# Úradný vestník C 179/18.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 179 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5918. mája 2016 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 179

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5918. mája 2016

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informácie |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | 30. zasadnutie sa uskutočnilo od 7. do 9. decembra 2015 v Bruseli (Belgicko). |
| 2016/C 179/01 | Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi Skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na druhej strane — Zápisnica z rokovania v pondelok 7. decembra 2015 | 1 |
| 2016/C 179/02 | Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na druhej strane — Zápisnica z rokovania v utorok 8. decembra 2015 | 5 |
| 2016/C 179/03 | Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej — Zápisnica z rokovania v stredu 9. decembra 2015 | 10 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

30. zasadnutie sa uskutočnilo od 7. do 9. decembra 2015 v Bruseli (Belgicko).

2016/C 179/01

Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi Skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na druhej strane — Zápisnica z rokovania v pondelok 7. decembra 2015

1

2016/C 179/02

Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na druhej strane — Zápisnica z rokovania v utorok 8. decembra 2015

5

2016/C 179/03

Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej — Zápisnica z rokovania v stredu 9. decembra 2015

10

---

| POUŽITÉ ZNAČKY






  - | Konzultačný postup |
| --- | --- |
| *** | Postup súhlasu |
| ***I | Riadny legislatívny postup, prvé čítanie |
| ***II | Riadny legislatívny postup, druhé čítanie |
| ***III | Riadny legislatívny postup, tretie čítanie |

POUŽITÉ ZNAČKY

*

Konzultačný postup

***

Postup súhlasu

***I

Riadny legislatívny postup, prvé čítanie

***II

Riadny legislatívny postup, druhé čítanie

***III

Riadny legislatívny postup, tretie čítanie

(Typ postupu závisí od právneho základu navrhnutého v návrhu aktu.)

SKRATKY PARLAMENTNÝCH VÝBOROV

| AFET | Výbor pre zahraničné veci |
| --- | --- |
| DEVE | Výbor pre rozvoj |
| INTA | Výbor pre medzinárodný obchod |
| BUDG | Výbor pre rozpočet |
| CONT | Výbor pre kontrolu rozpočtu |
| ECON | Výbor pre hospodárske a menové veci |
| EMPL | Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci |
| ENVI | Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín |
| ITRE | Výbor pre priemysel, výskum a energetiku |
| IMCO | Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa |
| TRAN | Výbor pre dopravu a cestovný ruch |
| REGI | Výbor pre regionálny rozvoj |
| AGRI | Výbor pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka |
| PECH | Výbor pre rybné hospodárstvo |
| CULT | Výbor pre kultúru a vzdelávanie |
| JURI | Výbor pre právne veci |
| LIBE | Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci |
| AFCO | Výbor pre ústavné veci |
| FEMM | Výbor pre práva žien a rodovú rovnosť |
| PETI | Výbor pre petície |
| DROI | podvýbor pre ľudské práva |
| SEDE | podvýbor pre bezpečnosť a obranu |

AFET

Výbor pre zahraničné veci

DEVE

Výbor pre rozvoj

INTA

Výbor pre medzinárodný obchod

BUDG

Výbor pre rozpočet

CONT

Výbor pre kontrolu rozpočtu

ECON

Výbor pre hospodárske a menové veci

EMPL

Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci

ENVI

Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín

ITRE

Výbor pre priemysel, výskum a energetiku

IMCO

Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa

TRAN

Výbor pre dopravu a cestovný ruch

REGI

Výbor pre regionálny rozvoj

AGRI

Výbor pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

PECH

Výbor pre rybné hospodárstvo

CULT

Výbor pre kultúru a vzdelávanie

JURI

Výbor pre právne veci

LIBE

Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci

AFCO

Výbor pre ústavné veci

FEMM

Výbor pre práva žien a rodovú rovnosť

PETI

Výbor pre petície

DROI

podvýbor pre ľudské práva

SEDE

podvýbor pre bezpečnosť a obranu

SKRATKY POLITICKÝCH SKUPÍN

| PPE | Poslanecký klub Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) |
| --- | --- |
| S&D | Skupina Pokrokovej aliancie socialistov a demokratov v Európskom parlamente |
| ECR | Európski konzervatívci a reformisti |
| ALDE | Skupina Aliancie liberálov a demokratov za Európu |
| GUE/NGL | Konfederatívna skupina Európskej zjednotenej ľavice – Severskej zelenej ľavice |
| Verts/ALE | Skupina zelených/Európska slobodná aliancia |
| EFDD | Skupina Európa slobody a priamej demokracie |
| NI | nezaradení poslanci |

PPE

Poslanecký klub Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov)

S&D

Skupina Pokrokovej aliancie socialistov a demokratov v Európskom parlamente

ECR

Európski konzervatívci a reformisti

ALDE

Skupina Aliancie liberálov a demokratov za Európu

GUE/NGL

Konfederatívna skupina Európskej zjednotenej ľavice – Severskej zelenej ľavice

Verts/ALE

Skupina zelených/Európska slobodná aliancia

EFDD

Skupina Európa slobody a priamej demokracie

NI

nezaradení poslanci

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

30. zasadnutie sa uskutočnilo od 7. do 9. decembra 2015 v Bruseli (Belgicko).

| 18.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 179/1

---

SPOLOČNÉ PARLAMENTNÉ ZHROMAŽDENIE V RÁMCI DOHODY O PARTNERSTVE UZATVORENEJ MEDZI ČLENMI SKUPINY AFRICKÝCH, KARIBSKÝCH A TICHOMORSKÝCH ŠTÁTOV NA JEDNEJ STRANE A EURÓPSKOU ÚNIOU A JEJ ČLENSKÝMI ŠTÁTMI NA DRUHEJ STRANE

ZÁPISNICA Z ROKOVANIA V PONDELOK 7. DECEMBRA 2015

(2016/C 179/01)

Obsah

| Oficiálne úvodné rokovanie | 1 |
| --- | --- |

| Rokovanie Spoločného parlamentného zhromaždenia | 2 |
| --- | --- |

| Zloženie Spoločného parlamentného zhromaždenia | 2 |
| --- | --- |

| Akreditácia zástupcov mimoparlamentných organizácií | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Prijatie programu schôdze (AP101.966) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Schválenie zápisnice zo záverečného rokovania 29. zasadnutia Spoločného parlamentného zhromaždenia (Ú. v. EÚ C 391, 24.11.2015) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Oznámenia spolupredsedov vrátane rozhodnutí, ktoré prijalo Predsedníctvo na schôdzi 7. decembra 2015 | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Stav demokracie v EÚ a v krajinách AKT | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Štyridsať rokov partnerstva: hodnotenie vplyvu na obchod a rozvoj v krajinách AKT a perspektívy vytvárania trvalých vzťahov medzi krajinami AKT a Európskou úniou | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Naliehavá téma č. 2: Povolebná situácia v Burundi | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

ZÁPISNICA Z ROKOVANIA V PONDELOK 7. DECEMBRA 2015

(Rokovanie sa začalo o 11.00 h)

Oficiálne úvodné rokovanie

Rečníci na zhromaždení:

Louis Michel, spolupredseda Spoločného parlamentného zhromaždenia, Fitz A. Jackson, spolupredseda Spoločného parlamentného zhromaždenia a Mars di Bartolomeo, predseda luxemburskej Poslaneckej snemovne (Luxembursko, predsedníctvo Európskej únie).

