternas arbete med att stärka sin förmåga att uttrycka, utveckla och genomföra reformidéer och reformstrategier med ett bibehållet helhetsgrepp som säkrar samstämmigheten mellan mål och medel tvärsektoriellt. |
| --- | --- |

b)

Att stödja de
  offentliga
  myndigheternas arbete med att stärka sin förmåga att uttrycka, utveckla och genomföra reformidéer och reformstrategier med ett bibehållet helhetsgrepp som säkrar samstämmigheten mellan mål och medel tvärsektoriellt.

| c) | Att stödja de
  nationella
  myndigheternas ansträngningar att välja och använda lämpliga processer och metoder och därvid utnyttja god praxis och lärdomar i andra länder som befunnit sig i
  liknande
  situationer. |
| --- | --- |

c)

Att stödja de
  nationella
  myndigheternas ansträngningar att välja och använda lämpliga processer och metoder och därvid utnyttja god praxis och lärdomar i andra länder som befunnit sig i
  liknande
  situationer.

| c) | Att stödja de
  offentliga
  myndigheternas ansträngningar att välja och använda lämpliga processer och metoder och därvid utnyttja god praxis och lärdomar i andra länder som befunnit sig i situationer
  som uppvisar vissa likheter
  . |
| --- | --- |

c)

Att stödja de
  offentliga
  myndigheternas ansträngningar att välja och använda lämpliga processer och metoder och därvid utnyttja god praxis och lärdomar i andra länder som befunnit sig i situationer
  som uppvisar vissa likheter
  .

| d) | Att hjälpa de
  nationella
  myndigheterna att öka effektivitet och ändamålsenlighet i förvaltningen av mänskliga resurser, vid behov genom att ange tydliga ansvarsområden och höja kompetensnivån. |
| --- | --- |

d)

Att hjälpa de
  nationella
  myndigheterna att öka effektivitet och ändamålsenlighet i förvaltningen av mänskliga resurser, vid behov genom att ange tydliga ansvarsområden och höja kompetensnivån.

| d) | Att hjälpa de
  offentliga
  myndigheterna att öka effektivitet och ändamålsenlighet i förvaltningen av mänskliga resurser, vid behov genom att ange tydliga ansvarsområden och höja kompetensnivån
  , särskilt inom ramen för eventuella kollektivavtal som fastställts genom den nationella och/eller regionala processen för överläggningar mellan arbetsmarknadens parter
  . |
| --- | --- |

d)

Att hjälpa de
  offentliga
  myndigheterna att öka effektivitet och ändamålsenlighet i förvaltningen av mänskliga resurser, vid behov genom att ange tydliga ansvarsområden och höja kompetensnivån
  , särskilt inom ramen för eventuella kollektivavtal som fastställts genom den nationella och/eller regionala processen för överläggningar mellan arbetsmarknadens parter
  .

| e) | Att hjälpa de offentliga myndigheterna att förstärka sin kapacitet att arbeta i partnerskap med varandra och med berörda parter, särskilt arbetsmarknadens parter och privata ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

e)

Att hjälpa de offentliga myndigheterna att förstärka sin kapacitet att arbeta i partnerskap med varandra och med berörda parter, särskilt arbetsmarknadens parter och privata ekonomiska aktörer.

Dessa mål ska eftersträvas
  i nära samarbete med
  de stödmottagande medlemsstaterna.

Dessa mål ska eftersträvas
  på begäran av
  de stödmottagande medlemsstaterna
  och i nära samarbete med dem och med de lokala och regionala myndigheterna i enlighet med den gällande fördelningen av befogenheter och ansvarsområden i respektive medlemsstat och de landspecifika rekommendationer som riktas till de lokala och regionala myndigheterna
  .

Motivering

Strukturreformer är inte förbehållna de nationella myndigheterna – särskilt inte i medlemsstater med federal struktur. Flera landsspecifika rekommendationer riktar sig faktiskt till regionala och lokala myndigheter. Det är dessutom värt att klargöra att stöd genom programmet endast ges på begäran av de stödmottagande medlemsstaterna.

Ändringsrekommendation 12

Artikel 5.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| De särskilda mål som anges i punkt 1 ska avse politikområden
  med
  anknytning till konkurrenskraft, tillväxt, sysselsättning
  och
  investeringar, särskilt följande: | De särskilda mål som anges i punkt 1 ska avse politikområden
  som har
  anknytning till konkurrenskraft,
  hållbar
  tillväxt, sysselsättning, investeringar
  samt ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och som omfattas av Europa 2020-strategins mål
  , särskilt följande: |
| a) | Offentlig finansförvaltning, budgetprocesser, skuld- och skatteförvaltning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

De särskilda mål som anges i punkt 1 ska avse politikområden
  med
  anknytning till konkurrenskraft, tillväxt, sysselsättning
  och
  investeringar, särskilt följande:

De särskilda mål som anges i punkt 1 ska avse politikområden
  som har
  anknytning till konkurrenskraft,
  hållbar
  tillväxt, sysselsättning, investeringar
  samt ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och som omfattas av Europa 2020-strategins mål
  , särskilt följande:

a)

Offentlig finansförvaltning, budgetprocesser, skuld- och skatteförvaltning.

| a) | Offentlig finansförvaltning, budgetprocesser, skuld- och skatteförvaltning. |
| --- | --- |

a)

Offentlig finansförvaltning, budgetprocesser, skuld- och skatteförvaltning.

| b) | Institutionsreformer liksom effektivitet
  och
  serviceinriktning
  i den offentliga förvaltningen, verksam rättsstat, reformer för rättssystemet och kraftigare insatser mot bedrägeri, korruption och penningtvätt. |
| --- | --- |

b)

Institutionsreformer liksom effektivitet
  och
  serviceinriktning
  i den offentliga förvaltningen, verksam rättsstat, reformer för rättssystemet och kraftigare insatser mot bedrägeri, korruption och penningtvätt.

| b) | Effektivitet
  och
  inriktning på allmänintresset
  i den offentliga förvaltningen, verksam rättsstat, reformer för rättssystemet och kraftigare insatser mot bedrägeri, korruption och penningtvätt. |
| --- | --- |

b)

Effektivitet
  och
  inriktning på allmänintresset
  i den offentliga förvaltningen, verksam rättsstat, reformer för rättssystemet och kraftigare insatser mot bedrägeri, korruption och penningtvätt.

| c) | Företagsklimat, utveckling av den privata sektorn, investeringar,
  privatiseringsprocesser, handel och utländska direktinvesteringar,
  konkurrens och offentlig upphandling, hållbar sektorutveckling och stöd till innovation. |
| --- | --- |

c)

Företagsklimat, utveckling av den privata sektorn, investeringar,
  privatiseringsprocesser, handel och utländska direktinvesteringar,
  konkurrens och offentlig upphandling, hållbar sektorutveckling och stöd till innovation.

| c) | Företagsklimat, utveckling av den privata sektorn,
  processer för privatisering eller för (åter)nationalisering eller (åter)kommunalisering,
  investeringar, konkurrens och offentlig upphandling, hållbar sektorutveckling och stöd till innovation. |
| --- | --- |

c)

Företagsklimat, utveckling av den privata sektorn,
  processer för privatisering eller för (åter)nationalisering eller (åter)kommunalisering,
  investeringar, konkurrens och offentlig upphandling, hållbar sektorutveckling och stöd till innovation.

| d) | Utbildning, arbetsmarknadspolitik, social inkludering, socialförsäkring och sociala trygghetssystem, folkhälsa och hälso- och sjukvårdssystem
  , asyl, migration och gränspolitik
  . |
| --- | --- |

d)

Utbildning, arbetsmarknadspolitik, social inkludering, socialförsäkring och sociala trygghetssystem, folkhälsa och hälso- och sjukvårdssystem
  , asyl, migration och gränspolitik
  .

| d) | Utbildning, arbetsmarknadspolitik, social inkludering
  och fattigdomsbekämpning
  , socialförsäkring och sociala trygghetssystem, folkhälsa och hälso- och sjukvårdssystem. |
| --- | --- |

d)

Utbildning, arbetsmarknadspolitik, social inkludering
  och fattigdomsbekämpning
  , socialförsäkring och sociala trygghetssystem, folkhälsa och hälso- och sjukvårdssystem.

| e) | Politikområdena jordbruk och hållbar landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

e)

Politikområdena jordbruk och hållbar landsbygdsutveckling.

| e) | Politikområdena finanssektorn och tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

e)

Politikområdena finanssektorn och tillgång till finansiering.

| f) | Politikområdena finanssektorn och tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

f)

Politikområdena finanssektorn och tillgång till finansiering.

Motivering

Strykning av politikområden som redan omfattas av program för tekniskt stöd och anpassning till artikel 345 i EUF-fördraget, enligt vilken unionsrätten ska vara neutral i förhållande till egendomsordningen. För övrigt visade krisen att de offentliga myndigheterna också, åtminstone tillfälligt, kan behöva åternationalisera viss ekonomisk verksamhet.

Ändringsrekommendation 13

Artikel 7.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Med beaktande av principerna om öppenhet, likabehandling och sund finansiell förvaltning och efter en dialog med medlemsstaten, även dialogen i den europeiska planeringsterminen, ska kommissionen analysera den begäran om stöd som avses i punkt 1 utifrån hur akuta, vitt- och djupgående de upptäckta problemen är, vilka stödbehoven per berört politikområde är samt göra en analys av de socioekonomiska indikatorerna och medlemsstatens allmänna administrativa kapacitet. Med beaktande av befintliga insatser och åtgärder finansierade av unionsfonderna eller andra unionsprogram ska kommissionen i nära samarbete med den berörda medlemsstaten klarlägga de prioriterade stödområdena och stödåtgärdernas omfattning liksom det totala finansiella bidraget för stödet. | Med beaktande av principerna om
  subsidiaritet,
  öppenhet, likabehandling
  , partnerskap
  och sund finansiell förvaltning och efter en dialog med
  de behöriga offentliga myndigheterna i
  medlemsstaten, även dialogen i den europeiska planeringsterminen, ska kommissionen analysera den begäran om stöd som avses i punkt 1 utifrån hur akuta, vitt- och djupgående de upptäckta problemen är, vilka stödbehoven per berört politikområde är samt göra en analys av de socioekonomiska indikatorerna och medlemsstatens allmänna administrativa kapacitet. Med beaktande av befintliga insatser och åtgärder finansierade av unionsfonderna eller andra unionsprogram
  och inom ramen för unionens enhetliga strategiska dokument för att förbättra den institutionella och administrativa kapaciteten hos de offentliga myndigheterna på alla styresnivåer, där man på ett öppet och rättvist sätt fastställer kriterier för prioritering av insatserna inom programmet och fördelning av de tillgängliga resurserna, samt kriterier och mekanismer för samordning av insatserna på unionsnivå och på nationell, regional och lokal nivå,
  ska kommissionen i nära samarbete med den berörda medlemsstaten klarlägga de prioriterade stödområdena och stödåtgärdernas omfattning liksom det totala finansiella bidraget för stödet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Med beaktande av principerna om öppenhet, likabehandling och sund finansiell förvaltning och efter en dialog med medlemsstaten, även dialogen i den europeiska planeringsterminen, ska kommissionen analysera den begäran om stöd som avses i punkt 1 utifrån hur akuta, vitt- och djupgående de upptäckta problemen är, vilka stödbehoven per berört politikområde är samt göra en analys av de socioekonomiska indikatorerna och medlemsstatens allmänna administrativa kapacitet. Med beaktande av befintliga insatser och åtgärder finansierade av unionsfonderna eller andra unionsprogram ska kommissionen i nära samarbete med den berörda medlemsstaten klarlägga de prioriterade stödområdena och stödåtgärdernas omfattning liksom det totala finansiella bidraget för stödet.

Med beaktande av principerna om
  subsidiaritet,
  öppenhet, likabehandling
  , partnerskap
  och sund finansiell förvaltning och efter en dialog med
  de behöriga offentliga myndigheterna i
  medlemsstaten, även dialogen i den europeiska planeringsterminen, ska kommissionen analysera den begäran om stöd som avses i punkt 1 utifrån hur akuta, vitt- och djupgående de upptäckta problemen är, vilka stödbehoven per berört politikområde är samt göra en analys av de socioekonomiska indikatorerna och medlemsstatens allmänna administrativa kapacitet. Med beaktande av befintliga insatser och åtgärder finansierade av unionsfonderna eller andra unionsprogram
  och inom ramen för unionens enhetliga strategiska dokument för att förbättra den institutionella och administrativa kapaciteten hos de offentliga myndigheterna på alla styresnivåer, där man på ett öppet och rättvist sätt fastställer kriterier för prioritering av insatserna inom programmet och fördelning av de tillgängliga resurserna, samt kriterier och mekanismer för samordning av insatserna på unionsnivå och på nationell, regional och lokal nivå,
  ska kommissionen i nära samarbete med den berörda medlemsstaten klarlägga de prioriterade stödområdena och stödåtgärdernas omfattning liksom det totala finansiella bidraget för stödet.

Ändringsrekommendation 14

Artikel 8.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den stödmottagande medlemsstaten kan, med samordning genom kommissionen, ingå partnerskap med en eller flera andra medlemsstater
  som ska
  fungera som reformpartner på särskilda reformområden. Reformpartnern ska, med samordning genom kommissionen, hjälpa till att utarbeta en strategi och färdplaner för reformerna samt utforma stöd av hög kvalitet eller övervaka genomförandet av strategi och projekt. | Den stödmottagande medlemsstaten kan, med samordning genom kommissionen, ingå partnerskap med en eller flera andra medlemsstater
  och vid behov förstärka detta eller dessa partnerskap med den lämpligaste styresnivån sett till tillämpningen och genomförandet av reformen, i syfte att
  fungera som reformpartner på särskilda reformområden. Reformpartnern ska, med samordning genom kommissionen, hjälpa till att utarbeta en strategi och färdplaner för reformerna samt utforma stöd av hög kvalitet eller övervaka genomförandet av strategi och projekt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Den stödmottagande medlemsstaten kan, med samordning genom kommissionen, ingå partnerskap med en eller flera andra medlemsstater
  som ska
  fungera som reformpartner på särskilda reformområden. Reformpartnern ska, med samordning genom kommissionen, hjälpa till att utarbeta en strategi och färdplaner för reformerna samt utforma stöd av hög kvalitet eller övervaka genomförandet av strategi och projekt.

Den stödmottagande medlemsstaten kan, med samordning genom kommissionen, ingå partnerskap med en eller flera andra medlemsstater
  och vid behov förstärka detta eller dessa partnerskap med den lämpligaste styresnivån sett till tillämpningen och genomförandet av reformen, i syfte att
  fungera som reformpartner på särskilda reformområden. Reformpartnern ska, med samordning genom kommissionen, hjälpa till att utarbeta en strategi och färdplaner för reformerna samt utforma stöd av hög kvalitet eller övervaka genomförandet av strategi och projekt.

Ändringsrekommendation 15

Artikel 12.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Bidrag kan tilldelas medlemsstaternas
  nationella
  myndigheter, Europeiska investeringsbanksgruppen, internationella organisationer, offentliga och/eller privata organisationer och juridiska enheter som är lagligt etablerade i något av följande: | Bidrag kan tilldelas medlemsstaternas
  offentliga
  myndigheter, Europeiska investeringsbanksgruppen, internationella organisationer, offentliga och/eller privata organisationer och juridiska enheter som är lagligt etablerade i något av följande: |
| a) | Medlemsstaterna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Bidrag kan tilldelas medlemsstaternas
  nationella
  myndigheter, Europeiska investeringsbanksgruppen, internationella organisationer, offentliga och/eller privata organisationer och juridiska enheter som är lagligt etablerade i något av följande:

Bidrag kan tilldelas medlemsstaternas
  offentliga
  myndigheter, Europeiska investeringsbanksgruppen, internationella organisationer, offentliga och/eller privata organisationer och juridiska enheter som är lagligt etablerade i något av följande:

a)

Medlemsstaterna.

| a) | Medlemsstaterna. |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaterna.

| b) | Eftaländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) i enlighet med villkoren i EES-avtalet. |
| --- | --- |

b)

Eftaländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) i enlighet med villkoren i EES-avtalet.

| b) | Eftaländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) i enlighet med villkoren i EES-avtalet. |
| --- | --- |

b)

Eftaländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) i enlighet med villkoren i EES-avtalet.

Medfinansieringssatsen för bidrag ska vara upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna, utan att det påverkar tillämpningen av principerna om medfinansiering och icke vinstdrivande syfte.

Medfinansieringssatsen för bidrag ska vara upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna, utan att det påverkar tillämpningen av principerna om medfinansiering och icke vinstdrivande syfte.

Ändringsrekommendation 16

Artikel 13

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionen och stödmottagande medlemsstater ska inom sina respektive ansvarsområden främja synergier och borga för ändamålsenlig samordning mellan programmet och andra unionsprogram eller unionsinstrument, särskilt med åtgärder som finansieras av unionsfonderna. För detta ändamål ska de | Kommissionen och stödmottagande medlemsstater ska inom sina respektive ansvarsområden främja synergier och borga för ändamålsenlig samordning mellan programmet och andra unionsprogram eller unionsinstrument, särskilt med åtgärder som finansieras av unionsfonderna
  , på grundval av det enhetliga strategiska dokument som avses i artikel 7
  . För detta ändamål ska de |
| a) | sörja för komplementaritet och synergi mellan olika instrument på unionsnivå och nationell nivå, särskilt i samband med de åtgärder som finansieras genom unionsfonderna, både vid planering och genomförande, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Kommissionen och stödmottagande medlemsstater ska inom sina respektive ansvarsområden främja synergier och borga för ändamålsenlig samordning mellan programmet och andra unionsprogram eller unionsinstrument, särskilt med åtgärder som finansieras av unionsfonderna. För detta ändamål ska de

Kommissionen och stödmottagande medlemsstater ska inom sina respektive ansvarsområden främja synergier och borga för ändamålsenlig samordning mellan programmet och andra unionsprogram eller unionsinstrument, särskilt med åtgärder som finansieras av unionsfonderna
  , på grundval av det enhetliga strategiska dokument som avses i artikel 7
  . För detta ändamål ska de

a)

sörja för komplementaritet och synergi mellan olika instrument på unionsnivå och nationell nivå, särskilt i samband med de åtgärder som finansieras genom unionsfonderna, både vid planering och genomförande,

| a) | sörja för komplementaritet och synergi mellan olika instrument på unionsnivå och nationell
  , regional och lokal
  nivå, särskilt i samband med de åtgärder som finansieras genom unionsfonderna, både vid planering och genomförande, |
| --- | --- |

a)

sörja för komplementaritet och synergi mellan olika instrument på unionsnivå och nationell
  , regional och lokal
  nivå, särskilt i samband med de åtgärder som finansieras genom unionsfonderna, både vid planering och genomförande,

| b) | optimera samordningsmekanismer för att undvika dubbelarbete, |
| --- | --- |

b)

optimera samordningsmekanismer för att undvika dubbelarbete,

| b) | optimera samordningsmekanismer för att undvika dubbelarbete, |
| --- | --- |

b)

optimera samordningsmekanismer för att undvika dubbelarbete,

| c) | säkra nära samarbete mellan dem som ansvarar för genomförandet på unionsnivå och nationell nivå så att stödinsatserna blir samstämmiga och enhetliga. |
| --- | --- |

c)

säkra nära samarbete mellan dem som ansvarar för genomförandet på unionsnivå och nationell nivå så att stödinsatserna blir samstämmiga och enhetliga.

| c) | säkra nära samarbete mellan dem som ansvarar för genomförandet på unionsnivå och nationell
  , regional och lokal
  nivå så att stödinsatserna blir samstämmiga och enhetliga. |
| --- | --- |

c)

säkra nära samarbete mellan dem som ansvarar för genomförandet på unionsnivå och nationell
  , regional och lokal
  nivå så att stödinsatserna blir samstämmiga och enhetliga.

[...]

[...]

