# Euroopa Liidu C 195/2016

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 195 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide2. juuni 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 195

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide2. juuni 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | Euroopa Keskpank |
| 2016/C 195/01 | Euroopa Keskpanga arvamus, 17. märts 2016, seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta (CON/2016/15) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

2016/C 195/01

Euroopa Keskpanga arvamus, 17. märts 2016, seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta (CON/2016/15)

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 195/02 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,00 % 1. juuni 2016 — Euro vahetuskurss | 4 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2016/C 195/03 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõike 4 kohane EFTA järelevalveameti teadaanne — Avaliku teenindamise kohustuste tühistamine regulaarlennuliinidel | 5 |
| 2016/C 195/04 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõike 4 kohane EFTA järelevalveameti teadaanne — Avaliku teenindamise kohustuste tühistamine regulaarlennuliinidel | 6 |
| 2016/C 195/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõike 4 kohane EFTA järelevalveameti teadaanne — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel | 7 |
| 2016/C 195/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõike 5 kohane EFTA järelevalveameti teadaanne — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel | 8 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2016/C 195/02

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,00 % 1. juuni 2016 — Euro vahetuskurss

4

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2016/C 195/03

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõike 4 kohane EFTA järelevalveameti teadaanne — Avaliku teenindamise kohustuste tühistamine regulaarlennuliinidel

5

2016/C 195/04

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõike 4 kohane EFTA järelevalveameti teadaanne — Avaliku teenindamise kohustuste tühistamine regulaarlennuliinidel

6

2016/C 195/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõike 4 kohane EFTA järelevalveameti teadaanne — Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel

7

2016/C 195/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõike 5 kohane EFTA järelevalveameti teadaanne — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

8

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 195/07 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7965 – World Fuel Services Corporation / Certain aviation fuels assets belonging to Exxon) (
  1
  ) | 9 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 195/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine | 10 |
| 2016/C 195/09 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 15 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2016/C 195/07

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7965 – World Fuel Services Corporation / Certain aviation fuels assets belonging to Exxon) (
  1
  )

1

9

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2016/C 195/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

10

2016/C 195/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

| 2.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 195/1

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

17. märts 2016,

seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta

(CON/2016/15)

(2016/C 195/01)

Sissejuhatus ja õiguslik alus

Euroopa Keskpank (EKP) sai 8. märtsil 2016 nõukogult taotluse esitada arvamus seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta (1) (edaspidi „ettepandud määrus”).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, kuna ettepandud määrus sisaldab sätteid, mis mõjutavad Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesandeid rakendada rahapoliitikat ning aidata kaasa finantssüsteemi stabiilsusega seotud pädevate asutuste poliitika tõrgeteta teostamisele, millele osutavad aluslepingu artikli 127 lõike 2 esimene taane ja artikli 127 lõige 5. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

1.   Üldised märkused

Ettepandud määruse, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/71/EÜ, (2) peamine eesmärk on lihtsustada olemasolevaid prospektide koostamise, kinnitamise ja levitamise eeskirju ning sellega vähendada nende koostamise kulu ja halduskoormust. Konkreetsemalt sätestab ettepandud määrus avalikustamisreegleid, mis on kohandatud emitentide konkreetsete vajadustega ning mis hõlbustavad ettevõtjatel, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatel (VKEd) kapitali kaasamist kogu liidust. Lisaks on ettepandud määruse eesmärgiks vähendada liidus erinevaid ja killustatud eeskirju, mis tulenevad direktiivi 2003/71/EÜ ebaühtlasest rakendamisest osades liikmesriikides. EKP üldiselt toetab ettepandud määrusega taotletavaid eesmärke ning peab ettepandud määrust positiivseks sammuks kapitaliturgude liidu lõpuleviimisel.

2.   Konkreetsed märkused

2.1.   EKP ja EKPSi keskpankade poolt emiteeritud mittekapitaliväärtpaberite pakkumiste ning EKPSi keskpankade kapitaliosade erandid

EKP peab õigeks, et ettepandud määruse kohaldamisalast on välja jäetud EKP ja EKPSi keskpankade poolt emiteeritud mittekapitaliväärtpaberid (3). See väljajätmine on vältimatu häireteta eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide tagamisel, mis hõlmab ka võimaliku võlainstrumentide emissiooni EKP ja EKPSi keskpankade poolt. Samuti toetab EKP liikmesriikide keskpankade kapitaliosasid käsitlevat erandit, (4) mis on vahetult asjakohane liikmesriikide keskpankade kapitaliosade suhtes, mida omavad erainvestorid ja/või mis on noteeritud reguleeritud turul või muus kauplemiskohas.

2.2.   Kohustuslikud nõuded seoses rahvusvahelise väärtpaberite identifitseerimisnumbri (ISIN) ja üleilmse juriidilise isiku tunnuse (LEI) kasutamisega

Ettepandud määruse eesmärgiks on tagada investorite kaitse ja turu tõhusus, samal ajal tõhustades ühtset kapitaliturgu (5). Selleks peab investoritele kättesaadavaks tehtav teave olema „piisav ja objektiivne” ning esitatud „hõlpsasti analüüsitaval, sisutihedal ja arusaadaval kujul” (6). See teave peaks sisaldama nii väärtpaberi kui ka emitendi unikaalseid tunnuseid. Nagu juba varem märgitud, (7) toetab EKP tungivalt selliste rahvusvaheliselt kokku lepitud standardite nagu ISIN ja üleilmne juriidilise isiku tunnus kasutamist. Emitentide, pakkujate ja tagajate ning avalikkusele pakutavate või reguleeritud finantsturul kauplemisele lubatud väärtpaberite kordumatu tuvastamine saab olla edukas ainult juhul, kui kasutatakse selliseid rahvusvahelisi standardeid nagu ISIN ja üleilmne LEI.

Esiteks on väärtpaberiemissiooni kordumatult identifitseeriv ISIN väljakujunenud tunnus, mida kasutatakse finantsturgudel laialdaselt. Vajadust väärtpaberite kordumatu tunnuse järele on kinnitatud ettepandud määruses, komisjoni määruses (EÜ) nr 809/2004 (8) ja määruses (EL) 2015/2365 (9). Ettepandud määruses on sätestatud, et prospekti kokkuvõttes peab sisalduma väärtpaberi põhiteavet käsitlev osa, milles on ära toodud „väärtpaberite identifitseerimiskood” (10). Samamoodi on määruses (EÜ) nr 809/2004 sätestatud, et võlakirjade, aktsiate ja derivatiivide prospektides peab sisalduma „pakutavate ja/või kauplemiseks noteeritavate väärtpaberite liigi ja klassi kirjeldus, kaasa arvatud ISIN [...] või muu sarnane väärtpaberi identifitseerimiskood” (11). Ent selliste alternatiivsete väärtpaberi identifitseerimiskoodide olemust ei ole täpsustatud, mistõttu ei ole selge, kas piiratud kohaldamisalaga koodid kujutavad endast alternatiive. Täpsuse puudujääk piirab selle teabe kasulikkust investoritele ning tekitab takistusi kapitaliturgude liidule. Lõpuks on määruses (EL) 2015/2365 sätestatud, et väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutest teatamisel tuleb muu hulgas ära märkida nende väärtpaberite ISIN (12). Enamikul euroalal emiteeritud võlaväärtpaberitel on ISIN-kood, samas kui ilma ISINita võlaväärtpaberid on tavaliselt koondunud konkreetsetele turgudele ja konkreetsetesse sektoritesse ning neid kasutatakse konkreetsetel eesmärkidel. Olemasolevast teabest võib järeldada, et teatavatel juhtudel näib ilma ISINita võlaväärtpaberite emiteerimise eesmärgiks olevat vähendada selliste tehingute jälgitavust, võimaldades samas neil ikkagi kasutada võlaväärtpaberite regulatsiooni. Lisaks on probleemiks, et ilma ISINita väärtpabereid võidakse emiteerida, et vältida teabe andmist järelevalveasutustele ja poliitikakujundajatele. Nendel põhjustel on EKP seisukohal, et eri turgudel ja jurisdiktsioonides võrdsete võimaluste tagamiseks tuleks olemasolevad teabelüngad likvideerida, muutes kohustuslikuks ISINi lisamise ettepandud määrusega hõlmatud väärtpaberite prospektidesse.