(Rokovanie bolo prerušené o 12.00 h a pokračovalo o 15.05 h)

PREDSEDAJÚCI: Louis MICHEL

Spolupredseda

Rokovanie Spoločného parlamentného zhromaždenia

Spolupredseda privítal všetkých účastníkov.

Zloženie Spoločného parlamentného zhromaždenia

Spolupredseda oznámil, že zoznam členov Spoločného parlamentného zhromaždenia, ako ho zaslali orgány štátov AKT a Európsky parlament, bude priložený k zápisnici.

Akreditácia zástupcov mimoparlamentných organizácií

Spolupredseda oznámil, že v súlade s článkom 17 ods. 1 dohody z Cotonou a článkom 1 ods. 2 rokovacieho poriadku Spoločného parlamentného zhromaždenia bol prijatý zoznam žiadostí o akreditáciu zástupcov mimoparlamentných organizácií. Prítomnosť týchto zástupcov sa zaznamená a ich mená budú uvedené v prílohe k zápisnici.

1.   Prijatie programu schôdze (AP101.966)

Rečníci: Spolupredsedovia Jackson a Michel.

Program schôdze bol prijatý v podobe uvedenej v tejto zápisnici.

2.   Schválenie zápisnice zo záverečného rokovania 29. zasadnutia Spoločného parlamentného zhromaždenia (Ú. v. EÚ C 391, 24.11.2015)

Zápisnica bola schválená.

3.   Oznámenia spolupredsedov vrátane rozhodnutí, ktoré prijalo Predsedníctvo na schôdzi 7. decembra 2015

Spolupredseda informoval o výsledkoch schôdze Predsedníctva, ktorá sa konala 7. decembra 2015.

Prijali sa tieto rozhodnutia:

| a) | Stále výbory vypracujú návrhy týchto správ: | Výbor pre politické záležitosti: ústavné obmedzenia volebného obdobia prezidenta |
| --- | --- | --- |

a)

Stále výbory vypracujú návrhy týchto správ:

Výbor pre politické záležitosti: ústavné obmedzenia volebného obdobia prezidenta

| | Výbor pre hospodársky rozvoj, financie a obchod: Vplyv nezákonných finančných tokov na financovanie rozvoja |
| --- | --- |

Výbor pre hospodársky rozvoj, financie a obchod: Vplyv nezákonných finančných tokov na financovanie rozvoja

| | Výbor pre sociálne veci a životné prostredie: Výzvy pre rodinné poľnohospodárske podniky a malé poľnohospodárske podniky v krajinách AKT |
| --- | --- |

Výbor pre sociálne veci a životné prostredie: Výzvy pre rodinné poľnohospodárske podniky a malé poľnohospodárske podniky v krajinách AKT

| b) | 31. zasadnutie Spoločného parlamentného zhromaždenia sa bude konať od 13. do 15. júna 2016 v Južnej Afrike. |
| --- | --- |

b)

31. zasadnutie Spoločného parlamentného zhromaždenia sa bude konať od 13. do 15. júna 2016 v Južnej Afrike.

| c) | 32. zasadnutie Spoločného parlamentného zhromaždenia sa bude konať v Strednej Afrike. |
| --- | --- |

c)

32. zasadnutie Spoločného parlamentného zhromaždenia sa bude konať v Strednej Afrike.

Spolupredseda oznámil tieto termíny:

| — | na predloženie pozmeňujúcich návrhov ku kompromisným uzneseniam a ďalším súrnym uzneseniam, o ktorých sa má hlasovať: utorok 8. december, 12.00 h, |
| --- | --- |

—

na predloženie pozmeňujúcich návrhov ku kompromisným uzneseniam a ďalším súrnym uzneseniam, o ktorých sa má hlasovať: utorok 8. december, 12.00 h,

| — | na predloženie žiadostí týkajúcich sa spôsobov hlasovania: streda 9. december, 10.00 h písomne. |
| --- | --- |

—

na predloženie žiadostí týkajúcich sa spôsobov hlasovania: streda 9. december, 10.00 h písomne.

Rečník: João Ferreira, o nedostatku portugalských tlmočníkov.

Spolupredseda pripomenul platné pravidlá.

4.   Stav demokracie v EÚ a v krajinách AKT

Rozprava s Yves Letermeovou, generálnou tajomníčkou Medzinárodného inštitútu pre demokraciu a volebnú podporu (International IDEA)

Yves Leterme, generálna tajomníčka International IDEA, predstavila prezentáciu o súčasnom stave demokracie v EÚ a krajinách AKT.

Rečníci: Adjedoue Weidou (Čad), Davor Ivo Stier, Maria Arena, Younoussa Tondy (Niger), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), João Ferreira, Ahamada Soukouna (Mali), Sonny Ogbuoji (Nigéria), Ignazio Corrao, Michael Gahler, Enrique Guerrero Salom, Jo Leinen, Michela Giuffrida, Mariya Gabriel a Louis Michel.

Yves Leterme zdôraznila, že International IDEA používa pojem demokracia v najširšom zmysle, pričom poukázala na to, že neexistuje iba jeden model. Vlády môžu podporovať demokraciu a zaviazať sa k jej dodržiavaniu, ale nemôžu ju „vyvážať“ do ostatných krajín. Demokratický systém vznikol na kontrole zo strany občanov a rovnosti všetkých občanov pri vykonávaní ich kontrolnej právomoci. Pre cieľ trvalo udržateľného rozvoja č. 16, ktorým sa podporujú demokratické inštitúcie ako nástroj mieru, bolo dôležité zaviesť konkrétne ukazovatele.