Ändringsrekommendation 17

Artikel 15

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Övervakning och utvärdering | Övervakning och utvärdering |
| 1.   Kommissionen ska övervaka genomförandet av de insatser som finansieras genom programmet och mäta måluppfyllelsen för de särskilda mål som avses i artikel 5.1 med hjälp av de indikatorer som anges i bilagan. | 1.   Kommissionen ska övervaka genomförandet av de insatser som finansieras genom programmet och mäta måluppfyllelsen för de särskilda mål som avses i artikel 5.1 med hjälp av de indikatorer som anges i bilagan. |
| Kommissionen ska ha befogenhet i enlighet med artikel 16 att anta delegerade akter om ändring av förteckningen över indikatorer i bilagan. | Kommissionen ska ha befogenhet i enlighet med artikel 16 att anta delegerade akter om ändring av förteckningen över indikatorer i bilagan. |
| 2.   Kommissionen ska till Europaparlamentet
  och
  rådet överlämna en preliminär utvärderingsrapport senast vid halvårsskiftet 2019 och en efterhandsutvärdering efter avslutat program senast före utgången av december 2021. | 2.   Kommissionen ska till Europaparlamentet, rådet
  och de rådgivande kommittéerna
  överlämna en preliminär utvärderingsrapport senast vid halvårsskiftet 2019 och en efterhandsutvärdering efter avslutat program senast före utgången av december 2021. |
| 3.   Den preliminära utvärderingsrapporten ska innehålla information om måluppfyllelse för programmet, effektiviteten i resursanvändningen och programmets europeiska mervärde samt en bedömning av om finansieringen på de områden som omfattas av programmet behöver anpassas
  eller
  breddas efter 2020. Den ska också behandla den fortsatta relevansen för alla mål och insatser. Efterhandsutvärderingen ska innehålla information om programmets effekt på lång sikt. | 3.   Den preliminära utvärderingsrapporten ska innehålla information om måluppfyllelse för programmet, effektiviteten i resursanvändningen och programmets europeiska mervärde samt en bedömning av om finansieringen på de områden som omfattas av programmet behöver anpassas, breddas efter 2020
  eller avslutas
  . Den ska också behandla den fortsatta relevansen för alla mål och insatser. Efterhandsutvärderingen ska innehålla information om programmets effekt på lång sikt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Övervakning och utvärdering

Övervakning och utvärdering

1.   Kommissionen ska övervaka genomförandet av de insatser som finansieras genom programmet och mäta måluppfyllelsen för de särskilda mål som avses i artikel 5.1 med hjälp av de indikatorer som anges i bilagan.

1.   Kommissionen ska övervaka genomförandet av de insatser som finansieras genom programmet och mäta måluppfyllelsen för de särskilda mål som avses i artikel 5.1 med hjälp av de indikatorer som anges i bilagan.

Kommissionen ska ha befogenhet i enlighet med artikel 16 att anta delegerade akter om ändring av förteckningen över indikatorer i bilagan.

Kommissionen ska ha befogenhet i enlighet med artikel 16 att anta delegerade akter om ändring av förteckningen över indikatorer i bilagan.

2.   Kommissionen ska till Europaparlamentet
  och
  rådet överlämna en preliminär utvärderingsrapport senast vid halvårsskiftet 2019 och en efterhandsutvärdering efter avslutat program senast före utgången av december 2021.

2.   Kommissionen ska till Europaparlamentet, rådet
  och de rådgivande kommittéerna
  överlämna en preliminär utvärderingsrapport senast vid halvårsskiftet 2019 och en efterhandsutvärdering efter avslutat program senast före utgången av december 2021.

3.   Den preliminära utvärderingsrapporten ska innehålla information om måluppfyllelse för programmet, effektiviteten i resursanvändningen och programmets europeiska mervärde samt en bedömning av om finansieringen på de områden som omfattas av programmet behöver anpassas
  eller
  breddas efter 2020. Den ska också behandla den fortsatta relevansen för alla mål och insatser. Efterhandsutvärderingen ska innehålla information om programmets effekt på lång sikt.

3.   Den preliminära utvärderingsrapporten ska innehålla information om måluppfyllelse för programmet, effektiviteten i resursanvändningen och programmets europeiska mervärde samt en bedömning av om finansieringen på de områden som omfattas av programmet behöver anpassas, breddas efter 2020
  eller avslutas
  . Den ska också behandla den fortsatta relevansen för alla mål och insatser. Efterhandsutvärderingen ska innehålla information om programmets effekt på lång sikt.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Kommittén ställer sig bakom principen för detta stödprogram, som syftar till att på frivillig basis och på begäran tillhandahålla tekniskt stöd till strukturreformer i medlemsstaterna inom politikområden där EU och medlemsstaterna har delade befogenheter. En förutsättning för att programmet ska bli framgångsrikt är en effektiv samordning med befintliga program för tekniskt stöd på EU-nivå och i de stödmottagande medlemsstaterna och aktivt deltagande från de regionala och lokala myndigheternas sida i samordningen, i syfte ge programmet en mer territoriell inriktning. |
| --- | --- |

1.

Kommittén ställer sig bakom principen för detta stödprogram, som syftar till att på frivillig basis och på begäran tillhandahålla tekniskt stöd till strukturreformer i medlemsstaterna inom politikområden där EU och medlemsstaterna har delade befogenheter. En förutsättning för att programmet ska bli framgångsrikt är en effektiv samordning med befintliga program för tekniskt stöd på EU-nivå och i de stödmottagande medlemsstaterna och aktivt deltagande från de regionala och lokala myndigheternas sida i samordningen, i syfte ge programmet en mer territoriell inriktning.

| 2. | En förbättrad administrativ kapacitet på nationell, regional och lokal styresnivå i de biståndssökande medlemsstaterna bör vara det centrala målet för detta stödprogram, och det bör även vara en parameter i den pågående översynen av Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

2.

En förbättrad administrativ kapacitet på nationell, regional och lokal styresnivå i de biståndssökande medlemsstaterna bör vara det centrala målet för detta stödprogram, och det bör även vara en parameter i den pågående översynen av Europa 2020-strategin.

| 3. | Programmet bör bygga på ett enhetligt strategiskt unionsdokument för att förbättra den institutionella och administrativa kapaciteten hos de offentliga myndigheterna på alla styresnivåer. Kommissionen uppmanas att föreslå detta enhetliga dokument, där man bl.a. på ett öppet och rättvist sätt fastställer kriterier för prioritering av insatserna inom programmet och fördelning av de tillgängliga resurserna, samt kriterier och mekanismer för samordning av de befintliga insatserna både på unionsnivå, inklusive inom programmet, och på nationell, regional och lokal nivå, med full respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och med garantier för de regionala och lokala nivåernas autonomi och särart. På denna grund kommer enhetliga dokument av samma typ att fastställas för de stödmottagande medlemsstaterna i samarbete med medlemsstaten och i enlighet med partnerskapsprincipen. |
| --- | --- |

3.

Programmet bör bygga på ett enhetligt strategiskt unionsdokument för att förbättra den institutionella och administrativa kapaciteten hos de offentliga myndigheterna på alla styresnivåer. Kommissionen uppmanas att föreslå detta enhetliga dokument, där man bl.a. på ett öppet och rättvist sätt fastställer kriterier för prioritering av insatserna inom programmet och fördelning av de tillgängliga resurserna, samt kriterier och mekanismer för samordning av de befintliga insatserna både på unionsnivå, inklusive inom programmet, och på nationell, regional och lokal nivå, med full respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och med garantier för de regionala och lokala nivåernas autonomi och särart. På denna grund kommer enhetliga dokument av samma typ att fastställas för de stödmottagande medlemsstaterna i samarbete med medlemsstaten och i enlighet med partnerskapsprincipen.

| 4. | I enlighet med den gällande fördelningen av befogenheter och ansvarsområden i respektive medlemsstat och de landspecifika rekommendationerna, som ofta är riktade till de lokala och regionala myndigheterna, bör programmet vara tillgängligt för de lokala och regionala myndigheterna. Kommissionen uppmanas att försäkra sig om att så är fallet när en begäran om tekniskt stöd från de nationella myndigheterna avser de regionala eller lokala myndigheternas befogenhetsområden, till exempel genom att kontrollera att dessa har varit delaktiga i utformningen av det aktuella förslaget till strukturreform, med respekt för respektive lands institutionella ram. |
| --- | --- |

4.

I enlighet med den gällande fördelningen av befogenheter och ansvarsområden i respektive medlemsstat och de landspecifika rekommendationerna, som ofta är riktade till de lokala och regionala myndigheterna, bör programmet vara tillgängligt för de lokala och regionala myndigheterna. Kommissionen uppmanas att försäkra sig om att så är fallet när en begäran om tekniskt stöd från de nationella myndigheterna avser de regionala eller lokala myndigheternas befogenhetsområden, till exempel genom att kontrollera att dessa har varit delaktiga i utformningen av det aktuella förslaget till strukturreform, med respekt för respektive lands institutionella ram.

| 5. | Kommittén anser att förslaget till förordning är förenligt med subsidiaritetsprincipen om det tekniska stödet tillhandahålls på områden som omfattas av unionens och medlemsstaternas delade befogenheter (se ändringsrekommendationerna till skäl 6, artikel 3.1 och artikel 4). Eftersom förslaget grundar sig på en frivillig mekanism ger det inte upphov till några proportionalitetsöverväganden. |
| --- | --- |

5.

Kommittén anser att förslaget till förordning är förenligt med subsidiaritetsprincipen om det tekniska stödet tillhandahålls på områden som omfattas av unionens och medlemsstaternas delade befogenheter (se ändringsrekommendationerna till skäl 6, artikel 3.1 och artikel 4). Eftersom förslaget grundar sig på en frivillig mekanism ger det inte upphov till några proportionalitetsöverväganden.

| 6. | Det är mycket viktigt att programmet samordnas effektivt med EU:s program och instrument för medfinansiering av tekniskt stöd inom ramen för strukturfonderna (artikel 59 i förordning (EU) nr 1303/2013 och tematiskt mål 11), Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead), Asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif), Fonden för inre säkerhet (ISF) samt sektorsspecifika EU-program (Fonden för ett sammanlänkat Europa, Horisont 2020, Ett Europa för medborgarna, Rättsliga frågor samt Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap). |
| --- | --- |

6.

Det är mycket viktigt att programmet samordnas effektivt med EU:s program och instrument för medfinansiering av tekniskt stöd inom ramen för strukturfonderna (artikel 59 i förordning (EU) nr 1303/2013 och tematiskt mål 11), Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead), Asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif), Fonden för inre säkerhet (ISF) samt sektorsspecifika EU-program (Fonden för ett sammanlänkat Europa, Horisont 2020, Ett Europa för medborgarna, Rättsliga frågor samt Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap).

| 7. | Kommittén betonar att finansieringen av programmet genom överföring av anslag för tekniskt stöd inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna endast kan vara en tillfällig lösning. ReK vänder sig dessutom mot att detta finansieringssätt leder till att sammanhållningspolitiken inordnas i den europeiska planeringsterminen eftersom sammanhållningspolitiken har sin egen legitimitet som förankrats i EU-fördragen. |
| --- | --- |

7.

Kommittén betonar att finansieringen av programmet genom överföring av anslag för tekniskt stöd inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna endast kan vara en tillfällig lösning. ReK vänder sig dessutom mot att detta finansieringssätt leder till att sammanhållningspolitiken inordnas i den europeiska planeringsterminen eftersom sammanhållningspolitiken har sin egen legitimitet som förankrats i EU-fördragen.

| 8. | Det finns ingen universallösning för strukturreformer, och bästa praxis kan bara stimulera sökandet efter lösningar som är avpassade till de olika förhållandena och de särskilda regionala och lokala förutsättningarna i de biståndssökande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

8.

Det finns ingen universallösning för strukturreformer, och bästa praxis kan bara stimulera sökandet efter lösningar som är avpassade till de olika förhållandena och de särskilda regionala och lokala förutsättningarna i de biståndssökande medlemsstaterna.

| 9. | Kommittén uppmuntrar utbyte av god praxis mellan medlemsstaterna i samband med genomförandet av strukturreformer och anser att partnerskapen mellan medlemsstaterna inom ramen för programmet bör stärkas genom deltagande av lokala och regionala myndigheter som uppvisar socioekonomiska eller geografiska likheter eller som omfattas av strukturreformer med gränsöverskridande karaktär. |
| --- | --- |

9.

Kommittén uppmuntrar utbyte av god praxis mellan medlemsstaterna i samband med genomförandet av strukturreformer och anser att partnerskapen mellan medlemsstaterna inom ramen för programmet bör stärkas genom deltagande av lokala och regionala myndigheter som uppvisar socioekonomiska eller geografiska likheter eller som omfattas av strukturreformer med gränsöverskridande karaktär.

| 10. | En hög nivå av egenansvar för strukturreformerna på fältet från de lokala och regionala myndigheternas, arbetsmarknadsparternas och de berörda civilsamhällesaktörernas sida är en avgörande förutsättning för att programmet ska bli framgångsrikt och för att det ska bidra till att öka förtroendet och främja samarbetet mellan den biståndssökande medlemsstaten, kommissionen och övriga medlemsstater. |
| --- | --- |

10.

En hög nivå av egenansvar för strukturreformerna på fältet från de lokala och regionala myndigheternas, arbetsmarknadsparternas och de berörda civilsamhällesaktörernas sida är en avgörande förutsättning för att programmet ska bli framgångsrikt och för att det ska bidra till att öka förtroendet och främja samarbetet mellan den biståndssökande medlemsstaten, kommissionen och övriga medlemsstater.

| 11. | Genom stödet till strukturreformer måste man systematiskt uppmärksamma målen om hållbar utveckling, social delaktighet, tillgång till vård, sysselsättning och utbildning i enlighet med målen i Europa 2020-strategin. ReK anser därför att kommissionen i sina utvärderingar av stödprogrammet måste beakta andra indikatorer än BNP (6). |
| --- | --- |

11.

Genom stödet till strukturreformer måste man systematiskt uppmärksamma målen om hållbar utveckling, social delaktighet, tillgång till vård, sysselsättning och utbildning i enlighet med målen i Europa 2020-strategin. ReK anser därför att kommissionen i sina utvärderingar av stödprogrammet måste beakta andra indikatorer än BNP (6).

| 12. | Kommittén anser att medlemsstaternas medfinansiering inom ramen för stödprogrammet omfattas av klausulen om strukturreformer i stabilitets- och tillväxtpakten (7). |
| --- | --- |

12.

Kommittén anser att medlemsstaternas medfinansiering inom ramen för stödprogrammet omfattas av klausulen om strukturreformer i stabilitets- och tillväxtpakten (7).

| 13. | Programmet bör betraktas som ett pilotprogram. Det bör utvärderas i god tid före början av nästa budgetperiod, som inleds 2021, för att avgöra om programmet bör bli permanent eller inte och, om ja, huruvida det är nödvändigt, genomförbart och önskvärt att inrätta en fond med egna medel för att stödja strukturreformer. |
| --- | --- |

13.

Programmet bör betraktas som ett pilotprogram. Det bör utvärderas i god tid före början av nästa budgetperiod, som inleds 2021, för att avgöra om programmet bör bli permanent eller inte och, om ja, huruvida det är nödvändigt, genomförbart och önskvärt att inrätta en fond med egna medel för att stödja strukturreformer.

Bryssel den 7 april 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  http://www.eca.europa.eu/sv/Pages/DocItem.aspx?did=35302

1

(2)  KOM(2010) 700 slutlig av den 19 oktober 2010.

2

(3)  KOM(2011) 500 slutlig av den 29 juni 2011.

3

(4)  KOM(2010) 700 slutlig av den 19 oktober 2010.

4

(5)  KOM(2011) 500 slutlig av den 29 juni 2011.

5

(6)  Se ReK:s yttrande om ”Indikatorer för territoriell utveckling – bortom BNP” av den 10 februari 2016.

6

(7)  Se ReK:s yttrande om ”Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler” av den 9 juli 2015.

7

---

| 1.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 240/62 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 240/62

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar

(2016/C 240/10)

| Föredragande: | Marco DUS (IT–PES), kommunalråd i Vittorio Veneto, Treviso |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar
  COM(2015) 337 final |

Föredragande:

Marco DUS (IT–PES), kommunalråd i Vittorio Veneto, Treviso

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar

COM(2015) 337 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Skäl 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Utauktionering av utsläppsrätter förblir den allmänna regeln, med gratis tilldelning som undantag. Följaktligen bör den andel utsläppsrätter som ska auktioneras ut, som var 57 % under perioden 2013–2020, inte minskas, vilket också bekräftades av Europeiska rådet. Kommissionens konsekvensbedömning innehåller uppgifter om den auktionerade andelen, och det specificeras att denna andel på 57 % består av utsläppsrätter som auktioneras ut på medlemsstaternas vägnar, inklusive utsläppsrätter som reserverats för nya deltagare, men som inte tilldelats, utsläppsrätter för modernisering av elproduktionen i vissa medlemsstater, och utsläppsrätter som ska auktioneras ut vid en senare tidpunkt på grund av att de satts åt sidan i den reserv för marknadsstabilitet som upprättas genom Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/... | Utauktionering av utsläppsrätter förblir den allmänna regeln, med gratis tilldelning som undantag. Följaktligen bör den andel utsläppsrätter som ska auktioneras ut, som var 57 % under perioden 2013–2020, inte minskas, vilket också bekräftades av Europeiska rådet.
  För att se till att EU:s utsläppshandelssystem fungerar på bästa möjliga sätt bör det gemensamma målet vara att fortsätta att gradvis öka det antal utsläppsrätter som auktioneras ut.
  Kommissionens konsekvensbedömning innehåller uppgifter om den auktionerade andelen, och det specificeras att denna andel består av utsläppsrätter som auktioneras ut på medlemsstaternas vägnar, inklusive utsläppsrätter som reserverats för nya deltagare, men som inte tilldelats, utsläppsrätter för modernisering av elproduktionen i vissa medlemsstater, och utsläppsrätter som ska auktioneras ut vid en senare tidpunkt på grund av att de satts åt sidan i den reserv för marknadsstabilitet som upprättas genom Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/...
  Andelen utsläppsrätter för kostnadsfri tilldelning bör motsvara behoven hos de mest effektiva företagen som riskerar att drabbas av koldioxidläckage, och bör bygga på ambitiösa riktmärken som samtidigt är tekniskt och ekonomiskt genomförbara i industriell skala. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Utauktionering av utsläppsrätter förblir den allmänna regeln, med gratis tilldelning som undantag. Följaktligen bör den andel utsläppsrätter som ska auktioneras ut, som var 57 % under perioden 2013–2020, inte minskas, vilket också bekräftades av Europeiska rådet. Kommissionens konsekvensbedömning innehåller uppgifter om den auktionerade andelen, och det specificeras att denna andel på 57 % består av utsläppsrätter som auktioneras ut på medlemsstaternas vägnar, inklusive utsläppsrätter som reserverats för nya deltagare, men som inte tilldelats, utsläppsrätter för modernisering av elproduktionen i vissa medlemsstater, och utsläppsrätter som ska auktioneras ut vid en senare tidpunkt på grund av att de satts åt sidan i den reserv för marknadsstabilitet som upprättas genom Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/...

Utauktionering av utsläppsrätter förblir den allmänna regeln, med gratis tilldelning som undantag. Följaktligen bör den andel utsläppsrätter som ska auktioneras ut, som var 57 % under perioden 2013–2020, inte minskas, vilket också bekräftades av Europeiska rådet.
  För att se till att EU:s utsläppshandelssystem fungerar på bästa möjliga sätt bör det gemensamma målet vara att fortsätta att gradvis öka det antal utsläppsrätter som auktioneras ut.
  Kommissionens konsekvensbedömning innehåller uppgifter om den auktionerade andelen, och det specificeras att denna andel består av utsläppsrätter som auktioneras ut på medlemsstaternas vägnar, inklusive utsläppsrätter som reserverats för nya deltagare, men som inte tilldelats, utsläppsrätter för modernisering av elproduktionen i vissa medlemsstater, och utsläppsrätter som ska auktioneras ut vid en senare tidpunkt på grund av att de satts åt sidan i den reserv för marknadsstabilitet som upprättas genom Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/...
  Andelen utsläppsrätter för kostnadsfri tilldelning bör motsvara behoven hos de mest effektiva företagen som riskerar att drabbas av koldioxidläckage, och bör bygga på ambitiösa riktmärken som samtidigt är tekniskt och ekonomiskt genomförbara i industriell skala.