Teiseks toetab EKP Euroopa Pangandusjärelevalve ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt nõutava (13) üleilmse juriidilise isiku tunnuse süsteemi kasutamist viisil, mis on kooskõlas finantsstabiilsuse nõukogu soovitustega (14). Üleilmne juriidilise isiku tunnus võimaldab väärtpaberi emitentide, pakkujate ja tagajate kordumatut tuvastamist, andes sellega investorile põhiteabe. Lisaks kasvab üleilmse juriidilise isiku tunnuse kasutamine juriidiliste isikute ja struktuuride tuvastamisel kiiresti ning seetõttu peab EKP kasulikuks selle kasutamise laiendamist, kohustades lisama üleilmse juriidilise isiku tunnuse ettepandud määrusega hõlmatud prospektidesse või registreerimisdokumentidesse.

EKP on seisukohal, et kohustus ISIN ja üleilmse juriidilise isiku tunnus ära näidata tuleb kehtestada nii ettepandud määruses kui ka kõikides seda rakendavates komisjoni delegeeritud õigusaktides, mille komisjon peab vastu võtma prospektide vormide täpsustamiseks (15). EKP esitab selles osas oma sõnastusettepanekud (16).

2.3.   Prospektide avaldamine elektroonilises andmete säilitamise mehhanismis

Ettepandud määruses kohustatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet avaldama oma veebisaidil kõik prospektid, mis ta saab pädevatelt asutustelt. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peab avaldamise korraldama keskse andmete säilitamise mehhanismi abil (17). EKP arusaama kohaselt on sellel andmete säilitamise mehhanismil olemas otsingufunktsioon. EKP leiab, et see andmete säilitamise mehhanism peab samuti pakkuma prospektides sisalduvat teavet masinloetaval kujul, kasutades metaandmeid vähemalt asjaomaste väärtpaberite, emitentide, pakkujate ja tagajate võtmetunnuste tuvastamiseks, kuna see teave on väga oluline tagamaks, et (institutsionaalsetel) investoritel on juurdepääs usaldusväärsele teabele, mida on võimalik kasutada ja analüüsida õigeaegselt ja tõhusalt. EKP esitab selles osas oma sõnastusettepanekud (18).

2.4.   Stiimulite kõrvaldamine suure nimiväärtusega võlaväärtpaberite emiteerimiseks

Sooduskohtlemise saamiseks direktiivi 2003/71/EÜ alusel kehtestavad mõned emitendid praegu teatavatele nende poolt emiteeritud väärtpaberitele väärtpaberite keskdepositooriumi tasandil minimaalse ja/või mitme summa arveldusreeglid. Samas saavaad väärtpaberite keskdepositooriumi tasandil endiselt toimuda arveldused, mis ei vasta neile reeglitele, nt keskse vastaspoole standardsummades kauplemise tasaarveldused või sellised muud kauplemisega mitteseotud tegevused nagu äriõiguslike toimingute töötlemine. Selle tagajärjel ei saa selliste arvelduste korraldusi, isegi kui need ei ole vastuolus direktiivi 2003/71/EÜ nõuetega, täita riigisiseste finantsturgude infrastruktuuride tehniliste platvormide poolt võimaldatava standardse töötlemise teel. See lahendatakse tavaliselt kasutades ebatõhusaid ja riskantseid käsitsilahendusi (mitteautomaatse töötlemise tehnilised protseduurid) või keerukamaid tehnilisi funktsionaalsusi.

Eeltoodut arvestades toetab EKP stiimulite kõrvaldamist suure, st üle 100 000eurose nimiväärtusega võlaväärtpaberite emiteerimiseks (19). Lisaks on EKP seisukohal, et minimaalse nimiväärtuse ja miinimumsummade kehtestamine arvelduste tasandil on vastuolus direktiivi 2003/71/EÜ mõttega. Ehkki käesolev direktiiv kehtestab sellised piirangud esimese pakkumise või kauplemise tasandil, kehtestavad mõned liidu emitendid neid väärtpaberite keskdepositooriumi tasandil, millest tuleneb lisakoormus finantsturu infrastruktuuridele ja nende kasutajatele, st väärtpaberite keskdepositooriumitele, kesksetele vastaspooltele ja nende osalejatele, kes võivad olla sunnitud mittestandardsete arvelduste tegemiseks kasutama mitteautomaatse töötlemise tehnilisi protseduure või välja töötama täiendavaid keerukaid funktsionaalsusi. Praegused, minimaalse arveldussumma reeglitest tulenevad puudused võimenduvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 909/2014 (20) ning eurosüsteemi TARGET2-Securities arveldusplatvormi käivitumise kontekstis eeldatava piiriüleste väärtpaberiarvelduste leviku tõttu veelgi.

2.5.   Tehnilised märkused ja muudatusettepanekud

Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud ettepandud direktiivi muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. See tehniline töödokument on lisatud käesolevale arvamusele ja on kättesaadav inglise keeles EKP veebilehel.

Frankfurt Maini ääres, 17. märts 2016

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2015) 583 final.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/71/EÜ, 4. november 2003, väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta, (EÜT L 345, 31.12.2003, lk 64).

2

(3)  Vt ettepandud määruse artikli 1 lõike 2 punkt b.

3

(4)  Vt ettepandud määruse artikli 1 lõike 2 punkt c.

4

(5)  Vt ettepandud määruse põhjendus 7.

5

(6)  Vt ettepandud määruse põhjendus 21.

6

(7)  Vt arvamuse CON/2014/49 seoses ettepanekuga, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutest teatamise ja nende läbipaistvuse kohta, punkti 2.4 kuues lõik. Kõik EKP arvamused on avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

7

(8)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 809/2004, 29. aprill 2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ, mis puudutab prospektides sisalduvat informatsiooni nagu ka selliste prospektide formaati, andmete esitamist viidetena ja selliste prospektide avaldamist ning reklaamide levitamist (ELT L 149, 30.4.2004, lk 1; ELT eriväljaanne 06/07, lk 307).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/2365, 25. november 2015, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337, 23.12.2015, lk 1).

9

(10)  Vt ettepandud määruse artikli 7 lõike 7 punkti a esimene taane.

10

(11)  Vt määruse (EÜ) nr 809/2004 III lisa punkt 4.1, V lisa punkt 4.1, XII lisa punkt 4.1.1 ja XIII lisa punkt 4.2.

11

(12)  Vt määruse (EL) 2015/2365 artikli 4 lõike 10 punkt b.

12

(13)  Vt Euroopa Pangandusjärelevalve soovitust juriidilise isiku tunnuse (LEI) kasutamise kohta (EBA/REC/2014/01), mis on avaldatud Euroopa Pangandusjärelevalve veebilehel www.eba.europa.eu ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve küsimuste ja vastuste dokumenti „Implementation of the Regulation (EU) No 648/2012 on OTC derivatives, central counterparties and trade repositories (EMIR)” (ESMA/2016/242), 4. veebruar 2016, lk 73, mis on avaldatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve veebilehel www.esma.europa.eu.

13

(14)  Vt finantsstabiilsuse nõukogu dokumenti „A Global Legal Entity Identifier for Financial Markets”, 8. juuni 2012, mis on avaldatud finantsstabiilsuse nõukogu veebilehel www.financialstabilityboard.org.

14

(15)  Vt ettepandud määruse artiklid 13 ja 42.

15

(16)  Vt käesoleva arvamuse lisa muudatused 2, 3, 4 ja 5.

16

(17)  Vt ettepandud määruse artikli 20 lõige 6.

17

(18)  Vt käesoleva arvamuse lisa muudatus 6.

18

(19)  Vt käesoleva arvamuse lisa muudatus 1.

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 909/2014, 23. juuli 2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1).