Členovia zdôraznili, že aj keď boli demokratické hodnoty niekedy v rôznych krajinách vykladané odlišne, boli vzájomne univerzálne. Nastolené otázky zahŕňali aj krízu týkajúcu sa spojenia medzi politickými predstaviteľmi a obyvateľstvom v dôsledku nespôsobilosti politických strán prispôsobiť sa meniacemu prostrediu na celom svete, zvýšenej všeobecnej požiadavke na účasť na politickom živote a stále rýchlejšiemu vývoju technológií.

5.   Štyridsať rokov partnerstva: hodnotenie vplyvu na obchod a rozvoj v krajinách AKT a perspektívy vytvárania trvalých vzťahov medzi krajinami AKT a Európskou úniou

Výbor pre hospodársky rozvoj, financie a obchod

Spoluspravodajcovia: Jacob Oulanyah (Uganda) a David Martin

Sanjay Tanna (Uganda) (nahradil Jacoba Oulanyaha) a Enrique Guerrero Salom (nahradil Davida Martina) predstavili správu.

Rečníci: Theodor Dumitru Stolojan, Norbert Neuser, Younoussa Tondy (Niger), Netty Baldeh (Gambia), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Javier Nart, João Ferreira, Maria Heubuch, Laura Ferrara, Ousmane Kaba (Guinea), Teshome Toga (Etiópia), Maurice Ponga, Michael Gahler a Erja Askola (Európska komisia).

Vznikol široký konsenzus o všeobecne pozitívne hodnotenom partnerstve AKT – EÚ, ako aj o potrebe prispôsobiť ho novej situácii, účinnejšiemu boju proti chudobe a stimulovať rast, investície, diverzifikáciu a zlepšiť prístup krajín AKT na trh EÚ a svetové trhy. Stanoviská o vplyve dohôd o hospodárskom partnerstve na obchod a rozvoj boli rôznorodejšie, pričom niektorí členovia zdôraznili príležitosti, ktoré ponúkajú, a iní ich kritizovali za to, že sú viac zamerané na obchod než na rozvoj.

Sanjay Tanna (Uganda) a Enrique Guerrero Salom ukončili rozpravu.

6.   Naliehavá téma č. 2: Povolebná situácia v Burundi

Rečníci: Erminia Norarangelo (Európska služba pre vonkajšiu činnosť), Netty Baldeh (Gambia), Louis Michel, Lidia Senra Rodríguez, Maria Arena, Tulia Ackson (Tanzánia), Veikko Nekundi (Namíbia), Teshome Toga (Etiópia), Maria Heubuch, Ignazio Corrao, Anicet Niyongabo (Burundi), Mariya Gabriel, Kashetu Kyenge, Maurice Ponga, Bogdan Brunon Wenta a Joachim Zeller.

Vznikol jasný názorový rozdiel medzi EP a krajinami AKT, čo sa týka povolebnej situácie v Burundi, najmä v súvislosti s výkladom Arushskej dohody o mieri a zmierení pre Burundi z hľadiska stanovenia doterajšieho počtu funkčných období prezidenta Burundi. Zatiaľ čo poslanci EP zastávali názor, že Arushská dohoda bola porušená, krajiny AKT sa domnievali, že Burundi a súdy Východoafrického spoločenstva rozhodli v prospech pozície burundskej vlády. Vznikli aj nezhody, pokiaľ ide o rozhodnutie EÚ začať konzultácie s vládou Burundi podľa článku 96 dohody z Cotonou.

Niektorí poslanci EP zároveň odsúdili nedávne násilné útoky a nárast prípadov porušovania a zneužívania ľudských práv vrátane vrážd, mimosúdnych popráv, porušovaní telesnej integrity jednotlivcov, prípadov mučenia a iného krutého, neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania, svojvoľných zatýkaní a nezákonných zadržiavaní a porušovaní slobody tlače a prejavu, ako aj častého výskytu beztrestnosti.

(Rokovanie sa skončilo o 18.15 h)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Spolupredsedovia

Patrick I. GOMES a

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Spolutajomníci

---

| 18.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 179/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 179/5

---

SPOLOČNÉ PARLAMENTNÉ ZHROMAŽDENIE V RÁMCI DOHODY O PARTNERSTVE UZATVORENEJ MEDZI ČLENMI SKUPINY AFRICKÝCH, KARIBSKÝCH A TICHOMORSKÝCH ŠTÁTOV NA JEDNEJ STRANE A EURÓPSKOU ÚNIOU A JEJ ČLENSKÝMI ŠTÁTMI NA DRUHEJ STRANE

ZÁPISNICA Z ROKOVANIA V UTOROK 8. DECEMBRA 2015

(2016/C 179/02)

Obsah

| 1. | Vyhlásenie európskeho komisára pre medzinárodnú spoluprácu a rozvoj Nevena Mimicu | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Rozprava s Nevenom Mimicom, komisárom zodpovedným za medzinárodnú spoluprácu a rozvoj – postup prihlásenia sa o slovo zdvihnutím ruky | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Hodina otázok pre Komisiu | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Opatrenia, ktoré prijala Komisia na základe uznesení prijatých na 29. zasadnutí Spoločného parlamentného zhromaždenia | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Hodnotenie mierového nástroja pre Afriku po desiatich rokoch: účinnosť a vyhliadky do budúcnosti | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Správa hospodárskych a sociálnych partnerov | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Vyhlásenie Mamphono Khaketlaovej, ministerky financií (Lesotho) a úradujúcej predsedníčky Rady AKT | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Vyhlásenie Romaina Schneidera, ministra pre rozvojovú spoluprácu a humanitárnu činnosť (Luxembursko), úradujúceho predsedu Rady EÚ | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Hodina otázok pre Radu | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Rozprava s Radou – postup prihlásenia sa o slovo zdvihnutím ruky | 9 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Naliehavá téma č. 1: Migrácia, ľudské práva a utečenci z humanitárnych dôvodov | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

ZÁPISNICA Z ROKOVANIA V UTOROK 8. DECEMBRA 2015

(Rokovanie sa začalo o 9.00 h)

PREDSEDAJÚCI: Fitz A. JACKSON

Spolupredseda

1.   Vyhlásenie európskeho komisára pre medzinárodnú spoluprácu a rozvoj Nevena Mimicu

Európsky komisár pre medzinárodnú spoluprácu a rozvoj Neven Mimica venoval vo svojom vyhlásení pozornosť budúcnosti Dohody z Cotonou, ktorej platnosť skončí v roku 2020. Vysvetlil, že Európska komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť začali spoločnú konzultáciu, ktorej cieľom je zhromaždiť návrhy pre budúcnosť založené na kritickom prehodnotení prvých 15 rokov dohody, jej cieľov a výsledkov, a že formálne hodnotenie začne v prvom polroku 2016 a prostredníctvom procesu posudzovania vplyvu sa budú analyzovať rôzne politické možnosti budúceho partnerstva. Komisár Mimica tiež zdôraznil potrebu plne zohľadniť program 2030 a 17 nových cieľov udržateľného rozvoja, ktoré by mohli viesť k úprave rozvojovej politiky EÚ. Komisár Mimica sa venoval otázkam zmeny klímy a zdôraznil, že výsledok konferencie COP 21 v Paríži bude kľúčový, najmä pre mnohé štáty AKT zasiahnuté nepriaznivými poveternostnými podmienkami.