Motivering

Enligt vår mening kan man vara mer ambitiös än i den text som föreslås i direktivet. Europas klimatpolitik ska enligt ReK:s mening alltid vara långsiktig, genom att man beaktar kostnadseffektiviteten och noggrant utvärderar hela värdekedjan, med tanke på de starka banden mellan olika industrisektorer.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör, i enlighet med reglerna för statligt stöd, delvis kompensera vissa anläggningar inom sektorer eller delsektorer som konstaterats löpa avsevärd risk för koldioxidläckage på grund av kostnader för utsläpp av växthusgaser som förs vidare till elpriserna. Protokollet och tillhörande beslut som antas av partskonferensen i Paris måste lägga grunden för flexibel klimatfinansiering, tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad till förmån för berättigade parter, särskilt de som har minst resurser. Klimatfinansiering från den offentliga sektorn kommer att spela en fortsatt viktig roll efter 2020. Därför bör auktionsintäkterna även användas för klimatfinansieringsåtgärder i utsatta tredjeländer, till exempel för att hjälpa dem att anpassa sig till effekterna av klimatförändringarna. Hur stort belopp som krävs för klimatfinansiering beror också på de planerade nationellt fastställda bidragens omfattning och kvalitet, efterföljande investeringsplaner och nationella processer för att planera anpassningsåtgärder. Medlemsstaterna bör också använda auktionsintäkter för att främja kompetensutveckling och omfördelning av arbetskraft som påverkas av skiftet av arbetstillfällen i en koldioxidsnål ekonomi. | Medlemsstaterna bör, i enlighet med reglerna för statligt stöd, delvis kompensera vissa anläggningar inom sektorer eller delsektorer som konstaterats löpa avsevärd risk för koldioxidläckage på grund av kostnader för utsläpp av växthusgaser som förs vidare till elpriserna.
  För att undvika snedvridningar av konkurrensen mellan företag i de olika medlemsstaterna måste det belopp som varje företag erhåller som kompensation obligatoriskt fastställas på ett likartat sätt i hela EU.
  Protokollet och tillhörande beslut som antas av partskonferensen i Paris måste lägga grunden för flexibel klimatfinansiering, tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad till förmån för berättigade parter, särskilt de som har minst resurser. Klimatfinansiering från den offentliga sektorn kommer att spela en fortsatt viktig roll efter 2020. Därför bör auktionsintäkterna även användas för klimatfinansieringsåtgärder i utsatta tredjeländer, till exempel för att hjälpa dem att anpassa sig till effekterna av klimatförändringarna. Hur stort belopp som krävs för klimatfinansiering beror också på de planerade nationellt fastställda bidragens omfattning och kvalitet, efterföljande investeringsplaner och nationella processer för att planera anpassningsåtgärder.
  Varje medlemsstat bör fastställa en minsta procentandel, som inte understiger 20 %, av inkomsterna från utauktioneringen som ska förvaltas direkt av de lokala och regionala myndigheterna och användas till åtgärder för begränsning av klimatförändringarna (t.ex. när det gäller hydrogeologiska risker) och motsvarande anpassning av infrastrukturen för överföring av el och fjärrvärme till ökade möjligheter till produktion av förnybar energi, som dessa myndigheter allt oftare behöver ta itu med. Det bör också vara möjligt att använda auktionsintäkterna i medlemsstaterna till att förebygga lokala och regionala klimatrelaterade risker och till att föregripa och anpassa sig till effekterna av klimatförändringarna.
  Medlemsstaterna bör också använda auktionsintäkter för att främja kompetensutveckling och omfördelning av arbetskraft som påverkas av skiftet av arbetstillfällen i en koldioxidsnål ekonomi. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna bör, i enlighet med reglerna för statligt stöd, delvis kompensera vissa anläggningar inom sektorer eller delsektorer som konstaterats löpa avsevärd risk för koldioxidläckage på grund av kostnader för utsläpp av växthusgaser som förs vidare till elpriserna. Protokollet och tillhörande beslut som antas av partskonferensen i Paris måste lägga grunden för flexibel klimatfinansiering, tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad till förmån för berättigade parter, särskilt de som har minst resurser. Klimatfinansiering från den offentliga sektorn kommer att spela en fortsatt viktig roll efter 2020. Därför bör auktionsintäkterna även användas för klimatfinansieringsåtgärder i utsatta tredjeländer, till exempel för att hjälpa dem att anpassa sig till effekterna av klimatförändringarna. Hur stort belopp som krävs för klimatfinansiering beror också på de planerade nationellt fastställda bidragens omfattning och kvalitet, efterföljande investeringsplaner och nationella processer för att planera anpassningsåtgärder. Medlemsstaterna bör också använda auktionsintäkter för att främja kompetensutveckling och omfördelning av arbetskraft som påverkas av skiftet av arbetstillfällen i en koldioxidsnål ekonomi.

Medlemsstaterna bör, i enlighet med reglerna för statligt stöd, delvis kompensera vissa anläggningar inom sektorer eller delsektorer som konstaterats löpa avsevärd risk för koldioxidläckage på grund av kostnader för utsläpp av växthusgaser som förs vidare till elpriserna.
  För att undvika snedvridningar av konkurrensen mellan företag i de olika medlemsstaterna måste det belopp som varje företag erhåller som kompensation obligatoriskt fastställas på ett likartat sätt i hela EU.
  Protokollet och tillhörande beslut som antas av partskonferensen i Paris måste lägga grunden för flexibel klimatfinansiering, tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad till förmån för berättigade parter, särskilt de som har minst resurser. Klimatfinansiering från den offentliga sektorn kommer att spela en fortsatt viktig roll efter 2020. Därför bör auktionsintäkterna även användas för klimatfinansieringsåtgärder i utsatta tredjeländer, till exempel för att hjälpa dem att anpassa sig till effekterna av klimatförändringarna. Hur stort belopp som krävs för klimatfinansiering beror också på de planerade nationellt fastställda bidragens omfattning och kvalitet, efterföljande investeringsplaner och nationella processer för att planera anpassningsåtgärder.
  Varje medlemsstat bör fastställa en minsta procentandel, som inte understiger 20 %, av inkomsterna från utauktioneringen som ska förvaltas direkt av de lokala och regionala myndigheterna och användas till åtgärder för begränsning av klimatförändringarna (t.ex. när det gäller hydrogeologiska risker) och motsvarande anpassning av infrastrukturen för överföring av el och fjärrvärme till ökade möjligheter till produktion av förnybar energi, som dessa myndigheter allt oftare behöver ta itu med. Det bör också vara möjligt att använda auktionsintäkterna i medlemsstaterna till att förebygga lokala och regionala klimatrelaterade risker och till att föregripa och anpassa sig till effekterna av klimatförändringarna.
  Medlemsstaterna bör också använda auktionsintäkter för att främja kompetensutveckling och omfördelning av arbetskraft som påverkas av skiftet av arbetstillfällen i en koldioxidsnål ekonomi.

Motivering

Vi anser att de lokala och regionala myndigheternas roll på dessa politikområden bör stärkas snarare än förringas. Kommittén föreslår att medlemsstaterna ska låta en del av intäkterna från auktioneringen av utsläppsrätter förvaltas direkt av de lokala och regionala myndigheterna för att användas till åtgärder för att begränsa klimatförändringarna, i synnerhet de hydrogeologiska risker som de lokala och regionala myndigheterna allt oftare behöver ta itu med i nödsituationer.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 10

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den koldioxidprissignal som direktivet genererar och att man inte behöver avstå från några utsläppsrätter för koldioxidutsläpp som lagras permanent eller undviks, är det viktigaste incitamentet på lång sikt som direktivet kan ge för avskiljning och lagring av koldioxid (CCS), ny teknik för förnybar energi och banbrytande innovation i tekniker och processer med låga koldioxidutsläpp. För att komplettera de resurser som redan används för att påskynda demonstrationen av kommersiella anläggningar för avskiljning och lagring av koldioxid och innovativa tekniker för förnybar energi bör utsläppsrätter dessutom användas för att garantera fördelar för utbyggnaden av CCS-anläggningar, ny teknik för förnybar energi och industriell innovation i tekniker och processer med låga koldioxidutsläpp i unionen
  för
  koldioxid
  som
  lagras eller undviks i tillräcklig omfattning, förutsatt att ett avtal om kunskapsutbyte har ingåtts. Detta stöd bör till största delen vara beroende av kontrollerade utsläppsminskningar, även om visst stöd kan ges om på förhand fastställda delmål har uppnåtts, med beaktande av vilken teknik som används. Den maximala andelen av projektkostnaderna som får stöd kan variera beroende på kategorin av projekt. | Den koldioxidprissignal som direktivet genererar och att man inte behöver avstå från några utsläppsrätter för koldioxidutsläpp som lagras permanent eller undviks, är det viktigaste incitamentet på lång sikt som direktivet kan ge för avskiljning och lagring av koldioxid (
  alla typer av
  CCS), ny teknik för förnybar energi
  , energieffektivisering
  och banbrytande innovation i tekniker och processer med låga koldioxidutsläpp
  (såsom avskiljning och användning av koldioxid – CCU)
  . För att komplettera de resurser som redan används för att påskynda demonstrationen av kommersiella anläggningar för avskiljning och lagring av koldioxid och innovativa tekniker för förnybar energi bör utsläppsrätter dessutom användas för att garantera fördelar för utbyggnaden av CCS-anläggningar, ny teknik för förnybar energi och industriell innovation i
  kostnadseffektiva CCU-tekniker eller
  tekniker och processer med låga koldioxidutsläpp i unionen
  som innebär att
  koldioxid lagras eller undviks i tillräcklig omfattning, förutsatt att ett avtal om kunskapsutbyte har ingåtts. Detta stöd bör till största delen vara beroende av kontrollerade utsläppsminskningar, även om visst stöd kan ges om på förhand fastställda delmål har uppnåtts, med beaktande av vilken teknik som används. Den maximala andelen av projektkostnaderna som får stöd kan variera beroende på kategorin av projekt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Den koldioxidprissignal som direktivet genererar och att man inte behöver avstå från några utsläppsrätter för koldioxidutsläpp som lagras permanent eller undviks, är det viktigaste incitamentet på lång sikt som direktivet kan ge för avskiljning och lagring av koldioxid (CCS), ny teknik för förnybar energi och banbrytande innovation i tekniker och processer med låga koldioxidutsläpp. För att komplettera de resurser som redan används för att påskynda demonstrationen av kommersiella anläggningar för avskiljning och lagring av koldioxid och innovativa tekniker för förnybar energi bör utsläppsrätter dessutom användas för att garantera fördelar för utbyggnaden av CCS-anläggningar, ny teknik för förnybar energi och industriell innovation i tekniker och processer med låga koldioxidutsläpp i unionen
  för
  koldioxid
  som
  lagras eller undviks i tillräcklig omfattning, förutsatt att ett avtal om kunskapsutbyte har ingåtts. Detta stöd bör till största delen vara beroende av kontrollerade utsläppsminskningar, även om visst stöd kan ges om på förhand fastställda delmål har uppnåtts, med beaktande av vilken teknik som används. Den maximala andelen av projektkostnaderna som får stöd kan variera beroende på kategorin av projekt.

Den koldioxidprissignal som direktivet genererar och att man inte behöver avstå från några utsläppsrätter för koldioxidutsläpp som lagras permanent eller undviks, är det viktigaste incitamentet på lång sikt som direktivet kan ge för avskiljning och lagring av koldioxid (
  alla typer av
  CCS), ny teknik för förnybar energi
  , energieffektivisering
  och banbrytande innovation i tekniker och processer med låga koldioxidutsläpp
  (såsom avskiljning och användning av koldioxid – CCU)
  . För att komplettera de resurser som redan används för att påskynda demonstrationen av kommersiella anläggningar för avskiljning och lagring av koldioxid och innovativa tekniker för förnybar energi bör utsläppsrätter dessutom användas för att garantera fördelar för utbyggnaden av CCS-anläggningar, ny teknik för förnybar energi och industriell innovation i
  kostnadseffektiva CCU-tekniker eller
  tekniker och processer med låga koldioxidutsläpp i unionen
  som innebär att
  koldioxid lagras eller undviks i tillräcklig omfattning, förutsatt att ett avtal om kunskapsutbyte har ingåtts. Detta stöd bör till största delen vara beroende av kontrollerade utsläppsminskningar, även om visst stöd kan ges om på förhand fastställda delmål har uppnåtts, med beaktande av vilken teknik som används. Den maximala andelen av projektkostnaderna som får stöd kan variera beroende på kategorin av projekt.

Motivering

Vi betonar intresset av att direkt hänvisa till energieffektivitetsprojekt och de teknikformer som avser avskiljning och användning av koldioxid (CCU) som råvara för andra industriella processer, eftersom det redan pågår vissa försök som, om de når en tillräcklig nivå av teknisk mognad, skulle göra dessa teknikformer betydligt intressantare än CCS. Kommittén vill också uppmärksamma de säkerhetsaspekter som dessa system, särskilt på lång sikt, bör kunna garantera.

Ändringsrekommendation 4

Skäl 11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| En moderniseringsfond bör inrättas med 2 % av EU:s sammanlagda utsläppsrätter, och auktioneras ut i enlighet med reglerna och förfarandena enligt förordning 1031/2010 för auktioner som äger rum på den gemensamma auktionsplattformen. Medlemsstater som under 2013 hade en BNP per capita på 60 % under genomsnittet för unionen till den växelkurs som råder på marknaden bör vara berättigade till finansiering från moderniseringsfonden och bör fram till 2030 kunna avvika från principen om fullständig utauktionering för elproduktion genom att utnyttja alternativet med gratis tilldelning i syfte att på ett öppet sätt främja faktiska investeringar som medför en modernisering av deras energisektor, samtidigt som de förhindrar snedvridningar av den inre marknaden för energi. Förvaltningsreglerna för moderniseringsfonden bör skapa sammanhängande, övergripande och tydliga ramar för ett så effektivt genomförande som möjligt, med beaktande av behovet av lättillgänglighet för alla deltagare. Förvaltningsstrukturen bör vara förenlig med ändamålet att säkerställa en korrekt användning av medlen. Förvaltningsstrukturen bör bestå av en investeringsstyrelse och en förvaltningskommitté, och vederbörlig hänsyn bör tas till EIB:s sakkunskap i beslutsprocessen såvida inte stöd ges till små projekt genom lån från nationella utvecklingsbanker eller genom bidrag via ett nationellt program som delar moderniseringsfondens mål. Investeringar som finansieras genom fonden bör föreslås av medlemsstaterna. För att se till att investeringsbehoven i länder med låg nationalinkomst hanteras korrekt, kommer man vid fördelningen av medel till lika delar att ta hänsyn till kontrollerade utsläpp och BNP-kriterier. Det finansiella stödet från moderniseringsfonden kan tillhandahållas i olika former. | En moderniseringsfond bör inrättas med 2 % av EU:s sammanlagda utsläppsrätter, och auktioneras ut i enlighet med reglerna och förfarandena enligt förordning
  (EU) nr
  1031/2010 för auktioner som äger rum på den gemensamma auktionsplattformen. Medlemsstater som under 2013 hade en BNP per capita på 60 % under genomsnittet för unionen till den växelkurs som råder på marknaden bör vara berättigade till finansiering från moderniseringsfonden och bör fram till 2030 kunna avvika från principen om fullständig utauktionering för elproduktion genom att utnyttja alternativet med gratis tilldelning i syfte att på ett öppet sätt främja faktiska investeringar som medför en modernisering av deras energisektor, samtidigt som de förhindrar snedvridningar av den inre marknaden för energi.
  På samma sätt bör moderniseringsfonden vara öppen för Nuts 2-områden i medlemsstaterna som kännetecknas av tydliga interna obalanser, för att främja återhämtning och energimässig modernisering.
  Förvaltningsreglerna för moderniseringsfonden bör skapa sammanhängande, övergripande och tydliga ramar för ett så effektivt genomförande som möjligt, med beaktande av behovet av lättillgänglighet för alla deltagare. Förvaltningsstrukturen bör vara förenlig med ändamålet att säkerställa en korrekt användning av medlen. Förvaltningsstrukturen bör bestå av en investeringsstyrelse och en förvaltningskommitté, och vederbörlig hänsyn bör tas till EIB:s sakkunskap i beslutsprocessen såvida inte stöd ges till små projekt genom lån från nationella utvecklingsbanker eller genom bidrag via ett nationellt program som delar moderniseringsfondens mål. Investeringar som finansieras genom fonden bör föreslås av medlemsstaterna. För att se till att investeringsbehoven i länder med låg nationalinkomst hanteras korrekt, kommer man vid fördelningen av medel till lika delar att ta hänsyn till kontrollerade utsläpp och BNP-kriterier.
  Fördelningen av medel kommer att ske i enlighet med subsidiaritetsprincipen och med respekt för medlemsstaternas rätt att själva besluta om sina energikällor.
  Det finansiella stödet från moderniseringsfonden kan tillhandahållas i olika former. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

En moderniseringsfond bör inrättas med 2 % av EU:s sammanlagda utsläppsrätter, och auktioneras ut i enlighet med reglerna och förfarandena enligt förordning 1031/2010 för auktioner som äger rum på den gemensamma auktionsplattformen. Medlemsstater som under 2013 hade en BNP per capita på 60 % under genomsnittet för unionen till den växelkurs som råder på marknaden bör vara berättigade till finansiering från moderniseringsfonden och bör fram till 2030 kunna avvika från principen om fullständig utauktionering för elproduktion genom att utnyttja alternativet med gratis tilldelning i syfte att på ett öppet sätt främja faktiska investeringar som medför en modernisering av deras energisektor, samtidigt som de förhindrar snedvridningar av den inre marknaden för energi. Förvaltningsreglerna för moderniseringsfonden bör skapa sammanhängande, övergripande och tydliga ramar för ett så effektivt genomförande som möjligt, med beaktande av behovet av lättillgänglighet för alla deltagare. Förvaltningsstrukturen bör vara förenlig med ändamålet att säkerställa en korrekt användning av medlen. Förvaltningsstrukturen bör bestå av en investeringsstyrelse och en förvaltningskommitté, och vederbörlig hänsyn bör tas till EIB:s sakkunskap i beslutsprocessen såvida inte stöd ges till små projekt genom lån från nationella utvecklingsbanker eller genom bidrag via ett nationellt program som delar moderniseringsfondens mål. Investeringar som finansieras genom fonden bör föreslås av medlemsstaterna. För att se till att investeringsbehoven i länder med låg nationalinkomst hanteras korrekt, kommer man vid fördelningen av medel till lika delar att ta hänsyn till kontrollerade utsläpp och BNP-kriterier. Det finansiella stödet från moderniseringsfonden kan tillhandahållas i olika former.