20

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 2.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 195/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 195/4

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

0,00 % 1. juuni 2016

Euro vahetuskurss (2)

1. juuni 2016

(2016/C 195/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1174 |
| JPY | Jaapani jeen | 122,07 |
| DKK | Taani kroon | 7,4385 |
| GBP | Inglise nael | 0,77358 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2796 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1055 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,3083 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,027 |
| HUF | Ungari forint | 314,11 |
| PLN | Poola zlott | 4,3978 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5178 |
| TRY | Türgi liir | 3,2938 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5370 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4586 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6818 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6373 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5375 |
| KRW | Korea vonn | 1 331,53 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,5384 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3498 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5118 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 273,74 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6409 |
| PHP | Filipiini peeso | 52,110 |
| RUB | Vene rubla | 74,7806 |
| THB | Tai baat | 39,846 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,0211 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,6531 |
| INR | India ruupia | 75,3780 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1174

JPY

Jaapani jeen

122,07

DKK

Taani kroon

7,4385

GBP

Inglise nael

0,77358

SEK

Rootsi kroon

9,2796

CHF

Šveitsi frank

1,1055

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,3083

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,027

HUF

Ungari forint

314,11

PLN

Poola zlott

4,3978

RON

Rumeenia leu

4,5178

TRY

Türgi liir

3,2938

AUD

Austraalia dollar

1,5370

CAD

Kanada dollar

1,4586

HKD

Hongkongi dollar

8,6818

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6373

SGD

Singapuri dollar

1,5375

KRW

Korea vonn

1 331,53

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,5384

CNY

Hiina jüaan

7,3498

HRK

Horvaatia kuna

7,5118

IDR

Indoneesia ruupia

15 273,74

MYR

Malaisia ringit

4,6409

PHP

Filipiini peeso

52,110

RUB

Vene rubla

74,7806

THB

Tai baat

39,846

BRL

Brasiilia reaal

4,0211

MXN

Mehhiko peeso

20,6531

INR

India ruupia

75,3780

---

(1)  Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 2.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 195/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 195/5

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõike 4 kohane EFTA järelevalveameti teadaanne

Avaliku teenindamise kohustuste tühistamine regulaarlennuliinidel

(2016/C 195/03)

| Liikmesriik | Norra |
| --- | --- |
| Lennuliin | Lennuliinid järgmiste sihtpunktide vahel: Kirkenes, Vadsø, Vardø, Båtsfjord, Berlevåg, Mehamn, Honningsvåg, Hammerfest ja Alta
  Hasvik – Tromsø ja vastassuunas, Hasvik – Hammerfest ja vastassuunas, Sørkjosen – Tromsø ja vastassuunas |
| Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev | 15. aprill 2013
  (teatatud 11. oktoobril 2012 ELTs C 307 ja EMP kaasandes nr 57/2012) |
| Tühistamise kuupäev | 1. aprill 2017 |
| Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORRA |
| Tel +47 22248353 |
| E-post: postmottak@sd.dep.no |

Liikmesriik

Norra

Lennuliin

Lennuliinid järgmiste sihtpunktide vahel: Kirkenes, Vadsø, Vardø, Båtsfjord, Berlevåg, Mehamn, Honningsvåg, Hammerfest ja Alta

Hasvik – Tromsø ja vastassuunas, Hasvik – Hammerfest ja vastassuunas, Sørkjosen – Tromsø ja vastassuunas

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev

15. aprill 2013

(teatatud 11. oktoobril 2012 ELTs C 307 ja EMP kaasandes nr 57/2012)

Tühistamise kuupäev

1. aprill 2017

Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORRA

Tel +47 22248353

E-post: postmottak@sd.dep.no

---

| 2.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 195/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 195/6

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõike 4 kohane EFTA järelevalveameti teadaanne

Avaliku teenindamise kohustuste tühistamine regulaarlennuliinidel

(2016/C 195/04)

| Liikmesriik | Norra |
| --- | --- |
| Lennuliin | Lakselv – Tromsø ja vastassuunas
  Andenes – Bodø ja vastassuunas, Andenes – Tromsø ja vastassuunas
  Harstad/Narvik – Tromsø ja vastassuunas
  Leknes – Bodø ja vastassuunas, Svolvær – Bodø ja vastassuunas
  Røst – Bodø ja vastassuunas
  Narvik (Framnes) – Bodø ja vastassuunas
  Brønnøysund – Bodø ja vastassuunas, Brønnøysund – Trondheim ja vastassuunas
  Sandnessjøen – Bodø ja vastassuunas, Sandnessjøen – Trondheim ja vastassuunas
  Mo i Rana – Bodø ja vastassuunas, Mo i Rana – Trondheim ja vastassuunas
  Mosjøen – Bodø ja vastassuunas, Mosjøen – Trondheim ja vastassuunas
  Namsos – Trondheim ja vastassuunas, Rørvik – Trondheim ja vastassuunas |
| Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev | 1. aprill 2012
  (teatatud 25. augustil 2011 ELTs C 247 ja EMP kaasandes nr 47/2011) |
| Tühistamise kuupäev | 1. aprill 2017 |
| Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORRA |
| Tel +47 22248353 |
| E-post: postmottak@sd.dep.no |

Liikmesriik

Norra

Lennuliin

Lakselv – Tromsø ja vastassuunas

Andenes – Bodø ja vastassuunas, Andenes – Tromsø ja vastassuunas

Harstad/Narvik – Tromsø ja vastassuunas

Leknes – Bodø ja vastassuunas, Svolvær – Bodø ja vastassuunas

Røst – Bodø ja vastassuunas

Narvik (Framnes) – Bodø ja vastassuunas

Brønnøysund – Bodø ja vastassuunas, Brønnøysund – Trondheim ja vastassuunas

Sandnessjøen – Bodø ja vastassuunas, Sandnessjøen – Trondheim ja vastassuunas

Mo i Rana – Bodø ja vastassuunas, Mo i Rana – Trondheim ja vastassuunas

Mosjøen – Bodø ja vastassuunas, Mosjøen – Trondheim ja vastassuunas

Namsos – Trondheim ja vastassuunas, Rørvik – Trondheim ja vastassuunas

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev

1. aprill 2012

(teatatud 25. augustil 2011 ELTs C 247 ja EMP kaasandes nr 47/2011)

Tühistamise kuupäev

1. aprill 2017

Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORRA

Tel +47 22248353

E-post: postmottak@sd.dep.no

---

| 2.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 195/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 195/7

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõike 4 kohane EFTA järelevalveameti teadaanne

Avaliku teenindamise kohustuste kehtestamine regulaarlennuliinidel

(2016/C 195/05)

| Liikmesriik | Norra |
| --- | --- |
| Lennuliin | Lennuliinid järgmiste sihtpunktide vahel: Kirkenes, Vadsø, Vardø, Båtsfjord, Berlevåg, Mehamn, Honningsvåg, Hammerfest ja Alta
  Hasvik – Tromsø ja vastassuunas, Hasvik – Hammerfest ja vastassuunas, Sørkjosen – Tromsø ja vastassuunas
  Lakselv – Tromsø ja vastassuunas
  Andenes–Bodø ja vastassuunas, Andenes–Tromsø ja vastassuunas
  Harstad/Narvik – Tromsø ja vastassuunas
  Leknes – Bodø ja vastassuunas, Svolvær – Bodø ja vastassuunas
  Røst – Bodø ja vastassuunas
  Brønnøysund – Bodø ja vastassuunas, Brønnøysund – Trondheim ja vastassuunas
  Sandnessjøen – Bodø ja vastassuunas, Sandnessjøen – Trondheim ja vastassuunas
  Mo i Rana – Bodø ja vastassuunas, Mo i Rana – Trondheim ja vastassuunas
  Mosjøen – Bodø ja vastassuunas, Mosjøen – Trondheim ja vastassuunas
  Namsos – Trondheim ja vastassuunas, Rørvik – Trondheim ja vastassuunas |
| Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev | 1. aprill 2017 |
| Aadress, millelt on võimalik saada muudetud avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium |
| PO Box 8010 Dep |
| N-0030 Oslo |
| NORRA |
| Tel +47 22248353 |
| postmottak@sd.dep.no |
| https://www.regjeringen.no/en/find-document/id2000006/?documenttype=dokumenter/anbud |

Liikmesriik

Norra

Lennuliin

Lennuliinid järgmiste sihtpunktide vahel: Kirkenes, Vadsø, Vardø, Båtsfjord, Berlevåg, Mehamn, Honningsvåg, Hammerfest ja Alta

Hasvik – Tromsø ja vastassuunas, Hasvik – Hammerfest ja vastassuunas, Sørkjosen – Tromsø ja vastassuunas

Lakselv – Tromsø ja vastassuunas

Andenes–Bodø ja vastassuunas, Andenes–Tromsø ja vastassuunas

Harstad/Narvik – Tromsø ja vastassuunas

Leknes – Bodø ja vastassuunas, Svolvær – Bodø ja vastassuunas

Røst – Bodø ja vastassuunas

Brønnøysund – Bodø ja vastassuunas, Brønnøysund – Trondheim ja vastassuunas

Sandnessjøen – Bodø ja vastassuunas, Sandnessjøen – Trondheim ja vastassuunas

Mo i Rana – Bodø ja vastassuunas, Mo i Rana – Trondheim ja vastassuunas

Mosjøen – Bodø ja vastassuunas, Mosjøen – Trondheim ja vastassuunas

Namsos – Trondheim ja vastassuunas, Rørvik – Trondheim ja vastassuunas

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev

1. aprill 2017

Aadress, millelt on võimalik saada muudetud avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium

PO Box 8010 Dep

N-0030 Oslo

NORRA

Tel +47 22248353

postmottak@sd.dep.no

https://www.regjeringen.no/en/find-document/id2000006/?documenttype=dokumenter/anbud

---

| 2.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 195/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 195/8

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõike 5 kohane EFTA järelevalveameti teadaanne

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(2016/C 195/06)

| Liikmesriik | Norra |
| --- | --- |
| Lennuliin | Lennuliinid järgmiste sihtpunktide vahel: Kirkenes, Vadsø, Vardø, Båtsfjord, Berlevåg, Mehamn, Honningsvåg, Hammerfest ja Alta
  Hasvik – Tromsø ja vastassuunas, Hasvik – Hammerfest ja vastassuunas, Sørkjosen – Tromsø ja vastassuunas
  Lakselv – Tromsø ja vastassuunas
  Andenes–Bodø ja vastassuunas, Andenes–Tromsø ja vastassuunas
  Harstad/Narvik – Tromsø ja vastassuunas
  Leknes – Bodø ja vastassuunas, Svolvær – Bodø ja vastassuunas
  Røst – Bodø ja vastassuunas
  Brønnøysund – Bodø ja vastassuunas, Brønnøysund – Trondheim ja vastassuunas
  Sandnessjøen – Bodø ja vastassuunas, Sandnessjøen – Trondheim ja vastassuunas
  Mo i Rana – Bodø ja vastassuunas, Mo i Rana – Trondheim ja vastassuunas
  Mosjøen – Bodø ja vastassuunas, Mosjøen – Trondheim ja vastassuunas
  Namsos – Trondheim ja vastassuunas, Rørvik – Trondheim ja vastassuunas |
| Lepingu kehtivusaeg | 1. aprill 2017 – 31. märts 2022 |
| Pakkumuste esitamise tähtaeg | 8. august 2016 |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning hankemenetluse ja muudetud avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium |
| PO Box 8010 Dep |
| N-0030 Oslo |
| NORRA |
| Telefon: +47 22248353 |
| postmottak@sd.dep.no |
| https://www.regjeringen.no/en/find-document/id2000006/?documenttype=dokumenter/anbud |

Liikmesriik

Norra

Lennuliin

Lennuliinid järgmiste sihtpunktide vahel: Kirkenes, Vadsø, Vardø, Båtsfjord, Berlevåg, Mehamn, Honningsvåg, Hammerfest ja Alta

Hasvik – Tromsø ja vastassuunas, Hasvik – Hammerfest ja vastassuunas, Sørkjosen – Tromsø ja vastassuunas

Lakselv – Tromsø ja vastassuunas

Andenes–Bodø ja vastassuunas, Andenes–Tromsø ja vastassuunas

Harstad/Narvik – Tromsø ja vastassuunas

Leknes – Bodø ja vastassuunas, Svolvær – Bodø ja vastassuunas

Røst – Bodø ja vastassuunas

Brønnøysund – Bodø ja vastassuunas, Brønnøysund – Trondheim ja vastassuunas

Sandnessjøen – Bodø ja vastassuunas, Sandnessjøen – Trondheim ja vastassuunas

Mo i Rana – Bodø ja vastassuunas, Mo i Rana – Trondheim ja vastassuunas

Mosjøen – Bodø ja vastassuunas, Mosjøen – Trondheim ja vastassuunas

Namsos – Trondheim ja vastassuunas, Rørvik – Trondheim ja vastassuunas

Lepingu kehtivusaeg

1. aprill 2017 – 31. märts 2022

Pakkumuste esitamise tähtaeg

8. august 2016

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning hankemenetluse ja muudetud avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium

PO Box 8010 Dep

N-0030 Oslo

NORRA

Telefon: +47 22248353

postmottak@sd.dep.no

https://www.regjeringen.no/en/find-document/id2000006/?documenttype=dokumenter/anbud

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 2.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 195/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 195/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.7965 – World Fuel Services Corporation / Certain aviation fuels assets belonging to Exxon)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 195/07)

| 1. | 24. mail 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja World Fuel Services Corporation („WFS”, Ameerika Ühendriigid) omandab osalise kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja ExxonMobil Corporation („Exxon”, Ameerika Ühendriigid) üle varade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

24. mail 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja World Fuel Services Corporation („WFS”, Ameerika Ühendriigid) omandab osalise kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja ExxonMobil Corporation („Exxon”, Ameerika Ühendriigid) üle varade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | WFS korraldab lennu-, mere- või maismaatranspordi kütusetoodete tarneid ja osutab sellega seotud teenused; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

WFS korraldab lennu-, mere- või maismaatranspordi kütusetoodete tarneid ja osutab sellega seotud teenused;

| — | ettevõtja Exxon põhiliseks ärivaldkonnaks on energiakandjad, sealhulgas toornafta ja maagaasi uuringud ja tootmine, naftatoodete valmistamine ning toornafta, maagaasi ja naftatoodete transport ja müük. Exxon toodab ja turustab ka naftakeemiasaadusi, sh olefiine, aromaatseid ühendeid, polüetüleen- ja polüpropüleenplasti ning mitmesuguseid eritooteid; |
| --- | --- |

—

ettevõtja Exxon põhiliseks ärivaldkonnaks on energiakandjad, sealhulgas toornafta ja maagaasi uuringud ja tootmine, naftatoodete valmistamine ning toornafta, maagaasi ja naftatoodete transport ja müük. Exxon toodab ja turustab ka naftakeemiasaadusi, sh olefiine, aromaatseid ühendeid, polüetüleen- ja polüpropüleenplasti ning mitmesuguseid eritooteid;

| — | vara hõlmab ettevõtja Exxon tegevust seoses lennukikütuse tankimisega EMP erinevates lennujaamades. |
| --- | --- |

—

vara hõlmab ettevõtja Exxon tegevust seoses lennukikütuse tankimisega EMP erinevates lennujaamades.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7965 – World Fuel Services Corporation / certain aviation fuels assets belonging to Exxon):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7965 – World Fuel Services Corporation / certain aviation fuels assets belonging to Exxon):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 2.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 195/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 195/10

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2016/C 195/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„POULET DU PERIGORD”

ELi nr: FR-PGI-0005-01374 – 24.9.2015

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Nimetus

„Poulet du Périgord”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toodet „Poulet du Périgord” valmistatakse aeglase kasvuga tõuliinidesse kuuluvatest paljaskaelsetest (kollaka värvusega) ja/või suliskaelsetest (valge värvusega) kanadest.

Toote „Poulet du Périgord” saamiseks kasvatatakse kanu vähemalt 81 päeva, kanad on lihakad, hästiarenenud ja tihke lihasmassiga, mis jaotub ühtlaselt üle kogu õrna luustiku. Nahk on õhuke ja ühtlase värvusega (kollane või valge), nahaalune rasvakiht on piisavalt, kuid mitte üleliia paks. Nuumamisel jaotub rasv naha all ühtlaselt ega kogune kõhuõõnde või õlaluu ümber.

Toodet turustatakse rümba või jaotustükkidena, värskelt või külmutatult. Toote võib pakendada kilesse, vaakum- või gaasipakendisse.

Toote „Poulet du Périgord” turustamisel rümbana on mitu võimalust:

| — | osaliselt puhastatuna (kitkutud, siseelunditest puhastatud, koos pea, jalgade ja rupsiga), |
| --- | --- |

—

osaliselt puhastatuna (kitkutud, siseelunditest puhastatud, koos pea, jalgade ja rupsiga),

| — | kuumtöötlemisvalmina (kitkutud, siseelunditest puhastatud, pea eemaldatud, koos jooksmetega või ilma), |
| --- | --- |

—

kuumtöötlemisvalmina (kitkutud, siseelunditest puhastatud, pea eemaldatud, koos jooksmetega või ilma),

| — | traditsioonilisel kujul „métifet” ehk „méti-fait” (kitkutud, siseelunditest puhastatud, koos jooksmetega või ilma, pea on painutatud tiiva alla). |
| --- | --- |

—

traditsioonilisel kujul „métifet” ehk „méti-fait” (kitkutud, siseelunditest puhastatud, koos jooksmetega või ilma, pea on painutatud tiiva alla).

métifet

méti-fait

Kuumtöötlemisvalmis rümba miinimumkaal on 1 kg ning osaliselt puhastatud rümba miinimumkaal on 1,3 kg.