2.   Rozprava s Nevenom Mimicom, komisárom zodpovedným za medzinárodnú spoluprácu a rozvoj – postup prihlásenia sa o slovo zdvihnutím ruky

Rečníci: Norbert Neuser, Davor Ivo Stier, João Ferreira, Maria Heubuch, Kennedy K. Hamudulu (Zambia), Purmanund Jhugroo (Maurícius), Lidia Senra Rodríguez, Enrique Guerrero Salom, Adjedoue Weidou (Čad) a Ana Rita Gerenias Sithole (Mozambik).

Výmena názorov bola zameraná na budúcnosť partnerstva AKT – EÚ, proces preskúmania, vzťah medzi migráciou a rozvojom, zmenu klímy a potrebu integrovať nové ciele udržateľného rozvoja do budúceho rámca. Členovia tiež nastolili otázky týkajúce sa Eritrey, mieru a rozvoja, humanitárnej pomoci a prepojenia podpory, obnovy a rozvoja, súčasného stavu Dohody o hospodárskom partnerstve s tichomorskými štátmi a podvýživy, poľnohospodárstva a potravinovej bezpečnosti.

Komisár Mimica odpovedal na otázky, ktoré členovia predložili v rámci postupu prihlásenia sa o slovo zdvihnutím ruky.

3.   Hodina otázok pre Komisiu

Európskej komisii bolo spolu položených 37 otázok.

Komisia už predtým odpovedala na otázky písomne. Komisár Mimica ústne odpovedal na tieto doplňujúce otázky k týmto pôvodným otázkam:

| | Otázka č. 1, ktorú položila Catherine Bearder, o štátoch AKT a azyle |
| --- | --- |

Otázka č. 1, ktorú položila Catherine Bearder, o štátoch AKT a azyle

| | Otázka č. 5, ktorú položili Bodil Valero a Judith Sargentini, o Núdzovom trustovom fonde EÚ pre stabilitu a riešenie základných príčin neregulárnej migrácie a vysídľovania osôb v Afrike |
| --- | --- |

Otázka č. 5, ktorú položili Bodil Valero a Judith Sargentini, o Núdzovom trustovom fonde EÚ pre stabilitu a riešenie základných príčin neregulárnej migrácie a vysídľovania osôb v Afrike

| | Otázka č. 6, ktorú položila Kashetu Kyenge, o vykonávaní núdzového trustového fondu EÚ pre stabilitu a riešení základných príčin neregulárnej migrácie v Afrike |
| --- | --- |

Otázka č. 6, ktorú položila Kashetu Kyenge, o vykonávaní núdzového trustového fondu EÚ pre stabilitu a riešení základných príčin neregulárnej migrácie v Afrike

| | Otázka č. 7, ktorú položila Nathalie Griesbeck, o osobitnom fonde pre Afriku |
| --- | --- |

Otázka č. 7, ktorú položila Nathalie Griesbeck, o osobitnom fonde pre Afriku

| | Otázka č. 9, ktorú položil Kennedy Hamudulu (Zambia), o nezákonných finančných tokoch |
| --- | --- |

Otázka č. 9, ktorú položil Kennedy Hamudulu (Zambia), o nezákonných finančných tokoch

| | Otázka č. 10, ktorú položila Lidia Senra Rodríguez, o boji proti daňovým únikom |
| --- | --- |

Otázka č. 10, ktorú položila Lidia Senra Rodríguez, o boji proti daňovým únikom

| | Otázka č. 16, ktorú položila Sabine Lösing (nahradil ju João Ferreira), o rokovaniach medzi Kubou, EÚ a USA |
| --- | --- |

Otázka č. 16, ktorú položila Sabine Lösing (nahradil ju João Ferreira), o rokovaniach medzi Kubou, EÚ a USA

| | Otázka č. 17, ktorú položil Netty Baldeh (Gambia) o politickom dialógu |
| --- | --- |

Otázka č. 17, ktorú položil Netty Baldeh (Gambia) o politickom dialógu

| | Otázka č. 19, ktorú položil Sanjit Patel (Fidži) [nahradil ho Ashneel Sudhakar (Fidži)], o Fidži – sprievodné opatrenia pre krajiny, ktoré podpísali protokol o cukre |
| --- | --- |

Otázka č. 19, ktorú položil Sanjit Patel (Fidži) [nahradil ho Ashneel Sudhakar (Fidži)], o Fidži – sprievodné opatrenia pre krajiny, ktoré podpísali protokol o cukre

| | Otázka č. 27, ktorú položil Desmond Long (Svätá Lucia) [nahradil ho Carl Greenidge (Guyana)], o budovaní odolnosti malých ostrovných rozvojových štátov |
| --- | --- |

Otázka č. 27, ktorú položil Desmond Long (Svätá Lucia) [nahradil ho Carl Greenidge (Guyana)], o budovaní odolnosti malých ostrovných rozvojových štátov

| | Otázka č. 28, ktorú položila Michèle Rivasi, o elektrifikácii vidieka v Afrike ako prostriedku boja proti chudobe a zmene klímy |
| --- | --- |

Otázka č. 28, ktorú položila Michèle Rivasi, o elektrifikácii vidieka v Afrike ako prostriedku boja proti chudobe a zmene klímy

| | Otázka č. 32, ktorú položil João Ferreira, o všeobecnom prístupe k zdravotnej starostlivosti |
| --- | --- |

Otázka č. 32, ktorú položil João Ferreira, o všeobecnom prístupe k zdravotnej starostlivosti

| | Otázka č. 33, ktorú položila Marlene Mizzi, o pomoci EÚ pre ľudí so zdravotným postihnutím v Stredoafrickej republike |
| --- | --- |

Otázka č. 33, ktorú položila Marlene Mizzi, o pomoci EÚ pre ľudí so zdravotným postihnutím v Stredoafrickej republike

| | Otázka č. 36, ktorú položil Worlea-Saywah Dunah (Libéria) [nahradil ho Netty Baldeh (Gambia)], o implementácii fondov EÚ prostredníctvom medzinárodných MVO. |
| --- | --- |

Otázka č. 36, ktorú položil Worlea-Saywah Dunah (Libéria) [nahradil ho Netty Baldeh (Gambia)], o implementácii fondov EÚ prostredníctvom medzinárodných MVO.