En moderniseringsfond bör inrättas med 2 % av EU:s sammanlagda utsläppsrätter, och auktioneras ut i enlighet med reglerna och förfarandena enligt förordning
  (EU) nr
  1031/2010 för auktioner som äger rum på den gemensamma auktionsplattformen. Medlemsstater som under 2013 hade en BNP per capita på 60 % under genomsnittet för unionen till den växelkurs som råder på marknaden bör vara berättigade till finansiering från moderniseringsfonden och bör fram till 2030 kunna avvika från principen om fullständig utauktionering för elproduktion genom att utnyttja alternativet med gratis tilldelning i syfte att på ett öppet sätt främja faktiska investeringar som medför en modernisering av deras energisektor, samtidigt som de förhindrar snedvridningar av den inre marknaden för energi.
  På samma sätt bör moderniseringsfonden vara öppen för Nuts 2-områden i medlemsstaterna som kännetecknas av tydliga interna obalanser, för att främja återhämtning och energimässig modernisering.
  Förvaltningsreglerna för moderniseringsfonden bör skapa sammanhängande, övergripande och tydliga ramar för ett så effektivt genomförande som möjligt, med beaktande av behovet av lättillgänglighet för alla deltagare. Förvaltningsstrukturen bör vara förenlig med ändamålet att säkerställa en korrekt användning av medlen. Förvaltningsstrukturen bör bestå av en investeringsstyrelse och en förvaltningskommitté, och vederbörlig hänsyn bör tas till EIB:s sakkunskap i beslutsprocessen såvida inte stöd ges till små projekt genom lån från nationella utvecklingsbanker eller genom bidrag via ett nationellt program som delar moderniseringsfondens mål. Investeringar som finansieras genom fonden bör föreslås av medlemsstaterna. För att se till att investeringsbehoven i länder med låg nationalinkomst hanteras korrekt, kommer man vid fördelningen av medel till lika delar att ta hänsyn till kontrollerade utsläpp och BNP-kriterier.
  Fördelningen av medel kommer att ske i enlighet med subsidiaritetsprincipen och med respekt för medlemsstaternas rätt att själva besluta om sina energikällor.
  Det finansiella stödet från moderniseringsfonden kan tillhandahållas i olika former.

Motivering

Kommittén anser att moderniseringsfonden bör vara öppen för åtgärder i Nuts 2-områden. ReK välkomnar principen om solidaritet och viljan att fortsätta tilldelningen av gratis utsläppsrätter i syfte att modernisera energisektorn i de medlemsstater som 2013 hade en BNP per capita under 60 % av genomsnittet i EU, men anser också att man bör beakta värdet av BNP per capita i Nuts 2-regionerna vid tilldelningen av sådana utsläppsrätter, eftersom det skulle vara otillräckligt att endast beakta den nationella BNP:n per capita i de medlemsstater som uppvisar störst obalanser. Medlemsstaternas rätt att välja mellan olika energikällor fastställs i artikel 194.2 i EUF-fördraget.

Ändringsrekommendation 5

Skäl 12

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Europeiska rådet bekräftade att villkoren för möjligheten till gratis tilldelning för modernisering av energisektorn i vissa medlemsstater bör förbättras, inbegripet villkoren om öppenhet och insyn. Investeringar till ett värde av 10 miljoner euro eller mer bör väljas ut av den berörda medlemsstaten genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande på grundval av klara och tydliga regler för att säkerställa att gratis utsläppsrätter används till att främja faktiska investeringar som medför en modernisering av energisektorn i linje med energiunionens mål. Investeringar till ett värde av mindre än 10 miljoner euro bör också komma i fråga för finansiering genom gratis tilldelning. Den berörda medlemsstaten bör utse sådana investeringar utgående från klara och tydliga kriterier. Resultaten av urvalsförfarandet bör bli föremål för ett offentligt samråd. Allmänheten bör vederbörligen informeras i samband med urvalet och genomförandet av investeringsprojekt. | Europeiska rådet bekräftade att villkoren för möjligheten till gratis tilldelning för modernisering av energisektorn i vissa medlemsstater bör förbättras, inbegripet villkoren om öppenhet och insyn. Investeringar till ett värde av 10 miljoner euro eller mer bör väljas ut av den berörda medlemsstaten genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande på grundval av klara och tydliga regler för att säkerställa att gratis utsläppsrätter används till att främja faktiska investeringar som medför en modernisering av energisektorn i linje med energiunionens mål. Investeringar till ett värde av mindre än 10 miljoner euro bör också komma i fråga för finansiering genom gratis tilldelning. Den berörda medlemsstaten bör utse sådana investeringar utgående från klara och tydliga kriterier. Resultaten av urvalsförfarandet bör bli föremål för ett offentligt samråd
  , vid vilket man särskilt bör beakta de lokala och regionala myndigheternas synpunkter
  . Allmänheten bör vederbörligen informeras i samband med urvalet och genomförandet av investeringsprojekt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Europeiska rådet bekräftade att villkoren för möjligheten till gratis tilldelning för modernisering av energisektorn i vissa medlemsstater bör förbättras, inbegripet villkoren om öppenhet och insyn. Investeringar till ett värde av 10 miljoner euro eller mer bör väljas ut av den berörda medlemsstaten genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande på grundval av klara och tydliga regler för att säkerställa att gratis utsläppsrätter används till att främja faktiska investeringar som medför en modernisering av energisektorn i linje med energiunionens mål. Investeringar till ett värde av mindre än 10 miljoner euro bör också komma i fråga för finansiering genom gratis tilldelning. Den berörda medlemsstaten bör utse sådana investeringar utgående från klara och tydliga kriterier. Resultaten av urvalsförfarandet bör bli föremål för ett offentligt samråd. Allmänheten bör vederbörligen informeras i samband med urvalet och genomförandet av investeringsprojekt.

Europeiska rådet bekräftade att villkoren för möjligheten till gratis tilldelning för modernisering av energisektorn i vissa medlemsstater bör förbättras, inbegripet villkoren om öppenhet och insyn. Investeringar till ett värde av 10 miljoner euro eller mer bör väljas ut av den berörda medlemsstaten genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande på grundval av klara och tydliga regler för att säkerställa att gratis utsläppsrätter används till att främja faktiska investeringar som medför en modernisering av energisektorn i linje med energiunionens mål. Investeringar till ett värde av mindre än 10 miljoner euro bör också komma i fråga för finansiering genom gratis tilldelning. Den berörda medlemsstaten bör utse sådana investeringar utgående från klara och tydliga kriterier. Resultaten av urvalsförfarandet bör bli föremål för ett offentligt samråd
  , vid vilket man särskilt bör beakta de lokala och regionala myndigheternas synpunkter
  . Allmänheten bör vederbörligen informeras i samband med urvalet och genomförandet av investeringsprojekt.

Motivering

Vi anser att de lokala och regionala myndigheternas roll på dessa politikområden bör stärkas snarare än förringas. Kommittén föreslår därför att det under de offentliga samråden blir obligatoriskt att särskilt tillfråga även lokala och regionala myndigheter om resultaten från förfarandena för frivillig gratis tilldelning av utsläppsrätter i syfte att modernisera energisektorn.

Ändringsrekommendation 6

Nytt skäl 13a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Parisavtalet, som nåddes vid COP21, kräver en ansträngning från alla parter för att det ska ratificeras och genomföras snabbt och på ett mer ambitiöst sätt. I detta sammanhang bör man ytterligare främja samtliga initiativ och kampanjer, även sådana som inletts av eller inriktas på den lokala och regionala nivån, som kan bidra till att uppnå målen i fråga om minskade utsläpp av växthusgaser.


  Ett instrument för övervakning av miljöpolitiken och utbyte av god praxis och projekt som genomförs på regional och lokal nivå (till exempel med koppling till borgmästaravtalet) skulle kunna vara användbart för att främja subsidiaritet och ansvarsskyldighet på alla styresnivåer. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Parisavtalet, som nåddes vid COP21, kräver en ansträngning från alla parter för att det ska ratificeras och genomföras snabbt och på ett mer ambitiöst sätt. I detta sammanhang bör man ytterligare främja samtliga initiativ och kampanjer, även sådana som inletts av eller inriktas på den lokala och regionala nivån, som kan bidra till att uppnå målen i fråga om minskade utsläpp av växthusgaser.


  Ett instrument för övervakning av miljöpolitiken och utbyte av god praxis och projekt som genomförs på regional och lokal nivå (till exempel med koppling till borgmästaravtalet) skulle kunna vara användbart för att främja subsidiaritet och ansvarsskyldighet på alla styresnivåer.

Motivering

Kommittén anser att Parisavtalet snabbt bör följas av en formell ratificering och ett strikt genomförande. EU:s system för handel med utsläppsrätter kan bli en av de centrala mekanismerna för att främja en minskning av utsläppen och därmed bidra till att målen uppnås, men får inte vara det enda instrumentet som står till EU:s förfogande. På grund av detta betonar ReK, som instämmer i vikten av samstämmighet mellan de sektorsövergripande strategierna, klimatpolitiken och EU:s övriga politiska strategier (särskilt de som stöds via strukturfonderna), att ett särskilt instrument för den lokala nivån skulle kunna stödja denna aspekt och stärka ReK:s roll.

Ändringsrekommendation 7

Artikel 1.4 a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 10 ska ändras på följande sätt: | Artikel 10 ska ändras på följande sätt: |
| a) | Tre nya stycken ska läggas till i punkt 1: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 10 ska ändras på följande sätt:

Artikel 10 ska ändras på följande sätt:

a)

Tre nya stycken ska läggas till i punkt 1:

| a) | Tre nya stycken ska läggas till i punkt 1: |
| --- | --- |

a)

Tre nya stycken ska läggas till i punkt 1:

| | ”Från och med 2021 ska den andel utsläppsrätter som ska auktioneras ut av medlemsstaterna vara 57 %. |
| --- | --- |

”Från och med 2021 ska den andel utsläppsrätter som ska auktioneras ut av medlemsstaterna vara 57 %.

| | ”Från och med 2021 ska den andel utsläppsrätter som ska auktioneras ut av medlemsstaterna
  minst
  vara 57 %.
  För att se till att EU:s utsläppshandelssystem fungerar på bästa möjliga sätt skulle en obligatorisk ökning av den procentandel utsläppsrätter som auktioneras ut endast kunna införas om den internationella situationen tillåter detta utan att äventyra den europeiska industrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

”Från och med 2021 ska den andel utsläppsrätter som ska auktioneras ut av medlemsstaterna
  minst
  vara 57 %.
  För att se till att EU:s utsläppshandelssystem fungerar på bästa möjliga sätt skulle en obligatorisk ökning av den procentandel utsläppsrätter som auktioneras ut endast kunna införas om den internationella situationen tillåter detta utan att äventyra den europeiska industrins konkurrenskraft.

| | 2 % av den totala kvantiteten utsläppsrätter mellan 2021 och 2030 ska auktioneras ut för att inrätta en fond för att höja energieffektiviteten och modernisera energisystemen i vissa medlemsstater i enlighet med artikel 10d i detta direktiv (nedan kallad moderniseringsfonden). |
| --- | --- |

2 % av den totala kvantiteten utsläppsrätter mellan 2021 och 2030 ska auktioneras ut för att inrätta en fond för att höja energieffektiviteten och modernisera energisystemen i vissa medlemsstater i enlighet med artikel 10d i detta direktiv (nedan kallad moderniseringsfonden).

| | 2 % av den totala kvantiteten utsläppsrätter mellan 2021 och 2030 ska auktioneras ut för att inrätta en fond för att höja energieffektiviteten och modernisera energisystemen i vissa medlemsstater i enlighet med artikel 10d i detta direktiv (nedan kallad moderniseringsfonden). |
| --- | --- |

2 % av den totala kvantiteten utsläppsrätter mellan 2021 och 2030 ska auktioneras ut för att inrätta en fond för att höja energieffektiviteten och modernisera energisystemen i vissa medlemsstater i enlighet med artikel 10d i detta direktiv (nedan kallad moderniseringsfonden).

| | Den totala kvantitet återstående utsläppsrätter som ska auktioneras ut av medlemsstaterna ska fördelas i enlighet med punkt 2.” |
| --- | --- |

Den totala kvantitet återstående utsläppsrätter som ska auktioneras ut av medlemsstaterna ska fördelas i enlighet med punkt 2.”

| | Den totala kvantitet återstående utsläppsrätter som ska auktioneras ut av medlemsstaterna ska fördelas i enlighet med punkt 2.” |
| --- | --- |

Den totala kvantitet återstående utsläppsrätter som ska auktioneras ut av medlemsstaterna ska fördelas i enlighet med punkt 2.”

Motivering

Enligt kommitténs mening bör man gradvis öka andelen utsläppsrätter som ska auktioneras ut, vilken under perioden 2013–2020 uppgick till 57 %, och fastställa särskilda tidsperioder för att göra det lättare att uppnå de ambitiösa mål som fastställts. De ambitiösa målsättningarna är enligt ReK:s mening väsentliga för att kunna driva utvecklingen framåt på det här området, och därför gläds kommittén över att den årliga faktorn för utsläppsminskning höjs till 2,2 % från och med 2021. Trots detta stöder ReK även beslutet om att behålla gratistilldelningen av en del av utsläppsrätterna, för att undvika risken för koldioxidläckage och upprätthålla Europas konkurrenskraft. Dessa åtgärder måste dock under alla omständigheter betraktas som ett undantag, och de bör granskas och uppdateras i takt med att de övriga världsekonomierna antar liknande instrument för att motverka utsläpp.

Ändringsrekommendation 8

Artikel 1.5 f

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I punkt 8 ska första, andra och tredje styckena ersättas med följande: | I punkt 8 ska första, andra och tredje styckena ersättas med följande: |
| ”400 miljoner utsläppsrätter ska hållas tillgängliga för att, på unionens territorium, stödja innovation i teknik och processer med låga koldioxidutsläpp i de industrisektorer som anges i bilaga I, samt för att stimulera uppförandet och driften av kommersiella demonstrationsprojekt som syftar till miljösäker avskiljning och geologisk lagring (CCS) av koldioxid och demonstrationsprojekt för innovativa tekniker för förnybar energi. | ”400 miljoner utsläppsrätter ska hållas tillgängliga för att, på unionens territorium, stödja innovation i teknik och processer med låga koldioxidutsläpp i de industrisektorer som anges i bilaga I, samt för att stimulera uppförandet och driften av kommersiella demonstrationsprojekt som syftar till miljösäker
  och kostnadseffektiv
  avskiljning och geologisk lagring av koldioxid (CCS)
  eller avskiljning och användning av koldioxid i industriella processer (CCU)
  och demonstrationsprojekt för innovativa tekniker för förnybar energi
  och energieffektivitet
  . |
| Utsläppsrätterna ska göras tillgängliga för innovation i industritekniker och industriprocesser med låga koldioxidutsläpp och för stöd till demonstrationsprojekt för utveckling av en bred uppsättning innovativa tekniker för CCS och för förnybar energi som ännu inte är kommersiellt bärkraftiga på geografiskt spridda platser. För att främja innovativa projekt får stöd ges med upp till 60 % av de relevanta projektkostnaderna, varav upp till 40 % inte behöver vara beroende av den verifierade mängd växthusgasutsläpp som
  kunna
  undvikas, förutsatt att de förutbestämda delmålen uppnås med hjälp av den teknik som används. | Utsläppsrätterna ska göras tillgängliga för innovation i industritekniker och industriprocesser med låga koldioxidutsläpp och för stöd till demonstrationsprojekt för utveckling av en bred uppsättning innovativa tekniker för CCS och för förnybar energi som ännu inte är kommersiellt bärkraftiga på geografiskt spridda platser. För att främja innovativa projekt får stöd ges med upp till 60 % av de relevanta projektkostnaderna, varav upp till 40 % inte behöver vara beroende av den verifierade mängd växthusgasutsläpp som
  kan
  undvikas, förutsatt att de förutbestämda delmålen uppnås med hjälp av den teknik som används. |
| Dessutom ska 50 miljoner outnyttjade utsläppsrätter från reserven för marknadsstabilitet som upprättats genom beslut (EU) 2015/... före 2021 komplettera kvarvarande befintliga medel enligt denna punkt för projekt som avses ovan, och användas för projekt i alla medlemsstater, inbegripet småskaliga projekt. Projekten ska väljas ut på grundval av objektiva och transparenta kriterier. | Dessutom ska 50 miljoner outnyttjade utsläppsrätter från reserven för marknadsstabilitet som upprättats genom beslut (EU) 2015/... före 2021 komplettera kvarvarande befintliga medel enligt denna punkt för projekt som avses ovan, och användas för projekt i alla medlemsstater, inbegripet småskaliga projekt. Projekten ska väljas ut på grundval av objektiva och transparenta kriterier. |
| Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 23.” | Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 23.” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I punkt 8 ska första, andra och tredje styckena ersättas med följande:

I punkt 8 ska första, andra och tredje styckena ersättas med följande:

”400 miljoner utsläppsrätter ska hållas tillgängliga för att, på unionens territorium, stödja innovation i teknik och processer med låga koldioxidutsläpp i de industrisektorer som anges i bilaga I, samt för att stimulera uppförandet och driften av kommersiella demonstrationsprojekt som syftar till miljösäker avskiljning och geologisk lagring (CCS) av koldioxid och demonstrationsprojekt för innovativa tekniker för förnybar energi.

”400 miljoner utsläppsrätter ska hållas tillgängliga för att, på unionens territorium, stödja innovation i teknik och processer med låga koldioxidutsläpp i de industrisektorer som anges i bilaga I, samt för att stimulera uppförandet och driften av kommersiella demonstrationsprojekt som syftar till miljösäker
  och kostnadseffektiv
  avskiljning och geologisk lagring av koldioxid (CCS)
  eller avskiljning och användning av koldioxid i industriella processer (CCU)
  och demonstrationsprojekt för innovativa tekniker för förnybar energi
  och energieffektivitet
  .

Utsläppsrätterna ska göras tillgängliga för innovation i industritekniker och industriprocesser med låga koldioxidutsläpp och för stöd till demonstrationsprojekt för utveckling av en bred uppsättning innovativa tekniker för CCS och för förnybar energi som ännu inte är kommersiellt bärkraftiga på geografiskt spridda platser. För att främja innovativa projekt får stöd ges med upp till 60 % av de relevanta projektkostnaderna, varav upp till 40 % inte behöver vara beroende av den verifierade mängd växthusgasutsläpp som
  kunna
  undvikas, förutsatt att de förutbestämda delmålen uppnås med hjälp av den teknik som används.

Utsläppsrätterna ska göras tillgängliga för innovation i industritekniker och industriprocesser med låga koldioxidutsläpp och för stöd till demonstrationsprojekt för utveckling av en bred uppsättning innovativa tekniker för CCS och för förnybar energi som ännu inte är kommersiellt bärkraftiga på geografiskt spridda platser. För att främja innovativa projekt får stöd ges med upp till 60 % av de relevanta projektkostnaderna, varav upp till 40 % inte behöver vara beroende av den verifierade mängd växthusgasutsläpp som
  kan
  undvikas, förutsatt att de förutbestämda delmålen uppnås med hjälp av den teknik som används.

Dessutom ska 50 miljoner outnyttjade utsläppsrätter från reserven för marknadsstabilitet som upprättats genom beslut (EU) 2015/... före 2021 komplettera kvarvarande befintliga medel enligt denna punkt för projekt som avses ovan, och användas för projekt i alla medlemsstater, inbegripet småskaliga projekt. Projekten ska väljas ut på grundval av objektiva och transparenta kriterier.

Dessutom ska 50 miljoner outnyttjade utsläppsrätter från reserven för marknadsstabilitet som upprättats genom beslut (EU) 2015/... före 2021 komplettera kvarvarande befintliga medel enligt denna punkt för projekt som avses ovan, och användas för projekt i alla medlemsstater, inbegripet småskaliga projekt. Projekten ska väljas ut på grundval av objektiva och transparenta kriterier.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 23.”

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 23.”

Motivering

Vi betonar intresset av att direkt hänvisa till energieffektivitetsprojekt och de teknikformer som avser avskiljning och användning av koldioxid (CCU) som råvara för andra industriella processer, eftersom det redan pågår vissa försök, som om de når en tillräcklig nivå av teknisk mognad, skulle göra dessa teknikformer betydligt intressantare än CCS.