Erilist tähelepanu pööratakse tervikrümpade kvaliteedile, need peavad olema veatud.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Kogu kasvatamisperioodi jooksul antav sööt on ainult taimne, lisaks mineraalid ja vitamiinid.

Segu peab sisaldama järgmisi taimi:

| — | mais (osatähtsus sõltub kanade vanusest), |
| --- | --- |

—

mais (osatähtsus sõltub kanade vanusest),

| — | vähemalt üks muu teravili (nisu, oder, tritik, sorgo, kaer), |
| --- | --- |

—

vähemalt üks muu teravili (nisu, oder, tritik, sorgo, kaer),

| — | valgurikkad taimed toitumise tasakaalustamiseks. |
| --- | --- |

—

valgurikkad taimed toitumise tasakaalustamiseks.

Kasvatamisperioodi jooksul võib eristada kolme faasi, mille jooksul on kanade füsioloogilised vajadused erinevad ning seepärast muutub ka mitmesuguste teraviljade osatähtsus söödas.

—   Käivitusfaas (1.–28. päev)

Käivitusfaas (1.–28. päev)

Käivitusfaasi jooksul antavast söödast moodustavad (massi kohta) vähemalt 50 % mitmesugused teraviljad (teravili ja teravilja kõrvalsaadused). Teraviljadest tuleb kindlasti anda maisi ja vähemalt ühte kõrreliste sugukonda kuuluvat teravilja (nisu, oder, tritik, kaer) või sorgot.

Teraviljasegus on maisi alammääraks (massi kohta) kehtestatud kollaka värvusega kanade puhul 25 % ning valge värvusega kanade puhul 15 %.

—   Kasvufaas (29.–52. päev)

Kasvufaas (29.–52. päev)

Kasvufaasi jooksul antavast söödast moodustavad (massi kohta) vähemalt 70 % mitmesugused teraviljad (teravili ja teravilja kõrvalsaadused). Teraviljadest tuleb kindlasti anda maisi ja vähemalt ühte kõrreliste sugukonda kuuluvat teravilja (nisu, oder, tritik, kaer) või sorgot.

Teraviljasegus on maisi alammääraks (massi kohta) kehtestatud kollaka värvusega kanade puhul 30 % ning valge värvusega kanade puhul 15 %.

—   Lõppfaas (53. päevast kuni tapmiseni, st vähemalt 81. päevani)

Lõppfaas (53. päevast kuni tapmiseni, st vähemalt 81. päevani)

Lõppfaasi jooksul antavast söödast moodustavad (massi kohta) vähemalt 80 % mitmesugused teraviljad (teravili ja teravilja kõrvalsaadused). Teraviljadest tuleb kindlasti anda maisi ja vähemalt ühte kõrreliste sugukonda kuuluvat teravilja (nisu, oder, tritik, kaer) või sorgot.

Teraviljasegus on maisi alammääraks (massi kohta) kehtestatud kollaka värvusega kanade puhul 30 % ning valge värvusega kanade puhul 15 %.

Igale söödasegule lisatakse korrapäraselt savimineraale (bentoniit). Bentoniidi miinimumsisalduseks söödas on kehtestatud 2 kg/t.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Poulet du Périgord” valmistamiseks kasutatavate kanade kasvatamine ja tapmine peab toimuma geograafilises piirkonnas.

Périgordi piirkonna tapamajades on välja kujunenud ja säilinud oskusteave rümpade valimiseks, mis aitab hoida toote head mainet ja tagab toote kvaliteetse väljanägemise.

Kupatamisel ja kitkumisel, siseelundite eemaldamisel, sidumisel ja laagerdamisel toimitakse ülima ettevaatlikkusega, sest ainult veatud rümbad turustatakse tervetena. Selle tarbeks toimub valik kahes etapis – esiteks enne sidumist ja seejärel pärast laagerdamist.

Traditsioonilisel kujul „métifet” ehk „méti-fait” turustatava toote puhul toimub siseelundite eraldamine ja rümba viimistlemine käsitsi.

métifet

méti-fait

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Tükeldamine ja pakendamine toimub tapamajas. See tagab tootmisetappide järgnevuse ning võimaldab vältida liha kvaliteedi muutumist kokkupuutel õhuga. Nii värske kui ka külmutatud liha välimus peab olema veatu. Käitlemisetappe ei tohi olla palju, sest toote „Poulet du Périgord” nahk on õhuke. Külmutamine peab toimuma hiljemalt 24 tunni jooksul pärast tapmist. Eeltoodut silmas pidades tuleb toode kiiresti pakendada ning selle toimingu teostamine geograafilises piirkonnas võimaldab tagada vastavuse esitlusviisi nõuetele.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Märgistus peab sisaldama kaitstud geograafilise tähise nimetust „Poulet du Périgord”.

Märgistusel ja müügidokumentidel peab kindlasti olema ühine logo:

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab järgmisi departemange:

| — | Charente (ainult järgmised kantonid: Aubeterre-sur-Dronne, Chalais, Montbron, Montemboeuf, Montmoreau-Saint-Cybard, Villebois-Lavalette), |
| --- | --- |

—

Charente (ainult järgmised kantonid: Aubeterre-sur-Dronne, Chalais, Montbron, Montemboeuf, Montmoreau-Saint-Cybard, Villebois-Lavalette),

| — | Charente-Maritime (ainult Montguyoni kanton), |
| --- | --- |

—

Charente-Maritime (ainult Montguyoni kanton),

| — | Corrèze (ainult järgmised kantonid: Argentat, Ayen, Beaulieu-sur-Dordogne, Beynat, Brive-la-Gaillarde-Centre, Brive-la-Gaillarde-Nord-Est, Brive-la-Gaillarde-Sud-Est, Brive-la-Gaillarde-Sud-Ouest, Corrèze, Donzenac, Égletons, Juillac, Larche, Lubersac, Malemort-sur-Corrèze, Meyssac, Seilhac, Treignac, Tulle-Campagne-Nord, Tulle-Campagne-Sud, Tulle-Urbain-Nord, Tulle-Urbain-Sud, Uzerche, Vigeois), |
| --- | --- |

—

Corrèze (ainult järgmised kantonid: Argentat, Ayen, Beaulieu-sur-Dordogne, Beynat, Brive-la-Gaillarde-Centre, Brive-la-Gaillarde-Nord-Est, Brive-la-Gaillarde-Sud-Est, Brive-la-Gaillarde-Sud-Ouest, Corrèze, Donzenac, Égletons, Juillac, Larche, Lubersac, Malemort-sur-Corrèze, Meyssac, Seilhac, Treignac, Tulle-Campagne-Nord, Tulle-Campagne-Sud, Tulle-Urbain-Nord, Tulle-Urbain-Sud, Uzerche, Vigeois),

| — | Dordogne, |
| --- | --- |

—

Dordogne,

| — | Gironde (ainult järgmised kantonid: Castillon-la-Bataille, Coutras, Lussac, Pujols, Sainte-Foy-la-Grande), |
| --- | --- |

—

Gironde (ainult järgmised kantonid: Castillon-la-Bataille, Coutras, Lussac, Pujols, Sainte-Foy-la-Grande),

| — | Haute-Vienne (ainult järgmised kantonid: Aixe-sur-Vienne, Ambazac, Châlus, Châteauneuf-la-Forêt, Eymoutiers, Laurière, Limoges-Beaupuy, Limoges-Isle, Limoges-Landouge, Limoges-Couzeix, Limoges-Cité, Limoges-Le Palais, Limoges-Condat, Limoges-Panazol, Limoges-Corgnac, Limoges-Puy-las-Rodas, Limoges-Grand-Treuil, Limoges-Vigenal, Limoges-Émailleurs, Limoges-Carnot, Limoges-Centre, Limoges-La Bastide, Nexon, Nieul, Oradour-sur-Vayres, Pierre-Buffière, Rochechouart, Saint-Germain-les-Belles, Saint-Junien-Est, Saint-Junien-Ouest, Saint-Laurent-sur-Gorre, Saint-Léonard-de-Noblat, Saint-Mathieu, Saint-Yrieix-la-Perche), |
| --- | --- |