Autori otázok č. 4, 21, 29 a 30 nemali doplňujúce otázky.

Autori otázok č. 2, 3, 8, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 20, 22, 23, 24, 25, 26, 31, 34, 35 a 37 neboli prítomní.

4.   Opatrenia, ktoré prijala Komisia na základe uznesení prijatých na 29. zasadnutí Spoločného parlamentného zhromaždenia

Dokument týkajúci sa opatrení, ktoré prijala Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť na základe uznesení prijatých Spoločným parlamentným zhromaždením v Suve (Fidži), bol predložený plenárnemu zhromaždeniu.

5.   Hodnotenie mierového nástroja pre Afriku po desiatich rokoch: účinnosť a vyhliadky do budúcnosti

Výbor pre politické veci

Spoluspravodajcovia: Kombo Gberi (Kamerun) a Mariya Gabriel

Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun) [nahradil Komba Gberiho (Kamerun)] a Mariya Gabriel predstavili správu.

Rečníci: Adjedoue Weidou (Čad), Elmi Obsieh Wais (Džibutsko), João Ferreira, Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Bodil Valero, Teshome Toga (Etiópia), Isabella Adinolfi, Kashetu Kyenge, James Kembi Gitura (Keňa), Joachim Zeller, Tadeusz Zwiefka, Eleni Theocharous, Michael Gahler, Kristin de Peyron (ESVČ) a Françoise Moreau (Európska komisia).

Členovia privítali mierový nástroj pre Afriku (APF) a jeho úspechy. Zlepšila sa ním schopnosť Africkej únie riešiť konflikty v Afrike a predstavuje prelom v kontexte širšieho partnerstva. Niektorí členovia žiadali rozšírenie jeho pôsobnosti a trvali na potrebe zapojenia dotknutých krajín. Členovia tiež trvali na potrebe lepšej rovnováhy financovania operácií na podporu mieru a aktivít zameraných na zlepšenie kapacity štruktúry africkej mierovej a bezpečnostnej štruktúry (APSA), najmä v oblasti predchádzania konfliktom a mediácie. Viacerí členovia poukázali na prepojenie medzi bezpečnosťou a rozvojom a žiadali lepšiu koordináciu a komplementárnosť medzi APF a inými nástrojmi EÚ.

Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun) a Mariya Gabriel ukončili rozpravu.

6.   Správa hospodárskych a sociálnych partnerov

Prezentácia Yvesa Somvilla, predsedu monitorovacieho výboru AKT, Európsky hospodársky a sociálny výbor

Yves Somville, predseda monitorovacieho výboru AKT, Európsky hospodársky a sociálny výbor, poskytol prehľad o rôznych aspektoch ovplyvňujúcich celkové partnerstvo AKT – EÚ vrátane migrácie a úlohy občianskej spoločnosti.

(Schôdza bola prerušená o 12.44 h a pokračovala o 15.00 h)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES a
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Spolupredsedovia | Generálni spolutajomníci |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES a

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Spolupredsedovia

Generálni spolutajomníci

PREDSEDAJÚCI: Louis MICHEL

Spolupredseda

7.   Vyhlásenie Mamphono Khaketlaovej, ministerky financií (Lesotho) a úradujúcej predsedníčky Rady AKT

Mamphono Khaketla, ministerka financií (Lesotho), úradujúca predsedníčka Rady AKT, uznala úlohu plenárneho zhromaždenia ako demokratického politického fóra v rámci vzťahov AKT – EÚ. Ministerka vyjadrila poďakovanie Európskemu parlamentu za usporiadanie schôdze. Takisto vyjadrila súcit a sústrasť vládam a ľudu Francúzska, Mali, Nigérie a Čadu v súvislosti s nedávnymi teroristickými útokmi zo strany náboženských extrémistov. Vyjadrila presvedčenie, že dlhodobé partnerstvo bude pokračovať aj po skončení platnosti dohody z Cotonou. Ministerka Khaketla zdôraznila význam obchodných vzťahov a dohôd o hospodárskom partnerstve (DHP) uzavretých medzi EÚ a krajinami AKT, ale vyjadrila obavy v súvislosti s určitými jednostrannými rozhodnutiami prijatými v rámci partnerstva. Na záver zdôraznila dve základné otázky, ktorými sa musia zaoberať krajiny AKT a EÚ v duchu kolegiality: vplyv zmeny klímy a riadenie migračných tokov.

8.   Vyhlásenie Romaina Schneidera, ministra pre rozvojovú spoluprácu a humanitárnu činnosť (Luxembursko), úradujúceho predsedu Rady EÚ

Romain Schneider, minister pre rozvojovú spoluprácu a humanitárnu činnosť (Luxembursko) a úradujúci predseda Rady EÚ poukázal na nedávne teroristické útoky vo Francúzsku, Mali a Čade a vyjadril úprimnú sústrasť. Minister načrtol niekoľko hlavných výziev, ktorým partnerstvo AKT – EÚ v súčasnosti čelí a ktoré je potrebné riešiť vrátane migračnej a utečeneckej krízy, o riešenie ktorej sa európske a africké štáty usilovali na nedávnom samite vo Vallette. Boj proti terorizmu tiež vystupoval ako ďalšia dôležitá výzva pre európske štáty a štáty AKT. Dosiahnutie trvalej bezpečnosti a stability si vyžaduje podporu povojnovému zmiereniu a budovanie demokratických a zodpovedných inštitúcií. Poslednou výzvou pre štáty AKT a EÚ budú rokovania o dohode, ktorá nadviaže na dohodu z Cotonou.

9.   Hodina otázok pre Radu

Rade bolo spolu položených 35 otázok.

Mamphono Khaketla odpovedala v mene Rady AKT na tieto otázky a doplňujúce otázky:

| | Otázka č. 2, ktorú položil Enrique Guerrero Salom (nahradila ho Kashetu Kyenge), o boji proti terorizmu v Afrike |
| --- | --- |

Otázka č. 2, ktorú položil Enrique Guerrero Salom (nahradila ho Kashetu Kyenge), o boji proti terorizmu v Afrike

| | Otázka č. 6, ktorú položila Catherine Bearder, o biodiverzite v Afrike. |
| --- | --- |

Otázka č. 6, ktorú položila Catherine Bearder, o biodiverzite v Afrike.