Ändringsrekommendation 9

Artikel 1.6: Ny artikel 10c.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Genom undantag från artikel 10a.1–10a.5 får medlemsstater, som 2013 hade en BNP per capita uttryckt i euro till marknadspriser under 60 % av unionsgenomsnittet, under en övergångsperiod ge gratis tilldelning till anläggningar för elproduktion för moderniseringen av energisektorn. | 1.   Genom undantag från artikel 10a.1–10a.5 får medlemsstater
  och Nuts 2-områden i medlemsstater som kännetecknas av tydliga interna obalanser och
  som 2013 hade en BNP per capita uttryckt i euro till marknadspriser under 60 % av unionsgenomsnittet under en övergångsperiod ge gratis tilldelning till anläggningar för elproduktion för moderniseringen av energisektorn. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Genom undantag från artikel 10a.1–10a.5 får medlemsstater, som 2013 hade en BNP per capita uttryckt i euro till marknadspriser under 60 % av unionsgenomsnittet, under en övergångsperiod ge gratis tilldelning till anläggningar för elproduktion för moderniseringen av energisektorn.

1.   Genom undantag från artikel 10a.1–10a.5 får medlemsstater
  och Nuts 2-områden i medlemsstater som kännetecknas av tydliga interna obalanser och
  som 2013 hade en BNP per capita uttryckt i euro till marknadspriser under 60 % av unionsgenomsnittet under en övergångsperiod ge gratis tilldelning till anläggningar för elproduktion för moderniseringen av energisektorn.

Motivering

Kommittén anser att moderniseringsfonden bör vara öppen för åtgärder i Nuts 2-områden. ReK välkomnar principen om solidaritet och viljan att fortsätta tilldelningen av gratis utsläppsrätter i syfte att modernisera energisektorn i de medlemsstater som 2013 hade en BNP per capita under 60 % av genomsnittet i EU, men anser också att man bör beakta värdet av BNP per capita i Nuts 2-regionerna vid tilldelningen av sådana utsläppsrätter, eftersom det skulle vara otillräckligt att endast beakta den nationella BNP:n per capita i de medlemsstaterna som uppvisar störst obalanser.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén påminner om vikten av att engagera lokala och regionala myndigheter i denna fråga med tanke på deras omfattande erfarenheter i främsta ledet i kampen mot klimatförändringen, och eftersom de står närmast medborgarna och är de första att hantera miljöolyckor. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén påminner om vikten av att engagera lokala och regionala myndigheter i denna fråga med tanke på deras omfattande erfarenheter i främsta ledet i kampen mot klimatförändringen, och eftersom de står närmast medborgarna och är de första att hantera miljöolyckor.

| 2. | ReK uppmanar alla globala huvudaktörer (företag, finansvärlden, regeringar, Förenta nationerna, icke-statliga organisationer och civilsamhället) att samarbeta med alla styresnivåer för att se till att åtgärderna på miljö- och klimatområdet är samordnade och effektiva, i linje med resultatet av COP21 i Paris. Kommittén noterar i detta sammanhang meddelandet ”Vägen efter Paris” (COM(2016) 110 final), som kommer att analyseras mer ingående i ett kommande ReK-yttrande. Vi beklagar dock den relativt svaga hänvisning som görs till det reviderade utsläppshandelssystemets roll i genomförandet av Parisavtalet och bristen på erkännande av den regionala dimensionen i denna process. |
| --- | --- |

2.

ReK uppmanar alla globala huvudaktörer (företag, finansvärlden, regeringar, Förenta nationerna, icke-statliga organisationer och civilsamhället) att samarbeta med alla styresnivåer för att se till att åtgärderna på miljö- och klimatområdet är samordnade och effektiva, i linje med resultatet av COP21 i Paris. Kommittén noterar i detta sammanhang meddelandet ”Vägen efter Paris” (COM(2016) 110 final), som kommer att analyseras mer ingående i ett kommande ReK-yttrande. Vi beklagar dock den relativt svaga hänvisning som görs till det reviderade utsläppshandelssystemets roll i genomförandet av Parisavtalet och bristen på erkännande av den regionala dimensionen i denna process.

| 3. | Kommittén välkomnar resultatet av COP21 när det gäller den gemensamma viljan att samarbeta för att uppnå ett ambitiöst mål, och stöder beslutet att genomföra översyner av målen vart femte år för att se till att de alltid är lämpliga. ReK betonar dock att man inte tog tillfället i akt att på global nivå ta itu med risken för koldioxidläckage och tillhandahålla lösningar. |
| --- | --- |

3.

Kommittén välkomnar resultatet av COP21 när det gäller den gemensamma viljan att samarbeta för att uppnå ett ambitiöst mål, och stöder beslutet att genomföra översyner av målen vart femte år för att se till att de alltid är lämpliga. ReK betonar dock att man inte tog tillfället i akt att på global nivå ta itu med risken för koldioxidläckage och tillhandahålla lösningar.

| 4. | Kommittén betonar vikten av en allt djupare integration mellan utsläppshandelssystemet och politik för att främja förnybar energi och energieffektivitet, och framhåller i detta hänseende behovet av att förenkla och harmonisera lagstiftningen på detta område. |
| --- | --- |

4.

Kommittén betonar vikten av en allt djupare integration mellan utsläppshandelssystemet och politik för att främja förnybar energi och energieffektivitet, och framhåller i detta hänseende behovet av att förenkla och harmonisera lagstiftningen på detta område.

| 5. | Direktivet om utsläppshandel är ett av EU:s befintliga politiska instrument inom ramen för EU:s miljölagstiftning. Det föreslagna ändringsdirektivet medför inte några problem beträffande förenligheten med subsidiaritetsprincipen, eftersom bekämpningen av klimatförändringen och dess effekter helt klart är en gränsöverskridande fråga, och således kan målen för detta direktiv inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, utan kan uppnås bättre på EU-nivå. Det föreslagna ändringsdirektivet går heller inte utöver vad som är nödvändigt i form och innehåll för att uppnå målet att genomföra EU:s mål för minskning av växthusgasutsläppen till 2030 på ett kostnadseffektivt sätt, och är således förenligt med proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

5.

Direktivet om utsläppshandel är ett av EU:s befintliga politiska instrument inom ramen för EU:s miljölagstiftning. Det föreslagna ändringsdirektivet medför inte några problem beträffande förenligheten med subsidiaritetsprincipen, eftersom bekämpningen av klimatförändringen och dess effekter helt klart är en gränsöverskridande fråga, och således kan målen för detta direktiv inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, utan kan uppnås bättre på EU-nivå. Det föreslagna ändringsdirektivet går heller inte utöver vad som är nödvändigt i form och innehåll för att uppnå målet att genomföra EU:s mål för minskning av växthusgasutsläppen till 2030 på ett kostnadseffektivt sätt, och är således förenligt med proportionalitetsprincipen.

| 6. | De mål som fastställts i Europa 2020-strategin bör ses som prioriterade, och ReK hävdar att dessa säkerligen kan förenas med målet att upprätthålla en stark, konkurrenskraftig och avancerad europeisk industri, som inte uppfattar reglerna som straffmekanismer, utan som en stimulansåtgärd för ökad effektivitet och modernisering. Kommittén uppmanar därför också Europeiska kommissionen att reflektera över begreppet ”klimatavtryck” från produkter och att se över hur en mer hållbar konsumtion kan främjas. |
| --- | --- |

6.

De mål som fastställts i Europa 2020-strategin bör ses som prioriterade, och ReK hävdar att dessa säkerligen kan förenas med målet att upprätthålla en stark, konkurrenskraftig och avancerad europeisk industri, som inte uppfattar reglerna som straffmekanismer, utan som en stimulansåtgärd för ökad effektivitet och modernisering. Kommittén uppmanar därför också Europeiska kommissionen att reflektera över begreppet ”klimatavtryck” från produkter och att se över hur en mer hållbar konsumtion kan främjas.

| 7. | Kommittén betonar vikten av att rätta till obalansen mellan tillgång och efterfrågan på marknaden för utsläppsrätter, eftersom detta skulle bidra till att säkerställa att koldioxidpriset i högre grad styrs av utsläppsminskningar på medellång och lång sikt och därmed uppmuntra till investeringar i teknik med låga koldioxidutsläpp. Eftersom reserven för marknadsstabilitet syftar till att jämna ut tillgången på utsläppsrätter vid auktioner under övergångarna mellan handelsfaserna, påpekar kommittén dessutom att de ändringar som anges i förslaget till direktiv bör bidra till att undvika stora växlingar i antalet utsläppsrätter vid auktioner och garantera att antalet auktionerade utsläppsrätter fördelas lika över flera år. |
| --- | --- |

7.

Kommittén betonar vikten av att rätta till obalansen mellan tillgång och efterfrågan på marknaden för utsläppsrätter, eftersom detta skulle bidra till att säkerställa att koldioxidpriset i högre grad styrs av utsläppsminskningar på medellång och lång sikt och därmed uppmuntra till investeringar i teknik med låga koldioxidutsläpp. Eftersom reserven för marknadsstabilitet syftar till att jämna ut tillgången på utsläppsrätter vid auktioner under övergångarna mellan handelsfaserna, påpekar kommittén dessutom att de ändringar som anges i förslaget till direktiv bör bidra till att undvika stora växlingar i antalet utsläppsrätter vid auktioner och garantera att antalet auktionerade utsläppsrätter fördelas lika över flera år.

| 8. | ReK välkomnar Europeiska kommissionens förslag om att uppdatera de gällande bestämmelserna om EU:s system för handel med utsläppsrätter och valet av ett direktiv som lagstiftningsinstrument. |
| --- | --- |

8.

ReK välkomnar Europeiska kommissionens förslag om att uppdatera de gällande bestämmelserna om EU:s system för handel med utsläppsrätter och valet av ett direktiv som lagstiftningsinstrument.

| 9. | Kommittén erinrar om revisionsrättens iakttagelser att det finns ”stora brister” i genomförandet av EU:s utsläppshandelssystem. Revisionsrätten utarbetar rekommendationer för att förbättra integriteten i och genomförandet av detta system, inklusive begreppet industriell effektivitet som ska säkerställa EU-ekonomins fulla konkurrenskraft. |
| --- | --- |

9.

Kommittén erinrar om revisionsrättens iakttagelser att det finns ”stora brister” i genomförandet av EU:s utsläppshandelssystem. Revisionsrätten utarbetar rekommendationer för att förbättra integriteten i och genomförandet av detta system, inklusive begreppet industriell effektivitet som ska säkerställa EU-ekonomins fulla konkurrenskraft.

| 10. | Såsom kommittén redan har påpekat i några tidigare yttranden (1) är ett av de problem som observerats hittills vid tillämpningen av EU:s utsläppshandelssystem att koldioxidpriserna ofta ligger på en nivå som inte är ändamålsenlig. I detta sammanhang anser ReK att målet för EU bör vara att främja en korrekt prissättning på internationell nivå samt att förebygga fluktuationer som endast beror på spekulation. |
| --- | --- |

10.

Såsom kommittén redan har påpekat i några tidigare yttranden (1) är ett av de problem som observerats hittills vid tillämpningen av EU:s utsläppshandelssystem att koldioxidpriserna ofta ligger på en nivå som inte är ändamålsenlig. I detta sammanhang anser ReK att målet för EU bör vara att främja en korrekt prissättning på internationell nivå samt att förebygga fluktuationer som endast beror på spekulation.

| 11. | Kommittén påminner om att direktivet om EU:s system för handel med utsläppsrätter är en del av ett mer omfattande åtgärdspaket, och att det inte bör utesluta möjligheten för enskilda stater att införa en koldioxidskatt i syfte att främja innovation som skapar konkurrensfördelar, såsom man redan har gjort i exempelvis Sverige och Norge. |
| --- | --- |

11.

Kommittén påminner om att direktivet om EU:s system för handel med utsläppsrätter är en del av ett mer omfattande åtgärdspaket, och att det inte bör utesluta möjligheten för enskilda stater att införa en koldioxidskatt i syfte att främja innovation som skapar konkurrensfördelar, såsom man redan har gjort i exempelvis Sverige och Norge.

| 12. | Kommittén delar uppfattningen att ekonomins alla sektorer, även de som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem, ska bidra till att utsläppsminskningarna uppnås, att miljöhållbarheten förbättras och att ett socialt hållbart samhälle samtidigt garanteras. ReK uppmuntrar därför medlemsstaterna att öka insatserna med fokus på de sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem, eftersom de ligger bakom mer än 50 % av utsläppen. I detta avseende föreslås att man överväger en översyn av subventionerna inom olika sektorer för att stimulera marknaden att finna innovativa och effektiva lösningar, eller att utöka antalet sektorer som omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter genom att till exempel inkludera utsläpp från sektorn för transporter (till havs och på land) och byggsektorn. |
| --- | --- |

12.

Kommittén delar uppfattningen att ekonomins alla sektorer, även de som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem, ska bidra till att utsläppsminskningarna uppnås, att miljöhållbarheten förbättras och att ett socialt hållbart samhälle samtidigt garanteras. ReK uppmuntrar därför medlemsstaterna att öka insatserna med fokus på de sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem, eftersom de ligger bakom mer än 50 % av utsläppen. I detta avseende föreslås att man överväger en översyn av subventionerna inom olika sektorer för att stimulera marknaden att finna innovativa och effektiva lösningar, eller att utöka antalet sektorer som omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter genom att till exempel inkludera utsläpp från sektorn för transporter (till havs och på land) och byggsektorn.

| 13. | Kommittén rekommenderar starkt att reformen ska syfta till att harmonisera mekanismerna för kompensation av industrins indirekta kostnader i hela EU (för att undvika snedvridningar av den inre marknaden till följd av regional konkurrens) och se till att systemet belönar dem som uppvisar bäst resultat. |
| --- | --- |

13.

Kommittén rekommenderar starkt att reformen ska syfta till att harmonisera mekanismerna för kompensation av industrins indirekta kostnader i hela EU (för att undvika snedvridningar av den inre marknaden till följd av regional konkurrens) och se till att systemet belönar dem som uppvisar bäst resultat.

| 14. | ReK hoppas att antagandet av ett utsläppshandelssystem för Kina, som planeras träda i kraft från och med år 2017 (2), även ska uppmuntra andra aktörer på den globala arenan och påskynda konvergensen mot en ekonomi utan utsläpp av växthusgaser, samt leda till en gradvis avveckling av systemet med gratis tilldelning av utsläppsrätter. Som alternativ till gratis tilldelning bör man dock i första hand överväga olika former av stöd och incitament för omställning från fossil energiproduktion till förnybar energiproduktion. |
| --- | --- |

14.

ReK hoppas att antagandet av ett utsläppshandelssystem för Kina, som planeras träda i kraft från och med år 2017 (2), även ska uppmuntra andra aktörer på den globala arenan och påskynda konvergensen mot en ekonomi utan utsläpp av växthusgaser, samt leda till en gradvis avveckling av systemet med gratis tilldelning av utsläppsrätter. Som alternativ till gratis tilldelning bör man dock i första hand överväga olika former av stöd och incitament för omställning från fossil energiproduktion till förnybar energiproduktion.

| 15. | ReK uppskattar viljan att förbättra den befintliga lagstiftningen genom att göra den mer öppen med hjälp av tillförlitliga, verifierade uppgifter som uppdateras oftare. Kommittén anser därför att de tekniska och ekonomiskt realistiska riktmärkena bör uppdateras före handelsperioden och fastställas på grundval av solida uppgifter från industrin. |
| --- | --- |

15.

ReK uppskattar viljan att förbättra den befintliga lagstiftningen genom att göra den mer öppen med hjälp av tillförlitliga, verifierade uppgifter som uppdateras oftare. Kommittén anser därför att de tekniska och ekonomiskt realistiska riktmärkena bör uppdateras före handelsperioden och fastställas på grundval av solida uppgifter från industrin.

| 16. | Enligt ReK:s mening är det väsentligt att tilldelningen av offentliga bidrag för klimatarbetet fortsätter även efter år 2020, och kommittén hoppas att de alltid kommer att vara en central post i EU:s budgetram, från och med de översyner på medellång sikt som planeras för de viktigaste europeiska finansieringsprogrammen, särskilt ramprogrammet Horisont 2020. |
| --- | --- |

16.

Enligt ReK:s mening är det väsentligt att tilldelningen av offentliga bidrag för klimatarbetet fortsätter även efter år 2020, och kommittén hoppas att de alltid kommer att vara en central post i EU:s budgetram, från och med de översyner på medellång sikt som planeras för de viktigaste europeiska finansieringsprogrammen, särskilt ramprogrammet Horisont 2020.

| 17. | Hävstångskraften i den europeiska utrikespolitiken och handelspolitiken (med särskild hänvisning till frihandelsavtalen) bör användas för att påskynda en utveckling i linje med EU:s utsläppshandelssystem för tredjeländer genom att man främjar en internationell ram som gör det möjligt att uppnå mer omfattande mål. |
| --- | --- |

17.

Hävstångskraften i den europeiska utrikespolitiken och handelspolitiken (med särskild hänvisning till frihandelsavtalen) bör användas för att påskynda en utveckling i linje med EU:s utsläppshandelssystem för tredjeländer genom att man främjar en internationell ram som gör det möjligt att uppnå mer omfattande mål.

| 18. | ReK hoppas att EU:s utsläppshandelssystem så snart som möjligt utökas till att även omfatta utsläpp från luftfartstransporter, vilket skulle främja en fortsatt minskning av utsläppen bland annat tack vare tekniska framsteg som gör europeiska transportörer konkurrenskraftigare på global nivå och marknadsledande vad gäller hållbarhet. |
| --- | --- |

18.

ReK hoppas att EU:s utsläppshandelssystem så snart som möjligt utökas till att även omfatta utsläpp från luftfartstransporter, vilket skulle främja en fortsatt minskning av utsläppen bland annat tack vare tekniska framsteg som gör europeiska transportörer konkurrenskraftigare på global nivå och marknadsledande vad gäller hållbarhet.

Bryssel den 7 april 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  ENVE-V-047 ”En klimat- och energipolitisk ram för perioden 2020–2030” och ENVE-V-038 ”Grönbok – En ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030”.

1

(2)  I enlighet med den kinesiske presidenten Xi Jinpings uttalande den 30 september 2015 under hans besök i Washington.

2

---

| 1.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 240/72 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 240/72

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Modernisering av EU:s bestämmelser om upphovsrätt

(2016/C 240/11)

| Föredragande: | Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT–PPE), ledamot av distriktsfullmäktige i Zarasai |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Mot en modernare och mer europeisk ram för upphovsrätten
  COM(2015) 626 final
  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om säkerställande av gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online på den inre marknaden
  COM(2015) 627 final |

Föredragande:

Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT–PPE), ledamot av distriktsfullmäktige i Zarasai

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Mot en modernare och mer europeisk ram för upphovsrätten

COM(2015) 626 final

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om säkerställande av gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online på den inre marknaden

COM(2015) 627 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Eftersom den inre marknaden omfattar ett område utan inre gränser och bland annat bygger på den fria rörligheten för tjänster och personer bör konsumenterna kunna använda innehållstjänster online för att få tillgång till innehåll såsom musik, spel, filmer eller idrottsevenemang, inte endast i hemmedlemsstaten utan också när de är tillfälligt närvarande i andra medlemsstater i unionen. Därför bör hinder som försvårar gränsöverskridande tillgång till och användning av sådana innehållstjänster online undanröjas. | Eftersom den inre marknaden omfattar ett område utan inre gränser och bland annat bygger på den fria rörligheten för tjänster och personer bör konsumenterna kunna använda innehållstjänster online för att få tillgång till innehåll såsom musik, spel, filmer eller idrottsevenemang, inte endast i hemmedlemsstaten utan också när de är tillfälligt närvarande i andra medlemsstater i unionen. Därför bör hinder som försvårar gränsöverskridande tillgång till och användning av sådana innehållstjänster online undanröjas.
  Samtidigt bör inte kontrollen av abonnentens hemmedlemsstat leda till att portabiliteten omvandlas till permanent gränsöverskridande tillgång. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Eftersom den inre marknaden omfattar ett område utan inre gränser och bland annat bygger på den fria rörligheten för tjänster och personer bör konsumenterna kunna använda innehållstjänster online för att få tillgång till innehåll såsom musik, spel, filmer eller idrottsevenemang, inte endast i hemmedlemsstaten utan också när de är tillfälligt närvarande i andra medlemsstater i unionen. Därför bör hinder som försvårar gränsöverskridande tillgång till och användning av sådana innehållstjänster online undanröjas.