—

Haute-Vienne (ainult järgmised kantonid: Aixe-sur-Vienne, Ambazac, Châlus, Châteauneuf-la-Forêt, Eymoutiers, Laurière, Limoges-Beaupuy, Limoges-Isle, Limoges-Landouge, Limoges-Couzeix, Limoges-Cité, Limoges-Le Palais, Limoges-Condat, Limoges-Panazol, Limoges-Corgnac, Limoges-Puy-las-Rodas, Limoges-Grand-Treuil, Limoges-Vigenal, Limoges-Émailleurs, Limoges-Carnot, Limoges-Centre, Limoges-La Bastide, Nexon, Nieul, Oradour-sur-Vayres, Pierre-Buffière, Rochechouart, Saint-Germain-les-Belles, Saint-Junien-Est, Saint-Junien-Ouest, Saint-Laurent-sur-Gorre, Saint-Léonard-de-Noblat, Saint-Mathieu, Saint-Yrieix-la-Perche),

| — | Lot (ainult järgmised kantonid: Bretenoux, Cahors-Nord-Est, Cahors-Nord-Ouest, Cahors-Sud, Cajarc, Castelnau-Montratier, Catus, Cazals, Gourdon, Gramat, Labastide-Murat, Lacapelle-Marival, Lalbenque, Lauzès, Limogne-en-Quercy, Livernon, Luzech, Martel, Montcuq, Payrac, Puy-l’Évêque, Saint-Céré, Saint-Germain-du-Bel-Air, Saint-Géry, Salviac, Souillac, Vayrac), |
| --- | --- |

—

Lot (ainult järgmised kantonid: Bretenoux, Cahors-Nord-Est, Cahors-Nord-Ouest, Cahors-Sud, Cajarc, Castelnau-Montratier, Catus, Cazals, Gourdon, Gramat, Labastide-Murat, Lacapelle-Marival, Lalbenque, Lauzès, Limogne-en-Quercy, Livernon, Luzech, Martel, Montcuq, Payrac, Puy-l’Évêque, Saint-Céré, Saint-Germain-du-Bel-Air, Saint-Géry, Salviac, Souillac, Vayrac),

| — | Lot-et-Garonne (ainult järgmised kantonid: Cancon, Castelmoron-sur-Lot, Castillonnès, Duras, Fumel, Lauzun, Marmande-Est, Marmande-Ouest, Monclar, Monflanquin, Sainte-Livrade-sur-Lot, Seyches, Tonneins, Tournon-d’Agenais, Villeneuve-sur-Lot-Sud, Villeréal, Le Mas-d’Agenais). |
| --- | --- |

—

Lot-et-Garonne (ainult järgmised kantonid: Cancon, Castelmoron-sur-Lot, Castillonnès, Duras, Fumel, Lauzun, Marmande-Est, Marmande-Ouest, Monclar, Monflanquin, Sainte-Livrade-sur-Lot, Seyches, Tonneins, Tournon-d’Agenais, Villeneuve-sur-Lot-Sud, Villeréal, Le Mas-d’Agenais).

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Geograafiline piirkond hõlmab Prantsusmaa edela-osa, mille keskmes on Dordogne’i departemang.

Selliselt määratletud Périgordi piirkond on ulatuslik kõrgendik, mille nõlvad on peamiselt kirde-edela suunalised. Arvukad mägiojad, mille voolusäng kulgeb läbi piirkonna mitmesuguse tihedusega kivimite, on kujundanud Périgordi maastikule iseloomuliku väikeste, mitmes suunas kulgevate ja erisuguse profiiliga orgude võrgustiku. Ainult orud, kus on rikkalikult alluviaalsetteid, on sobilikud teravilja kasvatamiseks. Mäenõlvadel, mis on sageli järsud ja metsaga kaetud, tegeletakse pigem kodulinnukasvatusega.

Tulenevalt geoloogilisest mitmekesisusest on piirkond maavaradest (raud, kuld, lubjakivi, kaoliin) rikas. Mitmes kohas kaevandatakse bentoniidi ja montmorilloniidi tüüpi smektilist savi, mida kasutatakse eriotstarbeks.

Geograafilises piirkonnas on enamasti mõõdukas mereline kliima, mida mõjutab Atlandi ookeani põhjaosa kliimasüsteem, kuid kindel mõju on nii kontinentaalsel kui ka vahemerelisel kliimal.

Kogu geograafilises piirkonnas on tähtsal kohal maisikasvatus. Palju kasvatatakse ka kõrreliste sugukonda kuuluvaid teravilju, peamiselt nisu ja tritikut.

Inimtegurite kohta on teada, et kodulinnukasvatusega on Périgordi piirkonnas tegeletud alates XIV sajandist.

Alles XIX sajandil sai Périgordist kodulinnukasvatuspiirkond, mille toodang on tänu pereettevõtjale siiski säilitanud oma traditsioonilise iseloomu.

Esimene tootekaitseühing „Syndicat de défense du Poulet Fermier du Périgord” loodi 1953. aastal. Ühingu selleaegsetes tehnilistes eeskirjades on kodulindude kasvatamise meetod määratletud kui „Périgordi talumajapidamistele iseloomulik tootmisviis”.

Toote „Poulet du Périgord” tarbeks kasvatatakse kanu ka tänapäeval endisaegsetes ekstensiivse tootmise tingimustes. Vabalt peetavad kanad on aretatud vastupidavatest ja aeglase kasvuga tõuliinidest.

Olenemata kodulindude vanusest sisaldab nende söödaratsioon vähemalt kahte teravilja, millest üks on kindlasti mais ja teine kas nisu, oder, tritik, sorgo või kaer. Périgordi piirkonna kodulinnukasvatajad poetavad lindudele iga päev ette paar peotäit teravilja täisteradena.

Söödaratsioonile lisatakse bentoniiti – Périgordi piirkonna savi, mis on tuntud kodulindude seedimist parandavate omaduste poolest ja mida leidub piirkonna maavarade hulgas.

Toote eripära

Toote eripära

Toode „Poulet du Périgord” on kana, millel on ühtlast värvi nahk ning hästi arenenud ja tihke lihasmass, mis jaotub ühtlaselt kogu luustikule. Piisav, kuid mitte üleliia paks rasvakiht nii naha all kui ka musklite piirkonnas (interstitsiaalsed rasvad) on jaotunud ühtlaselt ega ole kogunenud kõhuõõnde või õlaluu ümber.

Erilist tähelepanu pööratakse tervikrümpade kvaliteedile, need peavad olema veatud.

Kõik eespool osutatud aspektid tagavadki toote „Poulet du Périgord” hea maine.

Põhjuslik seos

Põhjuslik seos

Toote „Poulet du Périgord” seos tootmispiirkonnaga põhineb toote kvaliteedil ja mainel.

Pehme merelise kliimaga geograafilises piirkonnas, mille kõrgus merepinnast on väike või keskmine, on soodsad tingimused kodulindude kasvatamiseks.

Alluviaalsetete poolest rikastes orgudes kasvatatakse teravilja ning enamasti järskudel ja metsaga kaetud mäenõlvadel tegeletakse kodulinnukasvatusega.

Kuna Périgordi põllumajandusettevõtete teraviljasaak on juba väga pikka aega stabiilne ja korrapärane, kasutatakse teravilja söödana, mille toitaineline koostis on piirkonnale iseloomulik ja eriti sobilik kanakasvatuse tarbeks.

Teraviljadest kasutatakse söödaks kõige sagedamini maisi, sest seda kasvatatakse kõige rohkem. Kuna maisiteradel puudub seemnekest, on neid lihtsam seedida ja seega omastab organism maisi paremini. Kuna maisil on suur rasva- ja tärklisesisaldus, on see kõrge energiaväärtusega teravili ja sobib eelkõige lihavate ja kogukate kodulindude kasvatamiseks.

Söödaratsioonile lisatakse süstemaatiliselt savi (bentoniidi), mis tagab kanalas väga hea sanitaarse olukorra ja keskkonnatingimused ning aitab seega kaasa kodulindude stabiilsele ja pidevale juurdekasvule. Périgordi piirkonna kodulinnukasvatajate koostatud söödaratsioon on end õigustanud aeglase kasvuga tõuliinidest aretatud kanade (keda kasutatakse toote „Poulet du Périgord” valmistamiseks) lihasmassi ja rasvakihi kasvatamiseks.