Tieto otázky boli zodpovedané, ale neboli k nim položené doplňujúce otázky:

| | Otázka č. 9, ktorú položila Neena Gill (nahradila ju Kashetu Kyenge), o riešení obáv týkajúcich sa fungovania Medzinárodného trestného súdu (ICC) |
| --- | --- |

Otázka č. 9, ktorú položila Neena Gill (nahradila ju Kashetu Kyenge), o riešení obáv týkajúcich sa fungovania Medzinárodného trestného súdu (ICC)

| | Otázka č. 10, ktorú položila Marielle de Sarnez (nahradila ju Catherine Bearder), o povolení rozdielov v rozvoji medzi potenciálnymi partnermi v kontinentálnej zóne voľného obchodu |
| --- | --- |

Otázka č. 10, ktorú položila Marielle de Sarnez (nahradila ju Catherine Bearder), o povolení rozdielov v rozvoji medzi potenciálnymi partnermi v kontinentálnej zóne voľného obchodu

| | Otázka č. 11, ktorú položil Davor Ivo Stier, o zvýšených migračných tokoch – mladí a vzdelaní ľudia opúšťajú Afriku |
| --- | --- |

Otázka č. 11, ktorú položil Davor Ivo Stier, o zvýšených migračných tokoch – mladí a vzdelaní ľudia opúšťajú Afriku

| | Otázka č. 12, ktorú položila Kashetu Kyenge, o výskume a rozvoji v Afrike |
| --- | --- |

Otázka č. 12, ktorú položila Kashetu Kyenge, o výskume a rozvoji v Afrike

| | Otázka č. 14, ktorú položil Worlea-Saywah Dunah (Libéria) [nahradil ho Netty Baldeh (Gambia)], o vplyve európskych partnerských dohôd na hospodársku dynamiku chudobných krajín |
| --- | --- |

Otázka č. 14, ktorú položil Worlea-Saywah Dunah (Libéria) [nahradil ho Netty Baldeh (Gambia)], o vplyve európskych partnerských dohôd na hospodársku dynamiku chudobných krajín

| | Otázka č. 15, ktorú položila Joyce Laboso (Keňa), (nahradil ju Abdikadir Aden), o vplyve krajín AKT a EÚ na celosvetové riadenie. |
| --- | --- |

Otázka č. 15, ktorú položila Joyce Laboso (Keňa), (nahradil ju Abdikadir Aden), o vplyve krajín AKT a EÚ na celosvetové riadenie.

Autori otázok č. 1, 3, 4, 5, 7 a 8 neboli prítomní.

Otázka č. 13 bola stiahnutá.

Romain Schneider odpovedal v mene Rady EÚ na tieto otázky a doplňujúce otázky:

| | Otázka č. 29, ktorú položil Enrique Guerrero Salom (nahradila ho Kashetu Kyenge), o boji proti terorizmu v Afrike |
| --- | --- |

Otázka č. 29, ktorú položil Enrique Guerrero Salom (nahradila ho Kashetu Kyenge), o boji proti terorizmu v Afrike

| | Otázka č. 30, ktorú položila Catherine Bearder, o biodiverzite v Afrike |
| --- | --- |

Otázka č. 30, ktorú položila Catherine Bearder, o biodiverzite v Afrike

| | Otázka č. 33, ktorú položila Sabine Lösing (nahradila ju Lidia Senra Rodríguez), o reštrukturalizácii verejného dlhu |
| --- | --- |

Otázka č. 33, ktorú položila Sabine Lösing (nahradila ju Lidia Senra Rodríguez), o reštrukturalizácii verejného dlhu

| | Otázka č. 34, ktorú položila Lidia Senra Rodríguez, o záväzných nástrojoch regulujúcich nadnárodné korporácie. |
| --- | --- |

Otázka č. 34, ktorú položila Lidia Senra Rodríguez, o záväzných nástrojoch regulujúcich nadnárodné korporácie.

Tieto otázky boli zodpovedané, ale neboli k nim položené doplňujúce otázky:

| | Otázka č. 18, ktorú položil Netty Baldeh (Gambia), o ľudských právach migrantov |
| --- | --- |

Otázka č. 18, ktorú položil Netty Baldeh (Gambia), o ľudských právach migrantov

| | Otázka č. 24, ktorú položila Kashetu Kyenge, o výskume a rozvoji v Afrike |
| --- | --- |

Otázka č. 24, ktorú položila Kashetu Kyenge, o výskume a rozvoji v Afrike

| | Otázka č. 26, ktorú položila Marielle de Sarnez (nahradila ju Catherine Bearder), o povolení rozdielov v rozvoji medzi potenciálnymi partnermi v kontinentálnej zóne voľného obchodu |
| --- | --- |

Otázka č. 26, ktorú položila Marielle de Sarnez (nahradila ju Catherine Bearder), o povolení rozdielov v rozvoji medzi potenciálnymi partnermi v kontinentálnej zóne voľného obchodu

| | Otázka č. 27, ktorú položil Worlea-Saywah Dunah (Libéria) [nahradil ho Netty Baldeh (Gambia)], o vplyve európskych partnerských dohôd na hospodársku dynamiku chudobných krajín. |
| --- | --- |

Otázka č. 27, ktorú položil Worlea-Saywah Dunah (Libéria) [nahradil ho Netty Baldeh (Gambia)], o vplyve európskych partnerských dohôd na hospodársku dynamiku chudobných krajín.

Autori otázok č. 16, 17, 19, 20, 22, 23, 25, 31, 32 a 35 neboli prítomní.

Otázka č. 21 bol stiahnutá.

10.   Rozprava s Radou – postup prihlásenia sa o slovo zdvihnutím ruky

Rečníci: Iriase Pally (Nigéria), Adjedoue Weidou (Čad), Michael Gahler a Lidia Senra Rodríguez.

Členovia vyjadrili poďakovanie za medzinárodnú podporu a solidaritu v boji proti skupine Boko Haram a pýtali sa na opatrenia, ktoré prijala Rada AKT – EÚ na riešenie migračnej krízy, a na pravidlá a predpisy, ktoré by sa mohli uplatňovať na nadnárodné spoločnosti, s cieľom presadzovať sociálnu zodpovednosť podnikov, a najmä zabrániť zaberaniu pôdy.