Eftersom den inre marknaden omfattar ett område utan inre gränser och bland annat bygger på den fria rörligheten för tjänster och personer bör konsumenterna kunna använda innehållstjänster online för att få tillgång till innehåll såsom musik, spel, filmer eller idrottsevenemang, inte endast i hemmedlemsstaten utan också när de är tillfälligt närvarande i andra medlemsstater i unionen. Därför bör hinder som försvårar gränsöverskridande tillgång till och användning av sådana innehållstjänster online undanröjas.
  Samtidigt bör inte kontrollen av abonnentens hemmedlemsstat leda till att portabiliteten omvandlas till permanent gränsöverskridande tillgång.

Motivering

Rättighetshavare bör kunna vara säkra på att portabiliteten bara omfattar de vanligaste exemplen på resor för arbete, turism eller studier, och att det inte innebär en permanent tillgång till innehåll som skyddas på EU-nivå.

Ändringsrekommendation 2

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Det finns en rad hinder för tillhandahållandet av sådana tjänster till konsumenter som är tillfälligt närvarande i en annan medlemsstat. Vissa onlinetjänster omfattar innehåll, såsom musik, spel och filmer, som skyddas av upphovsrätt eller närstående rättigheter enligt unionsrätten. Hindren för gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online beror i synnerhet på att rättigheterna för sändning av innehåll som skyddas av upphovsrätt och närstående rättigheter, såsom audiovisuella verk, ofta är licensierade på territoriell basis, och på att leverantörer av onlinetjänster
  kan välja
  att endast betjäna vissa specifika marknader. | Det finns en rad hinder för tillhandahållandet av sådana tjänster till konsumenter som är tillfälligt närvarande i en annan medlemsstat. Vissa onlinetjänster omfattar innehåll, såsom musik, spel och filmer, som skyddas av upphovsrätt eller närstående rättigheter enligt unionsrätten. Hindren för gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online beror i synnerhet på att rättigheterna för sändning av innehåll som skyddas av upphovsrätt och närstående rättigheter, såsom audiovisuella verk, ofta är licensierade på territoriell basis, och på att leverantörer av onlinetjänster
  till viss del väljer
  att endast betjäna vissa specifika marknader. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Det finns en rad hinder för tillhandahållandet av sådana tjänster till konsumenter som är tillfälligt närvarande i en annan medlemsstat. Vissa onlinetjänster omfattar innehåll, såsom musik, spel och filmer, som skyddas av upphovsrätt eller närstående rättigheter enligt unionsrätten. Hindren för gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online beror i synnerhet på att rättigheterna för sändning av innehåll som skyddas av upphovsrätt och närstående rättigheter, såsom audiovisuella verk, ofta är licensierade på territoriell basis, och på att leverantörer av onlinetjänster
  kan välja
  att endast betjäna vissa specifika marknader.

Det finns en rad hinder för tillhandahållandet av sådana tjänster till konsumenter som är tillfälligt närvarande i en annan medlemsstat. Vissa onlinetjänster omfattar innehåll, såsom musik, spel och filmer, som skyddas av upphovsrätt eller närstående rättigheter enligt unionsrätten. Hindren för gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online beror i synnerhet på att rättigheterna för sändning av innehåll som skyddas av upphovsrätt och närstående rättigheter, såsom audiovisuella verk, ofta är licensierade på territoriell basis, och på att leverantörer av onlinetjänster
  till viss del väljer
  att endast betjäna vissa specifika marknader.

Motivering

Leverantörer av onlinetjänster kan liksom alla andra företag fritt välja vilka marknader de vill gå in på enligt sina egna strategier. Om detta leder till en minskad tillgång till innehåll, måste detta ses som en bieffekt och inte som en begränsande handling i sig.

Ändringsrekommendation 3

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Leverantörer av innehållstjänster online som utnyttjar verk eller andra skyddade alster såsom böcker, audiovisuella verk, inspelad musik eller sändningar, måste därför ha rättigheter att använda sådant innehåll som omfattar de berörda territorierna. | Leverantörer av innehållstjänster online som utnyttjar verk eller andra skyddade alster såsom böcker, audiovisuella verk, inspelad musik eller sändningar, måste därför ha rättigheter att använda sådant innehåll som omfattar de berörda territorierna
  , också genom användning av gränsöverskridande eller alleuropeiska licenser när förhållandena medger det, till exempel där det finns en marknad, efterfrågan bland konsumenterna, tillgänglig teknik och man kan garantera skälig ersättning
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Leverantörer av innehållstjänster online som utnyttjar verk eller andra skyddade alster såsom böcker, audiovisuella verk, inspelad musik eller sändningar, måste därför ha rättigheter att använda sådant innehåll som omfattar de berörda territorierna.

Leverantörer av innehållstjänster online som utnyttjar verk eller andra skyddade alster såsom böcker, audiovisuella verk, inspelad musik eller sändningar, måste därför ha rättigheter att använda sådant innehåll som omfattar de berörda territorierna
  , också genom användning av gränsöverskridande eller alleuropeiska licenser när förhållandena medger det, till exempel där det finns en marknad, efterfrågan bland konsumenterna, tillgänglig teknik och man kan garantera skälig ersättning
  .

Motivering

Det är värt att betona förekomsten av gränsöverskridande licenser, som, även om de inte alltid är tillgängliga, avsevärt underlättar spridningen av innehåll.

Ändringsrekommendation 4

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| En förutsättning för att leverantörer av innehållstjänster online ska kunna sända innehåll som skyddas av upphovsrätt och närstående rättigheter är att tillstånd inhämtats från de berörda rättighetsinnehavarna såsom författare, utövande konstnärer, producenter och programföretag, för allt innehåll som kommer att ingå i sändningen. Detta gäller även när sådan sändning sker för att konsumenten ska kunna göra en nedladdning i syfte att använda en innehållstjänst online. | En förutsättning för att leverantörer av innehållstjänster online ska kunna sända innehåll som skyddas av upphovsrätt och närstående rättigheter är att tillstånd inhämtats från de berörda rättighetsinnehavarna såsom författare, utövande konstnärer, producenter och programföretag,
  som utövar de exklusiva rättigheter som de har behörighet till,
  för allt innehåll som kommer att ingå i sändningen. Detta gäller även när sådan sändning sker för att konsumenten ska kunna göra en nedladdning i syfte att använda en innehållstjänst online. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

En förutsättning för att leverantörer av innehållstjänster online ska kunna sända innehåll som skyddas av upphovsrätt och närstående rättigheter är att tillstånd inhämtats från de berörda rättighetsinnehavarna såsom författare, utövande konstnärer, producenter och programföretag, för allt innehåll som kommer att ingå i sändningen. Detta gäller även när sådan sändning sker för att konsumenten ska kunna göra en nedladdning i syfte att använda en innehållstjänst online.

En förutsättning för att leverantörer av innehållstjänster online ska kunna sända innehåll som skyddas av upphovsrätt och närstående rättigheter är att tillstånd inhämtats från de berörda rättighetsinnehavarna såsom författare, utövande konstnärer, producenter och programföretag,
  som utövar de exklusiva rättigheter som de har behörighet till,
  för allt innehåll som kommer att ingå i sändningen. Detta gäller även när sådan sändning sker för att konsumenten ska kunna göra en nedladdning i syfte att använda en innehållstjänst online.

Motivering

Rättighetshavarna har rätt att enligt sin egen behörighet utöva de exklusiva rättigheter som fastställs i direktiv 2014/26/EU.

Ändringsrekommendation 5

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Det är inte alltid möjligt att skaffa licens för sådana rättigheter, framför allt när rättigheterna för innehåll är exklusiva. För att säkerställa den geografiska exklusiviteten åtar sig leverantörer av online-tjänster ofta i sina licensavtal med rättighetshavare, inbegripet radio- och televisionsföretag eller evenemangsarrangörer, att hindra sina abonnenter från att få tillgång till och använda deras tjänster utanför det geografiska område för vilket tjänsteleverantören har licens. Dessa avtalsenliga begränsningar som åläggs tjänsteleverantörer innebär att de måste vidta sådana åtgärder som att förbjuda tillträde till deras tjänster från IP-adresser som är lokaliserade utanför det territorium som berörs. Därför är de avtal som ingås mellan leverantörer av online-tjänster och deras abonnenter ett av hindren för gränsöverskridande portabilitet av innehållstjänster online, och dessa avtal återspeglar i sin tur de territoriella begränsningsklausuler som ingår i avtal mellan dessa tjänsteleverantörer och rättighetshavarna. | Det är inte alltid möjligt att skaffa licens för sådana rättigheter, framför allt när rättigheterna för innehåll är exklusiva. För att säkerställa den geografiska exklusiviteten
  (och för att uppnå konkurrensfördelar)
  åtar sig leverantörer av online-tjänster ofta i sina licensavtal med rättighetshavare, inbegripet radio- och televisionsföretag eller evenemangsarrangörer, att hindra sina abonnenter från att få tillgång till och använda deras tjänster utanför det geografiska område för vilket tjänsteleverantören har licens. Dessa avtalsenliga begränsningar som åläggs tjänsteleverantörer innebär att de måste vidta sådana åtgärder som att förbjuda tillträde till deras tjänster från IP-adresser som är lokaliserade utanför det territorium som berörs. Därför är de avtal som ingås mellan leverantörer av online-tjänster och deras abonnenter ett av hindren för gränsöverskridande portabilitet av innehållstjänster online, och dessa avtal återspeglar i sin tur de territoriella begränsningsklausuler som ingår i avtal mellan dessa tjänsteleverantörer och rättighetshavarna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Det är inte alltid möjligt att skaffa licens för sådana rättigheter, framför allt när rättigheterna för innehåll är exklusiva. För att säkerställa den geografiska exklusiviteten åtar sig leverantörer av online-tjänster ofta i sina licensavtal med rättighetshavare, inbegripet radio- och televisionsföretag eller evenemangsarrangörer, att hindra sina abonnenter från att få tillgång till och använda deras tjänster utanför det geografiska område för vilket tjänsteleverantören har licens. Dessa avtalsenliga begränsningar som åläggs tjänsteleverantörer innebär att de måste vidta sådana åtgärder som att förbjuda tillträde till deras tjänster från IP-adresser som är lokaliserade utanför det territorium som berörs. Därför är de avtal som ingås mellan leverantörer av online-tjänster och deras abonnenter ett av hindren för gränsöverskridande portabilitet av innehållstjänster online, och dessa avtal återspeglar i sin tur de territoriella begränsningsklausuler som ingår i avtal mellan dessa tjänsteleverantörer och rättighetshavarna.

Det är inte alltid möjligt att skaffa licens för sådana rättigheter, framför allt när rättigheterna för innehåll är exklusiva. För att säkerställa den geografiska exklusiviteten
  (och för att uppnå konkurrensfördelar)
  åtar sig leverantörer av online-tjänster ofta i sina licensavtal med rättighetshavare, inbegripet radio- och televisionsföretag eller evenemangsarrangörer, att hindra sina abonnenter från att få tillgång till och använda deras tjänster utanför det geografiska område för vilket tjänsteleverantören har licens. Dessa avtalsenliga begränsningar som åläggs tjänsteleverantörer innebär att de måste vidta sådana åtgärder som att förbjuda tillträde till deras tjänster från IP-adresser som är lokaliserade utanför det territorium som berörs. Därför är de avtal som ingås mellan leverantörer av online-tjänster och deras abonnenter ett av hindren för gränsöverskridande portabilitet av innehållstjänster online, och dessa avtal återspeglar i sin tur de territoriella begränsningsklausuler som ingår i avtal mellan dessa tjänsteleverantörer och rättighetshavarna.

Motivering

Leverantörer av onlinetjänster kan på laglig väg välja att göra visst innehåll tillgängligt där det skulle ha mer framgång. I detta sammanhang måste en avstängning av geoblockering under resor förstås som en utvidgning av begreppet territorialitet och inte som ett första steg mot ett gradvist avskaffande av den.

Ändringsrekommendation 6

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Därför är syftet med denna förordning att anpassa den rättsliga ramen för att säkerställa att licensiering av rättigheter inte längre utgör hinder för gränsöverskridande portabilitet av innehållstjänster online i unionen, och att gränsöverskridande portabilitet kan säkerställas. | Därför är syftet med denna förordning att anpassa den rättsliga ramen för att säkerställa att licensiering av rättigheter inte längre utgör hinder för gränsöverskridande portabilitet av innehållstjänster online i unionen, och att gränsöverskridande portabilitet kan säkerställas
  , så att man kan garantera dels tillräcklig flexibilitet för konsumenten, dels respekt för innehållets kreativa och kommersiella värde
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Därför är syftet med denna förordning att anpassa den rättsliga ramen för att säkerställa att licensiering av rättigheter inte längre utgör hinder för gränsöverskridande portabilitet av innehållstjänster online i unionen, och att gränsöverskridande portabilitet kan säkerställas.

Därför är syftet med denna förordning att anpassa den rättsliga ramen för att säkerställa att licensiering av rättigheter inte längre utgör hinder för gränsöverskridande portabilitet av innehållstjänster online i unionen, och att gränsöverskridande portabilitet kan säkerställas
  , så att man kan garantera dels tillräcklig flexibilitet för konsumenten, dels respekt för innehållets kreativa och kommersiella värde
  .

Motivering

De fördelar som konsumenterna kommer att få bör inte ske på bekostnad av upphovsmännen och aktörerna inom sektorn, utan vilka verken inte skulle vara möjliga respektive användbara.

Ändringsrekommendation 7

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Tjänsteleverantörer bör säkerställa att deras abonnenter får tillräckligt information om villkoren för utnyttjandet av innehållstjänster online i andra medlemsstater än hemmedlemsstaten. Förordningen gör det möjligt för rättighetsinnehavarna att kräva att tjänsteleverantören använder lämpliga metoder för att verifiera att innehållstjänster online tillhandahålls i överensstämmelse med denna förordning. Det bör dock säkerställas att metoderna är rimliga och inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta syfte. Exempel på nödvändiga tekniska och organisatoriska åtgärder kan innefatta kontroll av IP-adress i stället för fortlöpande positionsövervakning, öppen information till berörda personer om kontrollmetoderna och deras syften samt lämpliga säkerhetsåtgärder. Eftersom det ut kontrollsynpunkt inte är platsen som är av betydelse, utan snarare i vilken medlemsstat som abonnenten har åtkomst till tjänsten, bör inga exakta lokaliseringsuppgifter samlas in och behandlas för detta ändamål. Om autentiseringen av en abonnent är tillräcklig för att den tjänst som tillhandahålls ska kunna levereras bör ingen identifiering av abonnenten krävas. | Tjänsteleverantörer bör säkerställa att deras abonnenter får tillräckligt information om villkoren för utnyttjandet av innehållstjänster online i andra medlemsstater än hemmedlemsstaten. Förordningen gör det möjligt för rättighetsinnehavarna att kräva att tjänsteleverantören använder lämpliga metoder för att verifiera att innehållstjänster online tillhandahålls i överensstämmelse med denna förordning. Det bör dock säkerställas att metoderna är rimliga och inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta syfte. Exempel på nödvändiga tekniska och organisatoriska åtgärder kan innefatta kontroll av IP-adress i stället för fortlöpande positionsövervakning, öppen information till berörda personer om kontrollmetoderna och deras syften samt lämpliga säkerhetsåtgärder. Eftersom det ut kontrollsynpunkt inte är platsen som är av betydelse, utan snarare i vilken medlemsstat som abonnenten har åtkomst till tjänsten, bör inga exakta lokaliseringsuppgifter samlas in och behandlas för detta ändamål
  , så länge som platsen inte ligger utanför EU:s gränser
  . Om autentiseringen av en abonnent är tillräcklig för att den tjänst som tillhandahålls ska kunna levereras bör ingen identifiering av abonnenten krävas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Tjänsteleverantörer bör säkerställa att deras abonnenter får tillräckligt information om villkoren för utnyttjandet av innehållstjänster online i andra medlemsstater än hemmedlemsstaten. Förordningen gör det möjligt för rättighetsinnehavarna att kräva att tjänsteleverantören använder lämpliga metoder för att verifiera att innehållstjänster online tillhandahålls i överensstämmelse med denna förordning. Det bör dock säkerställas att metoderna är rimliga och inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta syfte. Exempel på nödvändiga tekniska och organisatoriska åtgärder kan innefatta kontroll av IP-adress i stället för fortlöpande positionsövervakning, öppen information till berörda personer om kontrollmetoderna och deras syften samt lämpliga säkerhetsåtgärder. Eftersom det ut kontrollsynpunkt inte är platsen som är av betydelse, utan snarare i vilken medlemsstat som abonnenten har åtkomst till tjänsten, bör inga exakta lokaliseringsuppgifter samlas in och behandlas för detta ändamål. Om autentiseringen av en abonnent är tillräcklig för att den tjänst som tillhandahålls ska kunna levereras bör ingen identifiering av abonnenten krävas.

Tjänsteleverantörer bör säkerställa att deras abonnenter får tillräckligt information om villkoren för utnyttjandet av innehållstjänster online i andra medlemsstater än hemmedlemsstaten. Förordningen gör det möjligt för rättighetsinnehavarna att kräva att tjänsteleverantören använder lämpliga metoder för att verifiera att innehållstjänster online tillhandahålls i överensstämmelse med denna förordning. Det bör dock säkerställas att metoderna är rimliga och inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta syfte. Exempel på nödvändiga tekniska och organisatoriska åtgärder kan innefatta kontroll av IP-adress i stället för fortlöpande positionsövervakning, öppen information till berörda personer om kontrollmetoderna och deras syften samt lämpliga säkerhetsåtgärder. Eftersom det ut kontrollsynpunkt inte är platsen som är av betydelse, utan snarare i vilken medlemsstat som abonnenten har åtkomst till tjänsten, bör inga exakta lokaliseringsuppgifter samlas in och behandlas för detta ändamål
  , så länge som platsen inte ligger utanför EU:s gränser
  . Om autentiseringen av en abonnent är tillräcklig för att den tjänst som tillhandahålls ska kunna levereras bör ingen identifiering av abonnenten krävas.

Motivering

Utan exakta uppgifter om positionen försvagas leverantörens kontrollkapacitet allvarligt, eftersom det tas för givet att all gränsöverskridande användning sker inom EU, vilket inte nödvändigtvis stämmer.