Bentoniidi lisamine kõikidele söötadele tagab söödaratsiooni parema omastamise kodulinnu kogu eluea jooksul. Sööda parem omandamine aitab kaasa kõikide kudede, sh lihaskudede paremale arengule ja soodustab rasva ühtlasemat jaotumist. Seega on rümpadel nii kõhuõõnde kogunenud kui ka nahaalust rasva vähem. Nahk on õhem, kogu rümbal ühtlase värvusega ja lihasmass kumab sellest läbi.

Lisaks eespool kirjeldatule on Périgordi piirkonna kodulinnukasvatajatel tavaks poetada iga päev lindudele ette paar peotäit täisterasid. See esivanemate komme, mille varasem eesmärk oli lindude kokku koondamine, tugevdab linnukasvataja sidet lindudega, soodustab tibudel nokkimisinstinkti tekkimist ja valmistab neid ette uiteväljadel toimetamiseks. Selline teguviis ärgitab suuremale füüsilisele aktiivsusele, mis omakorda soodustab lihaste arengut ja rasva ühtlasemat jaotumist lihastele.

See aitab stimuleerida pugu tööd varajasest east saati, parandades seega söödaratsiooni omastamist organismi poolt ja lihasmassi juurdekasvu.

Lisaks ärgitab see tibusid pidevalt siblima, mistõttu on allapanu õhutatud ja püsib kodulindude kasvatamisaja vältel pikemalt kuivana.

Kuna kanalas on allapanu väga puhas, siis on kanade sulestiku seisund hea, sulgi on lihtsam kitkuda ja terved rümbad on laitmatu välimusega.

Kodulindude vabapidamine uiteväljadel, mis asuvad sageli järsul metsaga kaetud nõlval, mõjutab toote „Poulet du Périgord” eripära väljakujunemist: kanade luustik on tugevam võimaldades lihasmassi paremat arengut (rinnak ja koivad) ja vähendades nahaaluse rasva teket.

Kõiki neid aspekte tõstis esile piirkonna kuulus kokk La Mazille oma 1929. aastal ilmunud kohalike retseptide kogumikus: „Périgordi kodulindude suurepärased omadused on peamiselt tingitud sellest, et neid söödetakse ja nuumatakse maisiga.”

Toote „Poulet du Périgord” maine kohta leiab tõendeid juba alates XIX sajandist, kui esmalt Dordogne’is (1862) ja seejärel kõikides piirnevates departemangudes (Limoges 1862, Agen 1863 Niort 1866) korraldatud konkurssidel pärjati paljusid Périgordi piirkonna tootjaid.

Ka viimasel aastakümnel põllumajanduskonkursil (Pariisi põllumajandusmess Salon International de l’Agriculture) saavutatud võidud annavad kinnitust toote „Poulet du Périgord” (nii terve rümba kui ka jaotustükkide) hea positsiooni kohta kogu riigis.

—   Terve rümp: kuldmedal 2005 ja 2010; hõbemedal 2004, 2005 ja 2010; pronksmedal 2006.

Terve rümp

—   Kanafilee: kuldmedal 2010; pronksmedal 2005 ja 2006.

Kanafilee

—   Kana koivad: kuldmedal 2003 ja 2007; hõbemedal 2009; pronksmedal 2004 ja 2010.

Kana koivad

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7f021529-d866-4d12-9860-ec61a860a6b0

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 2.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 195/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 195/15

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2016/C 195/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„ŠOLTANSKO MASLINOVO ULJE”

ELi nr: HR-PDO-0005-01346 – 19.6.2015

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus

„Šoltansko maslinovo ulje”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.5. Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Šoltansko maslinovo ulje” [Šolta oliiviõli] tähistatakse ekstra-neitsioliiviõli, mis on saadud otse üksnes mehaaniliselt korjatud oliividest.

Turule laskmisel peab toode „Šoltansko maslinovo ulje” olema järgmiste füüsikalis-keemiliste omadustega:

| — | vabade rasvhapete proportsioon ≤ 0,70 %, peroksiidiarv peab olema ≤ 7,0 mmol O2/kg, konkreetne ekstinktsioon ultraviolettkiirguses K270 ≤ 0,220, K232 ≤ 2,50 ja ∆K≤ 0,010; |
| --- | --- |

—

vabade rasvhapete proportsioon ≤ 0,70 %, peroksiidiarv peab olema ≤ 7,0 mmol O2/kg, konkreetne ekstinktsioon ultraviolettkiirguses K270 ≤ 0,220, K232 ≤ 2,50 ja ∆K≤ 0,010;

2

ja järgmiste organoleptiliste omadustega:

| — | värvus kollakasroheline, oliivilehtede ja rohelise vilja markantne (värske puuviljalisus), tavaliselt lille- ja puuviljaaroom. Kõige levinum puuviljaaroom on banaani meenutav. Õli on meeldiva mõru ja terava maitsega. |
| --- | --- |

—

värvus kollakasroheline, oliivilehtede ja rohelise vilja markantne (värske puuviljalisus), tavaliselt lille- ja puuviljaaroom. Kõige levinum puuviljaaroom on banaani meenutav. Õli on meeldiva mõru ja terava maitsega.

Organoleptiliste puudusteta õli puuviljalisuse, mõruduse ja teravuse mediaanid on igaüks ≥ 1, kusjuures positiivsete organoleptiliste omaduste mediaanide summa peab olema ≥ 5.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toodet „Šoltansko maslinovo ulje” toodetakse pärismaistest oliivisortidest „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) ja „Oblica”. Sort „Levantinka” peab tootes moodustama 50 %, samas kui sortide „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) ja „Oblica” segu peab tootes moodustama 95 %. Ülejäänud 5 % või vähem võib olla saadud Šolta oliivisaludes kasvanud muudest sortidest, mis väikese osakaalu tõttu ei mõjuta toote lõplikke omadusi.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Šoltansko maslinovo ulje” kõik tootmisetapid (maaharimine, oliivide korjamine ja pressimine) peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, millele on osutatud punktis 4.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus osutab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus osutab

Toote „Šoltansko maslinovo ulje” eripäraste omaduste ja kvaliteedi säilitamiseks peab õli villimine toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, millele on osutatud punktis 4. Šolta on saar ja seega toimub vedu osaliselt meritsi. See tähendab, et valgus, temperatuur ja muud looduslikud tegurid võivad negatiivselt mõjuda toote kvaliteedile ning õli organoleptilised omadused võivad muutuda. Nimetatud põhjusel ei tohi toodet villida väljaspool määratletud geograafilist piirkonda. Toote päritolu ja jälgitavus tagatakse kontrollisüsteemiga, mida oleks väljaspool tootmispiirkonda keerulisem rakendada. Toode „Šoltansko maslinovo ulje” tuleb villida tumedasse klaasanumasse, mille mahutavus on kuni 1 l.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Šoltansko maslinovo ulje” tootmispiirkond hõlmab kogu Šolta saart ja Maslinica linna vastas asuvat seitset laidu: Polebrnjak, Saskinja, Balkun, Kamik, Šarac, Grmej ja Stipanska, mis moodustavad osa Šolta omavalitsusüksusest. Kesk-Dalmaatsia saarestiku Šolta saar asub Spliti-Dalmaatsia maakonnas. Seda saart eraldab põhjas mandrist ja Čiovo saarest Spliti väin, idas Brači saarest merekitsus Splitska vrata ja läänes Drvenik Veli saarest Šolta väin.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid

Looduslikud tegurid

Šolta saare karstipinnas on kujunenud vahemerelises kliimas. Pinnas on moodustunud paekivi-dolomiidi aluspõhjakivimi, künkliku maastiku ja kliimategurite koostoimes. Need pinnase moodustumist soodustanud tegusid on põhjustanud sellel vahemerelisel karstialal konkreetse mullatüübi (nii punased mullad kui ka rähkmullad) tekkimist.