11.   Naliehavá téma č. 1: Migrácia, ľudské práva a utečenci z humanitárnych dôvodov

Rečníci: Domenico Rosa (Európska komisia), Attilio Pacifici (Európska služba pre vonkajšiu činnosť), Adjedoue Weidou (Čad), Michael Gahler, Marlene Mizzi, Younoussa Tondy (Niger), Netty Baldeh (Gambia), Catherine Bearder, Magnus Kofi Amoatey (Ghana), Lidia Senra Rodríguez, Elmi Obsieh Wais (Džibutsko), Bodil Valero, Musa Hussein Naib (Eritrea), Ahamada Soukouna (Mali), Norbert Neuser, Veikko Nekundi (Namíbia), Eleni Theocharous, Juan Fernando López Aguilar, Teshome Toga (Etiópia), Anna Zaborska, Abdoulaye Toure (Pobrežie Slonoviny), Kashetu Kyenge, Abdikadir Aden (Keňa), Julie Ward, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun) a Raphael Siluvangii Umba (Konžská demokratická republika).

Členovia poukázali na to, že základné príčiny migrácie a súčasná utečenecká kríza neboli riadne vyriešené v minulosti a zdôraznili, že EÚ by nemala reagovať len na naliehavé otázky, ale mala by tiež pomôcť znížiť migračné tlaky z dlhodobého hľadiska. Ako hnacie faktory migrácie a núteného vysídľovania uviedli ozbrojené konflikty, nedostatok hospodárskych vyhliadok pre mladých ľudí, zlyhávanie riadenia a porušovanie ľudských práv. Takisto poznamenali, že migrácia je prirodzený jav, a že ľudia majú právo sa sťahovať. Väčšina členov súhlasila s názorom, že migrácia by sa mala riadiť prostredníctvom poskytovania legálnych a organizovaných ciest do Európy a zároveň by sa ňou nemal spôsobiť príliš veľký odliv talentovaných ľudí z ich domovských krajín namiesto toho, aby prispievali k rozvoju. Členovia z krajín AKT zdôraznili, že EÚ by nemala diskriminovať afrických migrantov v porovnaní s migrantmi z Blízkeho a Stredného východu.

(Rokovanie sa skončilo o 17.35 h)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Spolupredsedovia

Patrick I. GOMES a

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generálni spolutajomníci

---

| 18.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 179/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 179/10

---

SPOLOČNÉ PARLAMENTNÉ ZHROMAŽDENIE V RÁMCI DOHODY O PARTNERSTVE UZATVORENEJ MEDZI ČLENMI SKUPINY AFRICKÝCH, KARIBSKÝCH A TICHOMORSKÝCH ŠTÁTOV NA JEDNEJ STRANE A EURÓPSKOU ÚNIOU A JEJ ČLENSKÝMI ŠTÁTMI NA STRANE DRUHEJ

ZÁPISNICA Z ROKOVANIA V STREDU 9. DECEMBRA 2015

(2016/C 179/03)

Obsah

| 1. | Ako zlepšiť hospodársku a sociálnu situáciu v rozvojových krajinách aj vďaka prínosu rodinných podnikov s cieľom predísť zdravotným katastrofám | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Elektrifikácia Afriky | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | 21. zasadnutie konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy: Paríž 2015 | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Univerzálne poistenie zdravotnej starostlivosti | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Hospodárstvo založené na solidarite | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Hlasovanie o návrhoch uznesení zahrnutých v správach, ktoré predložili tri stále výbory | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Hlasovanie o naliehavých návrhoch uznesení | 13 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Rôzne otázky | 14 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Dátum a miesto konania 31. zasadnutia Spoločného parlamentného zhromaždenia | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| PRÍLOHA I | ABECEDNÝ ZOZNAM ČLENOV SPOLOČNÉHO PARLAMENTNÉHO ZHROMAŽDENIA | 15 |
| --- | --- | --- |

PRÍLOHA I

| PRÍLOHA II | ZOZNAM ÚČASTNÍKOV NA ZASADANÍ V BRUSELI (BELGICKO) OD 7. DO 9. DECEMBRA 2015 | 19 |
| --- | --- | --- |

PRÍLOHA II

| PRÍLOHA III | AKREDITÁCIA MIMOPARLAMENTNÝCH DELEGÁTOV | 23 |
| --- | --- | --- |

PRÍLOHA III

| PRÍLOHA IV | PRIJATÉ TEXTY | 24 |
| --- | --- | --- |

PRÍLOHA IV

| — | uznesenie o hodnotení mierového nástroja pre Afriku po desiatich rokoch: účinnosť a vyhliadky do budúcnosti | 24 |
| --- | --- | --- |

—

| — | uznesenie o štyridsiatich rokoch partnerstva: hodnotenie vplyvu na obchod a rozvoj v krajinách AKT a vyhliadky na trvalé vzťahy medzi krajinami AKT a Európskou úniou | 29 |
| --- | --- | --- |

—

| — | uznesenie o spôsobe zlepšenia hospodárskej a sociálnej situácie v rozvojových krajinách aj vďaka prínosu rodinných podnikov s cieľom predísť zdravotným katastrofám | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | uznesenie o migrácii, ľudských právach a humanitárnych utečencoch | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | uznesenie o situácii v Burundi po voľbách | 46 |
| --- | --- | --- |

—

ZÁPISNICA Z ROKOVANIA V STREDU 9. DECEMBRA 2015 dopoludnia

(Rokovanie sa začalo o 9.07 h)

PREDSEDAJÚCI: Fitz A. JACKSON

spolupredseda

1.   Ako zlepšiť hospodársku a sociálnu situáciu v rozvojových krajinách aj vďaka prínosu rodinných podnikov s cieľom predísť zdravotným katastrofám

Výbor pre sociálne veci a životné prostredie

Spoluspravodajcovia: Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) a Arne Gericke

Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) a Arne Gericke predniesli správu.

Rečníci: Anna Záborská, Marlene Mizzi, Purmanund Jhugroo (Maurícius), Arne Gericke, Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Catherine Bearder, Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Laura Agea, Joyce Laboso (Keňa), Krzysztof Hetman, Eleni Theocharous, Sangoné Sall (Senegal), Musa Hussein Naib (Eritrea), Elmi Obsieh Wais (Džibutsko) a Walter Seidel (Európska komisia).

Členovia zdôraznili potrebu upevniť všetky stratégie rozvoja na miestnej úrovni a opierať sa pritom o malé podniky a ich väzby s miestnymi komunitami. Malé rodinné podniky vrátane malých poľnohospodárskych podnikov majú vo svojich komunitách nielen hospodársky, ale aj sociálny význam, a je pravdepodobnejšie, že budú konať zodpovedne a dbať o životné prostredie. Spravodlivé a účinné zdaňovanie sa takisto uvádzalo ako významný faktor pre inkluzívny rast a sociálny rozvoj. Výber daní je nevyhnutný na vybudovanie životaschopnej verejnej infraštruktúry pre podniky a na predchádzanie a reagovanie na epidémie ako ebola a iné núdzové situácie, ktoré sa môžu vyskytnúť.