Ändringsrekommendation 8

Förslag till förordning

Artikel 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| I denna förordning gäller följande definitioner: | I denna förordning gäller följande definitioner: |
| (a) | Abonnent: en konsument som, på grundval av ett avtal om tillhandahållandet av en innehållstjänst online får tillträde till och kan använda sådana tjänster i sin hemmedlemsstat. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

I denna förordning gäller följande definitioner:

I denna förordning gäller följande definitioner:

(a)

Abonnent: en konsument som, på grundval av ett avtal om tillhandahållandet av en innehållstjänst online får tillträde till och kan använda sådana tjänster i sin hemmedlemsstat.

| (a) | Abonnent: en konsument som, på grundval av ett avtal om tillhandahållandet av en innehållstjänst online får tillträde till och kan använda sådana tjänster i sin hemmedlemsstat. |
| --- | --- |

(a)

Abonnent: en konsument som, på grundval av ett avtal om tillhandahållandet av en innehållstjänst online får tillträde till och kan använda sådana tjänster i sin hemmedlemsstat.

| (b) | konsument: varje fysisk person som i samband med avtal som omfattas av denna förordning agerar för ändamål som faller utanför den egna närings- eller yrkesverksamheten. |
| --- | --- |

(b)

konsument: varje fysisk person som i samband med avtal som omfattas av denna förordning agerar för ändamål som faller utanför den egna närings- eller yrkesverksamheten.

| (b) | konsument: varje fysisk person som i samband med avtal som omfattas av denna förordning agerar för ändamål som faller utanför den egna närings- eller yrkesverksamheten. |
| --- | --- |

(b)

konsument: varje fysisk person som i samband med avtal som omfattas av denna förordning agerar för ändamål som faller utanför den egna närings- eller yrkesverksamheten.

| (c) | hemmedlemsstat: den medlemsstat där abonnenten är permanent bosatt. |
| --- | --- |

(c)

hemmedlemsstat: den medlemsstat där abonnenten är permanent bosatt.

| (c) | hemmedlemsstat: den medlemsstat där abonnenten är permanent bosatt. |
| --- | --- |

(c)

hemmedlemsstat: den medlemsstat där abonnenten är permanent bosatt.

| (d) | tillfälligt närvarande: en abonnents vistelse i en annan medlemsstat än hemmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(d)

tillfälligt närvarande: en abonnents vistelse i en annan medlemsstat än hemmedlemsstaten.

| (d) | tillfälligt närvarande: en abonnents vistelse i en annan medlemsstat än hemmedlemsstaten.
  Kontroll av hemmedlemsstat ska ske så att inte portabiliteten omvandlas till permanent gränsöverskridande tillgång. |
| --- | --- |

(d)

tillfälligt närvarande: en abonnents vistelse i en annan medlemsstat än hemmedlemsstaten.
  Kontroll av hemmedlemsstat ska ske så att inte portabiliteten omvandlas till permanent gränsöverskridande tillgång.

| (e) | innehållstjänst online: en tjänst enligt definitionen i artiklarna 56 och 57 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som en tjänsteleverantör lagligen tillhandahålla online i hemmedlemsstaten i portabel form, och som är en audiovisuell medietjänst i den mening som avses i direktiv 2010/13/EU eller en tjänst vars huvudsyfte är tillhandahållande av tillgång till och användning av verk eller andra skyddade alster, eller radio- och televisionsföretags sändningar, linjärt eller på begäran, samt tillhandahålls för abonnenter på överenskomna villkor, antingen |
| --- | --- |

(e)

innehållstjänst online: en tjänst enligt definitionen i artiklarna 56 och 57 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som en tjänsteleverantör lagligen tillhandahålla online i hemmedlemsstaten i portabel form, och som är en audiovisuell medietjänst i den mening som avses i direktiv 2010/13/EU eller en tjänst vars huvudsyfte är tillhandahållande av tillgång till och användning av verk eller andra skyddade alster, eller radio- och televisionsföretags sändningar, linjärt eller på begäran, samt tillhandahålls för abonnenter på överenskomna villkor, antingen

| (e) | innehållstjänst online: en tjänst enligt definitionen i artiklarna 56 och 57 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som en tjänsteleverantör lagligen tillhandahålla online i hemmedlemsstaten i portabel form, och som är en audiovisuell medietjänst i den mening som avses i direktiv 2010/13/EU eller en tjänst vars huvudsyfte är tillhandahållande av tillgång till och användning av verk eller andra skyddade alster, eller radio- och televisionsföretags sändningar, linjärt eller på begäran, samt tillhandahålls för abonnenter på överenskomna villkor, antingen |
| --- | --- |

(e)

innehållstjänst online: en tjänst enligt definitionen i artiklarna 56 och 57 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som en tjänsteleverantör lagligen tillhandahålla online i hemmedlemsstaten i portabel form, och som är en audiovisuell medietjänst i den mening som avses i direktiv 2010/13/EU eller en tjänst vars huvudsyfte är tillhandahållande av tillgång till och användning av verk eller andra skyddade alster, eller radio- och televisionsföretags sändningar, linjärt eller på begäran, samt tillhandahålls för abonnenter på överenskomna villkor, antingen

| | (1) | mot betalning eller |
| --- | --- | --- |

(1)

mot betalning eller

| | (1) | mot betalning eller |
| --- | --- | --- |

(1)

mot betalning eller

| | (2) | utan betalning, förutsatt att abonnentens hemmedlemsstat kontrolleras av leverantören. |
| --- | --- | --- |

(2)

utan betalning, förutsatt att abonnentens hemmedlemsstat kontrolleras av leverantören.

| | (2) | utan betalning, förutsatt att abonnentens hemmedlemsstat kontrolleras av leverantören. |
| --- | --- | --- |

(2)

utan betalning, förutsatt att abonnentens hemmedlemsstat kontrolleras av leverantören.

| (f) | portabel: innebär att abonnenterna i praktiken kan få tillgång till och använda innehållstjänster online i hemmedlemsstaten utan att begränsas till en viss plats. |
| --- | --- |

(f)

portabel: innebär att abonnenterna i praktiken kan få tillgång till och använda innehållstjänster online i hemmedlemsstaten utan att begränsas till en viss plats.

| (f) | portabel: innebär att abonnenterna i praktiken kan få tillgång till och använda innehållstjänster online i hemmedlemsstaten utan att begränsas till en viss plats. |
| --- | --- |

(f)

portabel: innebär att abonnenterna i praktiken kan få tillgång till och använda innehållstjänster online i hemmedlemsstaten utan att begränsas till en viss plats.

Motivering

Rättighetshavare bör kunna vara säkra på att portabiliteten inte innebär en permanent tillgång till innehåll som skyddas på EU-nivå.

Ändringsrekommendation 9

Förslag till förordning

Artikel 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| (1) | Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

(1)

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| (1) | Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(1)

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| (2) | Den ska tillämpas från och med den [datum:
  6
  månader efter den dag den har offentliggjorts]. |
| --- | --- |

(2)

Den ska tillämpas från och med den [datum:
  6
  månader efter den dag den har offentliggjorts].

| (2) | Den ska tillämpas från och med den [datum:
  12
  månader efter den dag den har offentliggjorts]. |
| --- | --- |

(2)

Den ska tillämpas från och med den [datum:
  12
  månader efter den dag den har offentliggjorts].

Motivering

Med hänsyn till det stora antal avtal som förordningen direkt påverkar bör de berörda parterna ges tillräckligt med tid för att ändra de berörda bestämmelserna. Att förlänga införandeperioden till 12 månader skulle bidra till att uppnå större överensstämmelse i detta hänseende.

Ändringsförslag 10

Förslag till förordning

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Denna förordning bör tillämpas på innehållstjänster online som tillhandahålls mot betalning. Leverantörer av sådana tjänster är i stånd att kontrollera sina abonnenters hemmedlemsstat. Rätten att använda en innehållstjänst online bör betraktas som förvärvad mot betalning oavsett om betalningen görs direkt till leverantören av innehållstjänster online, eller till en annan part, t.ex. en leverantör som erbjuder ett paket som kombinerar en telekommunikationstjänst och en innehållstjänst online som utförs av en annan leverantör. | Denna förordning bör tillämpas på innehållstjänster online som tillhandahålls mot betalning. Leverantörer av sådana tjänster är i stånd att kontrollera sina abonnenters hemmedlemsstat.
  Kontrollen av abonnentens hemmedlemsstat bör inte leda till att portabiliteten omvandlas till permanent gränsöverskridande tillgång.
  Rätten att använda en innehållstjänst online bör betraktas som förvärvad mot betalning oavsett om betalningen görs direkt till leverantören av innehållstjänster online, eller till en annan part, t.ex. en leverantör som erbjuder ett paket som kombinerar en telekommunikationstjänst och en innehållstjänst online som utförs av en annan leverantör. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

Denna förordning bör tillämpas på innehållstjänster online som tillhandahålls mot betalning. Leverantörer av sådana tjänster är i stånd att kontrollera sina abonnenters hemmedlemsstat. Rätten att använda en innehållstjänst online bör betraktas som förvärvad mot betalning oavsett om betalningen görs direkt till leverantören av innehållstjänster online, eller till en annan part, t.ex. en leverantör som erbjuder ett paket som kombinerar en telekommunikationstjänst och en innehållstjänst online som utförs av en annan leverantör.

Denna förordning bör tillämpas på innehållstjänster online som tillhandahålls mot betalning. Leverantörer av sådana tjänster är i stånd att kontrollera sina abonnenters hemmedlemsstat.
  Kontrollen av abonnentens hemmedlemsstat bör inte leda till att portabiliteten omvandlas till permanent gränsöverskridande tillgång.
  Rätten att använda en innehållstjänst online bör betraktas som förvärvad mot betalning oavsett om betalningen görs direkt till leverantören av innehållstjänster online, eller till en annan part, t.ex. en leverantör som erbjuder ett paket som kombinerar en telekommunikationstjänst och en innehållstjänst online som utförs av en annan leverantör.

Motivering

Ingen motivering behövs.

Ändringsförslag 11

Förslag till förordning

Artikel 17

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Innehållstjänster online som tillhandahålls utan betalning ingår också i tillämpningsområdet för denna förordning i den mån som leverantören kontrollerar hemmedlemsstaten för sina abonnenter. Innehållstjänster online som tillhandahålls utan betalning och vars leverantörer inte kontrollerar abonnenternas hemmedlemsstat bör inte omfattas av denna förordning eftersom det skulle innebära en stor förändring av det sätt på vilket dessa tjänster tillhandahålls och medföra orimligt höga kostnader om de skulle inkluderas. När det gäller kontrollen av abonnentens hemmedlemsstat bör den göras med hjälp av uppgifter om betalning av licensavgift för andra tjänster som tillhandahålls i hemmedlemsstaten, förekomst av avtal för Internet- eller telefonanslutning, ip-adress eller annan form av autentisering, om dessa uppgifter gör det möjligt för tjänsteleverantören att få rimliga indikatorer för abonnenternas hemmedlemsstat. | Innehållstjänster online som tillhandahålls utan betalning ingår också i tillämpningsområdet för denna förordning i den mån som leverantören kontrollerar hemmedlemsstaten för sina abonnenter. Innehållstjänster online som tillhandahålls utan betalning och vars leverantörer inte kontrollerar abonnenternas hemmedlemsstat bör inte omfattas av denna förordning eftersom det skulle innebära en stor förändring av det sätt på vilket dessa tjänster tillhandahålls och medföra orimligt höga kostnader om de skulle inkluderas. När det gäller kontrollen av abonnentens hemmedlemsstat bör den göras med hjälp av uppgifter om betalning av licensavgift för andra tjänster som tillhandahålls i hemmedlemsstaten, förekomst av avtal för Internet- eller telefonanslutning, ip-adress eller annan form av autentisering, om dessa uppgifter gör det möjligt för tjänsteleverantören att få rimliga indikatorer för abonnenternas hemmedlemsstat
  och om man därmed kan undvika missbruk av portabilitetsrättigheter
  . |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

Innehållstjänster online som tillhandahålls utan betalning ingår också i tillämpningsområdet för denna förordning i den mån som leverantören kontrollerar hemmedlemsstaten för sina abonnenter. Innehållstjänster online som tillhandahålls utan betalning och vars leverantörer inte kontrollerar abonnenternas hemmedlemsstat bör inte omfattas av denna förordning eftersom det skulle innebära en stor förändring av det sätt på vilket dessa tjänster tillhandahålls och medföra orimligt höga kostnader om de skulle inkluderas. När det gäller kontrollen av abonnentens hemmedlemsstat bör den göras med hjälp av uppgifter om betalning av licensavgift för andra tjänster som tillhandahålls i hemmedlemsstaten, förekomst av avtal för Internet- eller telefonanslutning, ip-adress eller annan form av autentisering, om dessa uppgifter gör det möjligt för tjänsteleverantören att få rimliga indikatorer för abonnenternas hemmedlemsstat.

Innehållstjänster online som tillhandahålls utan betalning ingår också i tillämpningsområdet för denna förordning i den mån som leverantören kontrollerar hemmedlemsstaten för sina abonnenter. Innehållstjänster online som tillhandahålls utan betalning och vars leverantörer inte kontrollerar abonnenternas hemmedlemsstat bör inte omfattas av denna förordning eftersom det skulle innebära en stor förändring av det sätt på vilket dessa tjänster tillhandahålls och medföra orimligt höga kostnader om de skulle inkluderas. När det gäller kontrollen av abonnentens hemmedlemsstat bör den göras med hjälp av uppgifter om betalning av licensavgift för andra tjänster som tillhandahålls i hemmedlemsstaten, förekomst av avtal för Internet- eller telefonanslutning, ip-adress eller annan form av autentisering, om dessa uppgifter gör det möjligt för tjänsteleverantören att få rimliga indikatorer för abonnenternas hemmedlemsstat
  och om man därmed kan undvika missbruk av portabilitetsrättigheter
  .

Motivering

Ingen motivering behövs.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledande kommentarer

| 1. | ReK välkomnar de föreslagna åtgärderna för den inre marknaden för elektronisk kommunikation som syftar till att påskynda en dynamisk och hållbar utveckling i alla ekonomiska sektorer samt skapa nya arbetstillfällen och säkerställa en uppdatering av upphovsrättslagstiftningen med hänsyn till den digitala revolutionen och ändrade konsumentbeteenden, men beklagar att den föreslagna förordningens tillämpningsområde är begränsat till innehållstjänster online och inte omfattar andra typer av upphovsrätt på den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

1.

ReK välkomnar de föreslagna åtgärderna för den inre marknaden för elektronisk kommunikation som syftar till att påskynda en dynamisk och hållbar utveckling i alla ekonomiska sektorer samt skapa nya arbetstillfällen och säkerställa en uppdatering av upphovsrättslagstiftningen med hänsyn till den digitala revolutionen och ändrade konsumentbeteenden, men beklagar att den föreslagna förordningens tillämpningsområde är begränsat till innehållstjänster online och inte omfattar andra typer av upphovsrätt på den digitala inre marknaden.

| 2. | ReK vill understryka de lokala och regionala myndigheternas ytterst viktiga roll och potential inom ramen för harmoniseringen av upphovsrättslagstiftningen, vilket bör beaktas i all framtida lagstiftning som syftar till att fullborda den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

2.

ReK vill understryka de lokala och regionala myndigheternas ytterst viktiga roll och potential inom ramen för harmoniseringen av upphovsrättslagstiftningen, vilket bör beaktas i all framtida lagstiftning som syftar till att fullborda den digitala inre marknaden.

| 3. | Kommittén noterar att kommissionen lägger fram fullständigt övertygande argument för mervärdet av lagstiftningsåtgärder på EU-nivå på detta område, och att sådana alltså är helt förenliga med subsidiaritetsprincipen. Detsamma gäller argumenten rörande proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

3.

Kommittén noterar att kommissionen lägger fram fullständigt övertygande argument för mervärdet av lagstiftningsåtgärder på EU-nivå på detta område, och att sådana alltså är helt förenliga med subsidiaritetsprincipen. Detsamma gäller argumenten rörande proportionalitetsprincipen.

| 4. | Kommittén betonar de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll på området digitala tjänster till medborgarna och skapandet och förvaltningen av digital infrastruktur, som ofta sker genom gränsöverskridande eller mellanregionalt samarbete och som kräver omedelbara åtgärder för att man på ett balanserat sätt ska kunna avlägsna eventuella hinder för onlineverksamhet, däribland skillnader i lagstiftningen om avtal och upphovsrätt mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

Kommittén betonar de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll på området digitala tjänster till medborgarna och skapandet och förvaltningen av digital infrastruktur, som ofta sker genom gränsöverskridande eller mellanregionalt samarbete och som kräver omedelbara åtgärder för att man på ett balanserat sätt ska kunna avlägsna eventuella hinder för onlineverksamhet, däribland skillnader i lagstiftningen om avtal och upphovsrätt mellan medlemsstaterna.

| 5. | ReK noterar vikten av att göra offentliga institutioner tillgängliga för privatpersoner och företag på elektronisk väg, oavsett var de faktiskt befinner sig, och vi betonar därför att vi stöder utvecklingen av gränsöverskridande offentliga tjänster, särskilt sådana som rör olika aspekter av driftskompatibilitet och e-identifiering, e-signaturer, elektronisk delgivning av handlingar och andra inslag i e-förvaltningen. |
| --- | --- |

5.

ReK noterar vikten av att göra offentliga institutioner tillgängliga för privatpersoner och företag på elektronisk väg, oavsett var de faktiskt befinner sig, och vi betonar därför att vi stöder utvecklingen av gränsöverskridande offentliga tjänster, särskilt sådana som rör olika aspekter av driftskompatibilitet och e-identifiering, e-signaturer, elektronisk delgivning av handlingar och andra inslag i e-förvaltningen.

| 6. | Internets öppna karaktär är en viktig drivkraft för konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt, samhällsutveckling och innovation och har skapat en exceptionell utveckling av tillämpningar, innehåll och tjänster online och därmed en imponerande ökning i tillgång och efterfrågan på innehåll och tjänster. Denna öppna karaktär har dessutom på ett avgörande sätt påskyndat den fria rörligheten för kunskap, idéer och information, även i länder där tillgången till oberoende medier är begränsad (1). |
| --- | --- |

6.

Internets öppna karaktär är en viktig drivkraft för konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt, samhällsutveckling och innovation och har skapat en exceptionell utveckling av tillämpningar, innehåll och tjänster online och därmed en imponerande ökning i tillgång och efterfrågan på innehåll och tjänster. Denna öppna karaktär har dessutom på ett avgörande sätt påskyndat den fria rörligheten för kunskap, idéer och information, även i länder där tillgången till oberoende medier är begränsad (1).

| 7. | ReK påpekar att de offentliga tjänsterna och den digitala ekonomin är viktiga för den europeiska tillväxten liksom för lokal och regional tillväxt. Samtidigt har städerna och regionerna en nyckelroll att spela när det gäller att skapa databaser för offentlig information, tillhandahålla data om säkerhet, utveckla den nödvändiga digitala kompetensen, säkerställa och underlätta finansieringen av bredbandsnät och skapa en passande ram för region- och gränsöverskridande utbyte av onlinetjänster. Alla dessa aspekter kan vara till stor hjälp vid inrättandet av tjänster av hög kvalitet och för en balanserad harmonisering av upphovsrättsbestämmelserna. |
| --- | --- |

7.

ReK påpekar att de offentliga tjänsterna och den digitala ekonomin är viktiga för den europeiska tillväxten liksom för lokal och regional tillväxt. Samtidigt har städerna och regionerna en nyckelroll att spela när det gäller att skapa databaser för offentlig information, tillhandahålla data om säkerhet, utveckla den nödvändiga digitala kompetensen, säkerställa och underlätta finansieringen av bredbandsnät och skapa en passande ram för region- och gränsöverskridande utbyte av onlinetjänster. Alla dessa aspekter kan vara till stor hjälp vid inrättandet av tjänster av hög kvalitet och för en balanserad harmonisering av upphovsrättsbestämmelserna.

| 8. | Kommittén erinrar om att den redan framhållit det bidrag som de lokala och regionala nivåerna kan ge i alla skeden av uppgiftsinsamlingen och tillhandahållandet av tjänster till medborgarna och företagen (2). Detta kan konstateras också i praktiken: I EU finns det många exempel på den potential som ligger i samarbetet mellan regioner, nationella myndigheter och forskningscentrum i fråga om innovation och driftskompatibilitet i den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

8.

Kommittén erinrar om att den redan framhållit det bidrag som de lokala och regionala nivåerna kan ge i alla skeden av uppgiftsinsamlingen och tillhandahållandet av tjänster till medborgarna och företagen (2). Detta kan konstateras också i praktiken: I EU finns det många exempel på den potential som ligger i samarbetet mellan regioner, nationella myndigheter och forskningscentrum i fråga om innovation och driftskompatibilitet i den offentliga sektorn.

Upphovsrätt på den digitala marknaden

| 9. | Vi stöder kommissionens syfte att genom en modernisering av lagstiftningen uppnå en bred tillgång till kreativt innehåll i hela EU, att garantera en hög skyddsnivå för rättighetshavare och att bibehålla en god balans i förhållande till andra allmänna politiska mål (till exempel i fråga om utbildning, forskning och innovation, samt allmänhetens tillgång till offentliga samlingar på bland annat bibliotek, arkiv och museer, och det är likaså viktigt att säkra lika tillgång för personer med funktionsnedsättning (3)) i den digitala miljön. |
| --- | --- |

9.