Šolta saar asub kitsal geograafilisel alal, nn Euroopa-Vahemere piirkonna Aadria mere idaosa keskel. Kliima ja taimestiku poolest on see Aadria mere rannikupiirkond konkreetsete mikroökoloogiliste tingimustega – vähesed sademed ja kõrgeim aasta keskmine temperatuur. Šolta saare kliimale on eelkõige iseloomulikud pehmed talved ja kuivad suved, mil aasta kõige vihmarohkemal kuul on sademeid kolm korda rohkem kui kõige kuivemal suvekuul. Sademete hulk kõige kuivemal kuul on alla 40 mm. Suved on palavad, kuivad ja päikselised. Šolta saarel on aasta keskmine temperatuur 16 °C ja keskmine sademete hulk 847 mm. See saar on osa keskmiselt soojast, kuivast piirkonnast. Peamiselt sajab vihma tsükloni aktiivsusest tingituna augusti lõpus ja talve alguses ning kevadel märtsis ja aprillis. Kõige vähem sajab vihma juulis. Šolta saar asub Horvaatia kõige päikselisemas osas – 2 713 päikesepaistelist tundi aastas, keskmiselt 7,4 tundi päevas.

Šolta saarel puhuvad tuuled on boora, siroko ja mistraal. Peamiselt talvel ja varakevad esinev boora on kuiv, külm ja iiliti puhuv tuul. Siroko on niiske, soe ja muutumatult puhuv tuul, millele järgneb tugev vihmasadu. Mere ja maismaa eri soojenemiskiirusest tingitud mistraal puhul peamiselt suveperioodil.

Inimtegurid

Inimtegurid

Kuna Šolta saare oliivisalud on istutatud peamiselt ligipääsmatul, muud liiki põllumajandustootmise jaoks sobimatul karstimaastikul, harivad tootjad seal pinnast ja korjavad oliive traditsioonilisel viisil: maad haritakse ja umbrohtu rohitakse käsitsi, kasutades selleks traditsioonilisi tööriistu (kõblas ja kirka (maakirves)) ning kui vaja lõigata või niita, siis on traditsioonilised abivahendid sirp ja vikat. Oliive saab puu küljest kätte oksi raputades ja neid käega rehitsedes nii, et oliivid kukuvad puude alla laotatud võrku, plastkattele või palakatele. Oliivide käsitsi korjamisel on lubatud kasutada plastrehasid või käes hoitavaid raputeid. Šolta saare oliivikasvatajate erimeetod oliivipuude saagikuse suurendamiseks on pookimine. See on vegetatiivne paljundusmeetod, mille puhul sordi „Oblica” oksale poogitakse sordi „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) oks.

Toote eripära

Toote eripära

Toote „Šoltansko maslinovo ulje” eripära tuleneb tootmiseks kasutatavatest pärismaistest sortidest „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) ja „Oblica”. Šolta saarel kasvatatavatest oliivisortidest moodustavad need kaks sorti rohkem kui 95 %. Mitte kuskil mujal ei ole sort „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) nii levinud kui Šolta saarel.

Šolta saare oliiviõliproovide lenduvaid koostisaineid käsitlevast uurimustööst nähtub fenooliühendite suur osa, millest on tingitud oliivilehtede ja värske vilja lõhn (nn värske puuviljalisus). Kõige rohkem esineb ühendit (E)-2-heksenaal ja (Z)-3-heksenool, samas kui heksüülatsetaadist on tingitud puuviljane (banaani) aroom.

Sortide „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) ja „Oblica” oliiviõli on suure polüfenoolisisaldusega (looduslik antioksüdant), mis hoiab ära õli riknemise ning hoiab toodet pikka aega värske ja aromaatsena (M. Žanetić et al; Influences of polyphenolic compounds on the oxidative stability of virgin olive oils from selected autochthonous varieties, [Polüfenooliühendite mõju valitud pärismaiste sortide neitsioliiviõlide oksüdatiivsele stabiilsusele] Journal of Food, Agriculture and Environment, [Toidu, põllumajanduse ja keskkonna ajakiri] 2013).

Influences of polyphenolic compounds on the oxidative stability of virgin olive oils from selected autochthonous varieties

Sordi „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) lõhn ja maitse on tasakaalus, samas kui sordi „Oblica” puuviljaline lõhn on vähem mõru ja terav (M. Žanetić et al; Ispitivanje fenolnih spojeva i senzorski profil dalmatinskih djevičanskih maslinovih ulja [Uurimustöö Dalmaatsia neitsioliiviõlide fenooliühendite ja organoleptilise profiili kohta], Pomologia Croatica 17. aastakäik, nr 1–2, 2011).

Ispitivanje fenolnih spojeva i senzorski profil dalmatinskih djevičanskih maslinovih ulja

Esimesed kirjalikud ürikud Šolta saare oliiviõli kohta on pärit kaugest möödanikust. Autor Mihovilović on kirjutanud: „...Šolta saar kuulus Spliti linna alla ja Veneetsia vabariigi valitsemisajal (1409–1797) oli Šolta saare põllumajandus Spliti linna varustusallikas. Šolta saarelt saadi veini, oliiviõli, teravilja, kuivatatud puuvilja ja läätsi” (M. A. Mihovilović, Otok Šolta-monografija [Šolta saar – monograafia], 1990).

Otok Šolta-monografija

St. Stjepani kihelkonna ülevaates on kirjutatud: „Šolta saar on „Levantinka”, Kreeka või mandril „Šoltanka” sordina tuntud oliivide kasvulava; loetletud on arvukad kasvatajad, kes neid sorte edukalt kasvatavad.” (St Stephen’s parish review, [St. Stjepani kihelkonna ülevaade] Nada, Grohote, 1979).

Argikeeles kasutatakse tänapäevani nimetust „Šoltansko maslinovo ulje” (saatelehed ja arved, Eko Rast Šolta kooperative, Kapja i Bokuni prooviruum, 2011, 2013 ja 2014).

Põhjuslik seos

Põhjuslik seos

Toote „Šoltansko maslinovo ulje” kvaliteet on tingitud järgmistest põhjusliku seose teguritest: kliimatingimused, pärismaiste sortide olemasolu, tootjate oskusteave ja kogemused tootmisprotsessi kohta ning oliivikasvatuse ajalooline traditsioon.

Määratletud põllumajanduspiirkonna kliimatingimused, millele on iseloomulikud soojad, kuivad ja päikselised suved ning pehmed talved, soodustavad oliivisortide „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) ja „Oblica” kasvatamist, nii on Šolta saarel valdav selle kliima alltüüp „Csa” tuntud oliivikasvatuseks sobiva kliimana. Saarel tuhisevatel tuultel on tugev mõju ka Šolta oliivisaludele. Tänu külmale ja kuivale boorale, st boora toodud kuivadele, külmadele õhumassidele ei tekita kahjurite levik ja taimehaigused Šolta oliivisaludele märkimisväärset kahju. Niiske ja soe siroko, millele järgneb tugev vihmasadu, on tavaline suvekuudel ja eriti oluline ning oodatud, sest tagab oliividele vajaliku hulga niiskust. Mais ja juunis puhuv mistraal on oluline õitsemise ja tolmlemise ajal, kui oliivipuude õied puhkevad ja viljad hakkavad moodustuma.

Toote „Šoltansko maslinovo ulje” eripära ja kvaliteet põhineb Šolta oliivisalude sortidel, mille hulgas sordid „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) ja „Oblica” moodustavad 95 % Šolta saarel kasvatatavatest sortidest, kusjuures sort „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) on kõige enam levinud sort (50–60 % saarel kasvatatavates oliivisaludes). Tootele „Šoltansko maslinovo ulje” on iseloomulik banaani meenutav, puuviljaline aroom ning kerge mõrudus ja teravus.

Tootjad on välja töötanud märkimisväärse oskusteabe ja kogunud kogemusi selle kohta, kuidas Šolta saare karstimaastikule istutatud oliivisaludes toime tulla. Kuni tänapäevani töötavad oliivikasvatajad käsitsi, kasutades väikeseid, traditsioonilisi tööriistu. Oliivide käsitsi korjamine tähendab seda, et oliivikasvatajad saavad vilju koha peal sorteerida ja nii valitakse toote „Šoltansko maslinovo ulje” tootmiseks üksnes parimad ja kahjustamata oliivid, millega tagatakse õli püsiv kvaliteet. Šolta saare oliivikasvatajad on välja töötanud pookimismeetodi, mille puhul sordi „Oblica” oksale poogitakse sordi „Levantinka” (sünonüüm: „Šoltanka”) oks ja nii saadakse nn segasorti oliivipuud. Selle meetodi abil suurendatakse sordi „Oblica” oliivipuude viljakust ja saadakse suurem saak.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/SOLTANSKO%20MASLINOVO%20ULJE/Izmijenjena%20specifikacija%20proizvoda%20Šoltansko%20maslinovo%20ulje_16.3.2016_133943.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---