Vi stöder kommissionens syfte att genom en modernisering av lagstiftningen uppnå en bred tillgång till kreativt innehåll i hela EU, att garantera en hög skyddsnivå för rättighetshavare och att bibehålla en god balans i förhållande till andra allmänna politiska mål (till exempel i fråga om utbildning, forskning och innovation, samt allmänhetens tillgång till offentliga samlingar på bland annat bibliotek, arkiv och museer, och det är likaså viktigt att säkra lika tillgång för personer med funktionsnedsättning (3)) i den digitala miljön.

| 10. | Kommittén uppmanar kommissionen att betrakta de lokala och regionala myndigheterna som viktiga beslutsfattare inom EU:s kulturpolitik, och erkänna deras lagstadgade befogenheter, deras direkta ansvar för förvaltningen av kulturarvet samt deras avgörande roll i politiken för att stödja de kreativa sektorerna, inklusive EU:s politik inom ramen för ”Kreativa Europa” och ”Horisont 2020”. |
| --- | --- |

10.

Kommittén uppmanar kommissionen att betrakta de lokala och regionala myndigheterna som viktiga beslutsfattare inom EU:s kulturpolitik, och erkänna deras lagstadgade befogenheter, deras direkta ansvar för förvaltningen av kulturarvet samt deras avgörande roll i politiken för att stödja de kreativa sektorerna, inklusive EU:s politik inom ramen för ”Kreativa Europa” och ”Horisont 2020”.

Ökad tillgång till innehåll i hela EU

| 11. | Kommittén håller med om att EU genom ett stegvist tillvägagångssätt bör sträva efter att undanröja hindren för tillgång till innehåll och spridning av verk över gränserna, men rekommenderar samtidigt att man ser till att den inre marknaden fungerar på ett sätt som verkligen ger upphovsmän och företag på kulturområdet möjligheter att bredda sin publik och affärsverksamhet och stärka den globala konkurrenskraften i EU:s kreativa industrier (genom tillgång till den globala marknaden, samtidigt som man hjälper dem att klara den internationella konkurrensen). |
| --- | --- |

11.

Kommittén håller med om att EU genom ett stegvist tillvägagångssätt bör sträva efter att undanröja hindren för tillgång till innehåll och spridning av verk över gränserna, men rekommenderar samtidigt att man ser till att den inre marknaden fungerar på ett sätt som verkligen ger upphovsmän och företag på kulturområdet möjligheter att bredda sin publik och affärsverksamhet och stärka den globala konkurrenskraften i EU:s kreativa industrier (genom tillgång till den globala marknaden, samtidigt som man hjälper dem att klara den internationella konkurrensen).

| 12. | Kommittén stöder kommissionens förslag till förordning om ”portabilitet” för innehållstjänster online. Den ska garantera att användare som förvärvar eller abonnerar på ett visst innehåll online i sitt hemland har tillgång till detta även när de tillfälligt befinner sig i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

12.

Kommittén stöder kommissionens förslag till förordning om ”portabilitet” för innehållstjänster online. Den ska garantera att användare som förvärvar eller abonnerar på ett visst innehåll online i sitt hemland har tillgång till detta även när de tillfälligt befinner sig i en annan medlemsstat.

| 13. | Begreppet ”tillfälligt” får inte leda till missbruk så att gränsöverskridande portabilitet innebär en permanent tillgång till innehåll som skyddas på EU-nivå. Därför bör leverantörer av sådana tjänster kunna kontrollera sina abonnenters hemmedlemsstat. |
| --- | --- |

13.

Begreppet ”tillfälligt” får inte leda till missbruk så att gränsöverskridande portabilitet innebär en permanent tillgång till innehåll som skyddas på EU-nivå. Därför bör leverantörer av sådana tjänster kunna kontrollera sina abonnenters hemmedlemsstat.

| 14. | ReK stöder kommissionens åtagande att ta itu med och undanröja omotiverad geoblockering förutsatt att detta inte innebär att man avskaffar territorialitetsprincipen, vilket skulle skada den kulturella mångfalden på nationell, regional och lokal nivå i Europa (4). I detta sammanhang måste en avstängning av geoblockering under resor förstås som en utvidgning av begreppet territorialitet och inte som ett första steg mot ett gradvist avskaffande av den. |
| --- | --- |

14.

ReK stöder kommissionens åtagande att ta itu med och undanröja omotiverad geoblockering förutsatt att detta inte innebär att man avskaffar territorialitetsprincipen, vilket skulle skada den kulturella mångfalden på nationell, regional och lokal nivå i Europa (4). I detta sammanhang måste en avstängning av geoblockering under resor förstås som en utvidgning av begreppet territorialitet och inte som ett första steg mot ett gradvist avskaffande av den.

| 15. | ReK välkomnar kommissionens avsikt att förbättra gränsöverskridande distribution av tv- och radioprogram online mot bakgrund av resultaten av översynen av direktivet om satellit- och kabelsändningar (5), och att den på så sätt erkänner den nyckelroll som tv och radio spelar i främjandet av den kreativa industrin och underlättar, i mån av möjlighet, en enhetlig behandling av distributionskanaler online och offline när det gäller upphovsrätt och närstående rättigheter. |
| --- | --- |

15.

ReK välkomnar kommissionens avsikt att förbättra gränsöverskridande distribution av tv- och radioprogram online mot bakgrund av resultaten av översynen av direktivet om satellit- och kabelsändningar (5), och att den på så sätt erkänner den nyckelroll som tv och radio spelar i främjandet av den kreativa industrin och underlättar, i mån av möjlighet, en enhetlig behandling av distributionskanaler online och offline när det gäller upphovsrätt och närstående rättigheter.

| 16. | Vi välkomnar kommissionens förslag om att underlätta en överenskommelse om licenser som möjliggör gränsöverskridande tillgång till innehåll. Detta skulle säkerställa en nödvändig flexibilitet för konsumenterna å ena sidan och å andra sidan säkerställa att upphovsmän och intressenter ersätts på ett rättvist och öppet sätt, vilket den digitala världen kan och måste möjliggöra. |
| --- | --- |

16.

Vi välkomnar kommissionens förslag om att underlätta en överenskommelse om licenser som möjliggör gränsöverskridande tillgång till innehåll. Detta skulle säkerställa en nödvändig flexibilitet för konsumenterna å ena sidan och å andra sidan säkerställa att upphovsmän och intressenter ersätts på ett rättvist och öppet sätt, vilket den digitala världen kan och måste möjliggöra.

| 17. | Vi understryker behovet av att ytterligare klargöra parametrarna för digitalisering och tillgängliggörande av utgångna verk i hela EU. Man bör i synnerhet ta hänsyn till ett antal gemensamma lösningar mellan upphovsmän, förläggare och kollektiva förvaltningsorganisationer i samförståndsavtalet om huvudprinciperna för digitalisering och tillgängliggörande av utgångna verk (6), t.ex. tillämpning av en ersättning till rättighetshavare för att skydda deras kulturella och institutionella roll. |
| --- | --- |

17.

Vi understryker behovet av att ytterligare klargöra parametrarna för digitalisering och tillgängliggörande av utgångna verk i hela EU. Man bör i synnerhet ta hänsyn till ett antal gemensamma lösningar mellan upphovsmän, förläggare och kollektiva förvaltningsorganisationer i samförståndsavtalet om huvudprinciperna för digitalisering och tillgängliggörande av utgångna verk (6), t.ex. tillämpning av en ersättning till rättighetshavare för att skydda deras kulturella och institutionella roll.

| 18. | Kommittén anser att det är nödvändigt att de lokala och regionala myndigheterna kontinuerligt medverkar i genomförandet av programmet Kreativa Europa och andra politiska instrument som kommissionen avser att använda för att stödja europeiska audiovisuella medier genom att utforska nya modeller för finansiering, produktion och distribution (7). |
| --- | --- |

18.

Kommittén anser att det är nödvändigt att de lokala och regionala myndigheterna kontinuerligt medverkar i genomförandet av programmet Kreativa Europa och andra politiska instrument som kommissionen avser att använda för att stödja europeiska audiovisuella medier genom att utforska nya modeller för finansiering, produktion och distribution (7).

Anpassa undantagen till digitala och gränsöverskridande miljöer

| 19. | ReK anser att det är rätt att man behandlar undantag och inskränkningar, förutsatt att en eventuell översyn av direktiv 2001/29/EG begränsas till särskilda fall och inte strider mot normal användning. I samband detta bör man se till att en rimlig avvägning görs mellan rättighetshavarnas och konsumenternas intressen. |
| --- | --- |

19.

ReK anser att det är rätt att man behandlar undantag och inskränkningar, förutsatt att en eventuell översyn av direktiv 2001/29/EG begränsas till särskilda fall och inte strider mot normal användning. I samband detta bör man se till att en rimlig avvägning görs mellan rättighetshavarnas och konsumenternas intressen.

| 20. | ReK anser att undantagen måste tillämpas på ett rimligt och motiverat sätt på områden av stort allmänintresse: i) när det gäller exempelvis utbildning bör man göra det möjligt för lärare att använda samma utbildningsmaterial i pappersformat och digitalt format, ii) när det gäller tillgång till innehåll för personer med synnedsättning bör man stärka ratificeringen av Marrakechfördraget (8) inom medlemsstaterna. |
| --- | --- |

20.

ReK anser att undantagen måste tillämpas på ett rimligt och motiverat sätt på områden av stort allmänintresse: i) när det gäller exempelvis utbildning bör man göra det möjligt för lärare att använda samma utbildningsmaterial i pappersformat och digitalt format, ii) när det gäller tillgång till innehåll för personer med synnedsättning bör man stärka ratificeringen av Marrakechfördraget (8) inom medlemsstaterna.

| 21. | ReK välkomnar med förbehåll kommissionens bedömningar av ytterligare undantag som ska läggas fram under 2016, och föreslår särskilt en översyn av följande: i) Text- och datautvinning: Trots den tydliga nytta det skulle ha för universitet och lokala och nationella forskningsinstitut kvarstår tvivel om vilka data som det är tillåtet att utvinna, vilka konsekvenserna är av ett otillbörligt vidareutnyttjande av data som undersökts och vilka risker det finns i fråga om integritet och privatliv. ii) Distanskonsultation: Det är visserligen önskvärt att anpassa den digitala infrastrukturen i bibliotek, universitet osv., men om man tillhandahåller skyddat material i elektroniskt format finns det en risk att man hamnar i direkt konkurrens med kommersiella kanaler. I syfte att begränsa de negativa effekterna av en sådan verksamhet föreslår vi t.ex. att man inför en form av ersättning för rättighetshavare som skydd för verkens kulturella värde. |
| --- | --- |

21.

ReK välkomnar med förbehåll kommissionens bedömningar av ytterligare undantag som ska läggas fram under 2016, och föreslår särskilt en översyn av följande: i) Text- och datautvinning: Trots den tydliga nytta det skulle ha för universitet och lokala och nationella forskningsinstitut kvarstår tvivel om vilka data som det är tillåtet att utvinna, vilka konsekvenserna är av ett otillbörligt vidareutnyttjande av data som undersökts och vilka risker det finns i fråga om integritet och privatliv. ii) Distanskonsultation: Det är visserligen önskvärt att anpassa den digitala infrastrukturen i bibliotek, universitet osv., men om man tillhandahåller skyddat material i elektroniskt format finns det en risk att man hamnar i direkt konkurrens med kommersiella kanaler. I syfte att begränsa de negativa effekterna av en sådan verksamhet föreslår vi t.ex. att man inför en form av ersättning för rättighetshavare som skydd för verkens kulturella värde.

| 22. | Vi stöder åtgärder på EU-nivå för en effektivare distribuering av avgifter till rättighetshavare med det särskilda syftet att övervinna de nuvarande skillnaderna vad gäller metoder för införande av avgifter och stödja tekniska lösningar som på ett öppet sätt främjar fördelningen av inbringade intäkter till de olika rättighetshavarna (9). |
| --- | --- |

22.

Vi stöder åtgärder på EU-nivå för en effektivare distribuering av avgifter till rättighetshavare med det särskilda syftet att övervinna de nuvarande skillnaderna vad gäller metoder för införande av avgifter och stödja tekniska lösningar som på ett öppet sätt främjar fördelningen av inbringade intäkter till de olika rättighetshavarna (9).

En väl fungerande marknadsplats för upphovsrätt

| 23. | ReK delar den växande oron över huruvida EU:s nuvarande upphovsrättsbestämmelser har kapacitet att säkerställa en rättvis fördelning av de värden som genereras av en del av de nya formerna av innehållsdistribution, i synnerhet när rättighetshavarna inte kan bestämma licensvillkoren eller förhandla med potentiella användare på lika villkor, främst på grund av obalansen i fråga om de berörda parternas relativa marknadsmakt. Där en förhandling mellan parterna inte är möjlig begär kommittén därför att man vidtar lagstiftningsåtgärder på EU-nivå i syfte att skapa en gynnsam miljö för alla berörda parter, så att man t.ex. tillåter mer avtalsenliga garantier för skydd av upphovsmän och bestämmelser för att främja insyn. |
| --- | --- |

23.

ReK delar den växande oron över huruvida EU:s nuvarande upphovsrättsbestämmelser har kapacitet att säkerställa en rättvis fördelning av de värden som genereras av en del av de nya formerna av innehållsdistribution, i synnerhet när rättighetshavarna inte kan bestämma licensvillkoren eller förhandla med potentiella användare på lika villkor, främst på grund av obalansen i fråga om de berörda parternas relativa marknadsmakt. Där en förhandling mellan parterna inte är möjlig begär kommittén därför att man vidtar lagstiftningsåtgärder på EU-nivå i syfte att skapa en gynnsam miljö för alla berörda parter, så att man t.ex. tillåter mer avtalsenliga garantier för skydd av upphovsmän och bestämmelser för att främja insyn.

| 24. | ReK ser ett behov av att klargöra den roll som spelas av onlineplattformar som använder skyddat innehåll som en väsentlig del av sin ekonomiska modell (10). |
| --- | --- |

24.

ReK ser ett behov av att klargöra den roll som spelas av onlineplattformar som använder skyddat innehåll som en väsentlig del av sin ekonomiska modell (10).

| 25. | Kommittén noterar också behovet av att erkänna värdet av det kulturarv som verken utgör samt upphovsmännens avgörande roll. Utan dem skulle onlineplattformarna inte ha material som underlag för sin verksamhet. |
| --- | --- |

25.

Kommittén noterar också behovet av att erkänna värdet av det kulturarv som verken utgör samt upphovsmännens avgörande roll. Utan dem skulle onlineplattformarna inte ha material som underlag för sin verksamhet.

| 26. | ReK stöder därför förhandlingar för att säkerställa en rättvis balans mellan upphovsmännens, konsumenternas och mellanhändernas rättmätiga intressen. |
| --- | --- |

26.

ReK stöder därför förhandlingar för att säkerställa en rättvis balans mellan upphovsmännens, konsumenternas och mellanhändernas rättmätiga intressen.

| 27. | Vi uppmanar kommissionen att också ta hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas befogenheter när den söker lösningar för att öka rättssäkerheten, öppenheten och insynen samt balansen i det system som styr ersättningen till upphovsmän och utövande konstnärer i EU. |
| --- | --- |

27.

Vi uppmanar kommissionen att också ta hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas befogenheter när den söker lösningar för att öka rättssäkerheten, öppenheten och insynen samt balansen i det system som styr ersättningen till upphovsmän och utövande konstnärer i EU.

Ett effektivt och balanserat system för kontroll av efterlevnaden

| 28. | ReK stöder kommissionens åtagande att i) nå fram till en rättslig ram för kontroll av att bestämmelserna om immateriella rättigheter efterlevs, inklusive upphovsrätten och närstående rättigheter, genom förstärkt tillämpning av provisoriska åtgärder och försiktighetsåtgärder, ii) främja uppförandekoder på EU-nivå, och iii) vidta åtgärder i fråga om mekanismer för anmälning och åtgärder och principen ”take down and stay down” vid den övergripande analysen av handelsplattformar (11). |
| --- | --- |

28.

ReK stöder kommissionens åtagande att i) nå fram till en rättslig ram för kontroll av att bestämmelserna om immateriella rättigheter efterlevs, inklusive upphovsrätten och närstående rättigheter, genom förstärkt tillämpning av provisoriska åtgärder och försiktighetsåtgärder, ii) främja uppförandekoder på EU-nivå, och iii) vidta åtgärder i fråga om mekanismer för anmälning och åtgärder och principen ”take down and stay down” vid den övergripande analysen av handelsplattformar (11).

| 29. | Kommittén föreslår dessutom att man inför åtgärder för att om möjligt omvandla ansökningar om avlägsnande till betalning för användning, i syfte att skapa incitament för rättighetshavarna att godta de fall som inte på ett betydande sätt undergräver de ifrågavarande verkens karaktär. |
| --- | --- |

29.

Kommittén föreslår dessutom att man inför åtgärder för att om möjligt omvandla ansökningar om avlägsnande till betalning för användning, i syfte att skapa incitament för rättighetshavarna att godta de fall som inte på ett betydande sätt undergräver de ifrågavarande verkens karaktär.

En långsiktig vision

| 30. | ReK stöder kommissionens synpunkt att upphovsrätten kommer att fortsätta att vara viktig för ekonomi, samhälle och kultur på lång sikt. |
| --- | --- |

30.

ReK stöder kommissionens synpunkt att upphovsrätten kommer att fortsätta att vara viktig för ekonomi, samhälle och kultur på lång sikt.

| 31. | Vi håller med om att EU måste agera på behovet av att låta de nationella upphovsrättssystemen konvergera ytterligare i takt med att marknaderna för innehåll växer samman och användarnas beteende förändras till följd av den snabba tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

31.

Vi håller med om att EU måste agera på behovet av att låta de nationella upphovsrättssystemen konvergera ytterligare i takt med att marknaderna för innehåll växer samman och användarnas beteende förändras till följd av den snabba tekniska utvecklingen.

| 32. | Vi anser att det även på längre sikt är önskvärt att harmonisera den rättsliga ramen för ersättning till upphovsmän och utövande konstnärer. |
| --- | --- |

32.

Vi anser att det även på längre sikt är önskvärt att harmonisera den rättsliga ramen för ersättning till upphovsmän och utövande konstnärer.

Att ta tillvara e-handelns potential

| 33. | Kommittén välkomnar också meddelandet om ”Digitala avtal i EU – Att ta tillvara e-handelns potential” (12), eftersom det syftar till att säkerställa ett av de tre huvudmålen för den digitala inre marknaden. Lokala och regionala myndigheter stöder initiativet för att främja bättre tillgång för konsumenter och företag till varor och tjänster online i Europa, och ser fram emot en verklig integrering mellan alla initiativ, inklusive initiativet om modernisering av EU:s upphovsrättsliga bestämmelser. |
| --- | --- |

33.

Kommittén välkomnar också meddelandet om ”Digitala avtal i EU – Att ta tillvara e-handelns potential” (12), eftersom det syftar till att säkerställa ett av de tre huvudmålen för den digitala inre marknaden. Lokala och regionala myndigheter stöder initiativet för att främja bättre tillgång för konsumenter och företag till varor och tjänster online i Europa, och ser fram emot en verklig integrering mellan alla initiativ, inklusive initiativet om modernisering av EU:s upphovsrättsliga bestämmelser.

Bryssel den 8 april 2016.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  CdR 5960/2013.

1

(2)  COR 2646/2015.

2

(3)  I linje med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som EU är part i.

3

(4)  Se fotnot 2.

4

(5)  Direktivet om satellitsändningar och vidaresändning via kabel (93/83/EEG).

5

(6)  http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/docs/copyright-infso/20110920-mou_en.pdf.

6

(7)  COR 1690/2015.

7

(8)  Marrakechfördraget om att underlätta tillgången till publicerade verk för personer som är blinda, synsvaga eller har annat läshandikapp godkändes på Europeiska unionens vägnar den 30 april 2014.

8

(9)  Se fotnot 2.

9

(10)  Direktiv 2000/31/EG.

10

(11)  https://ec.europa.eu/eusurvey/runner/Platforms

11

(12)  COM(2015) 633 final.

12

---