Arne Gericke ukončil rozpravu.

2.   Elektrifikácia Afriky

Diskusia s Jeanom-Louisom Borloom, predsedom nadácie Energia pre Afriku

Jean-Louis Borloo, predseda nadácie Energia pre Afriku, uviedol, že prístup k elektrickej energii je cestou k uplatňovaniu základných ľudských práv, ako je právo na potraviny, vodu, zdravotnú starostlivosť, vzdelávanie, zamestnanosť a bezpečnosť. V Afrike však v súčasnosti tri štvrtiny domácností nemajú prístup k elektrickej energii. Elektrická energia symbolicky aj prakticky predstavuje „svetlo a múdrosť“ a jej príťažlivosť vábila mladých ľudí z vidieckych oblastí do elektrifikovaných mestských oblastí. Nadácia Energia pre Afriku, ktorej cieľom je mobilizovať investície vo výške 5 miliárd dolárov, vychádzala z odhodlania afrických vodcov a v plnej miere sa spolieha na obnoviteľné zdroje energie.

Rečníci: Michèle Rivasi, Adjedoue Weidou (Čad), Maurice Ponga, Carlos Zorrinho, Ben Oumar (Niger), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambik), Netty Baldeh (Gambia), Lidia Senra Rodríguez, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Elmi Obsieh Wais (Džibutsko), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Ousmane Kaba (Guinea), Ahamada Soukouna (Mali), Dambert René Ndouane (Konžská republika), Michael Gahler, Kennedy K. Hamudulu (Zambia), Norbert Neuser, Iriase Pally (Nigéria), Louis Michel a Roberto Ridolfi (Európska komisia).

Členovia privítali vášnivú prezentáciu a zdôraznili, že „energetická chudoba“ v sebe spája extrémnu chudobu a nedostatočný rozvoj. Členovia zdôraznili význam politickej vôle a masívnych verejných investícií do výroby energie z obnoviteľných zdrojov. Členské štáty AKT preukázali veľký záujem o praktické plány pre iniciatívy, ako napríklad vytvorenie Africkej agentúry pre energetiku, investičné nástroje a miestnu zodpovednosť.

3.   21. zasadnutie konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy: Paríž 2015

Rozprava bez uznesenia

Roberto Ridolfi (Európska komisia) predniesol úvodný referát.

Rečníci: Adjedoue Weidou (Čad), Maurice Ponga, Carlos Zorrinho, Purmanund Jhugroo (Maurícius), Elmi Obsieh Wais (Džibutsko), Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Netty Baldeh (Gambia), Piernicola Pedicini, Mikael Phillips (Jamajka), Teshome Toga (Etiópia), Joyce Laboso (Keňa), Seb Dance a Roberto Ridolfi (Európska komisia)

Členovia vyjadrili nádej na dosiahnutie ambicióznej a záväznej medzinárodnej dohody o klíme po konferencii OSN o zmene klímy (COP21), ktorá sa mala uskutočniť v Paríži. Členovia AKT uvádzali niekoľko príkladov, ako boli ich vlastné krajiny postihnuté zmenou klímy a aké opatrenia prijali na zmiernenie ďalšieho globálneho otepľovania a prispôsobenie sa zmene klímy. Členovia uviedli, že financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy je pravdepodobne najdôležitejšou prekážkou pri rokovaniach, pričom väčšina krajín uznala potrebu obmedziť a znížiť emisie oxidu uhličitého.

4.   Univerzálne poistenie zdravotnej starostlivosti

Hlavná rozprava s Margaret Chanovou, generálnou riaditeľkou Svetovej zdravotníckej organizácie, a Markom Dybulom, výkonným riaditeľom Globálneho fondu na boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii

Margaret Chan, generálna riaditeľka Svetovej zdravotníckej organizácie (prostredníctvom videozáznamu), Pedro Alonso, riaditeľ programu WHO pre maláriu, a Mark Dybul, výkonný riaditeľ Globálneho fondu na boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii, zdôraznili nedávny pokrok dosiahnutý pri znižovaní úmrtnosti spôsobenej chorobami v rozvojových krajinách, a to vďaka očkovaniu a prevencii, ako aj lepšiemu prístupu k liečbe. Okrem toho zdôraznili súčasné problémy pri dosahovaní cieľa univerzálneho pokrytia zdravotnej starostlivosti vrátane dosahu kliník, zdravotného poistenia a prístupu k cenovo dostupným liekom.

Rečníci: Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrea), Norbert Neuser, Abdoulaye Touré (Pobrežie Slonoviny), Charles Goerens, Lidia Senra Rodríguez, Michèle Rivasi, Piernicola Pedicini, Bogdan Brunon Wenta, Anna Záborská, Walter Seidel (Európska komisia), Pedro Alonso a Mark Dybul.

Členovia zdôraznili problém nerovného prístupu k liekom a liečbe, význam miestnej a vidieckej základnej zdravotnej starostlivosti, nedostatok vnútroštátnych zdravotníckych systémov v nestabilných a najmenej rozvinutých krajinách spolu s nedostatočnou medzinárodnou podporou a nedostatočným sociálnym poistením v mnohých rozvojových krajinách. Viacerí členovia zdôraznili úspechy v oblasti politiky verejného zdravia, ako napríklad zavedenie systémov zdravotného poistenia, znižovanie úmrtí na maláriu a širší a lacnejší prístup k antivirotikám na liečbu HIV/AIDS a požadovali uplatňovanie ambicióznej globálnej zdravotnej agendy.

Pedro Alonso a Mark Dybul ukončili rozpravu.

(Zasadnutie bolo prerušené o 12.55 h a pokračovalo o 15.07 h)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES a
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| spolupredsedovia | generálni spolutajomníci |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES a

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

spolupredsedovia

generálni spolutajomníci

PREDSEDAJÚCI: Louis MICHEL

spolupredseda

5.   Hospodárstvo založené na solidarite

Výmena názorov s ministrom práce, zamestnanosti a sociálneho a solidárneho hospodárstva (Luxembursko) Nicolasom Schmitom

Nicolas Schmit zdôraznil, že podpora hospodárstva založeného na solidarite je jednou z priorít luxemburského predsedníctva. Zdôraznil rastúci význam hospodárstiev orientovaných na ľudí v EÚ a krajinách AKT a ich potenciál na vytváranie pracovných miest pre mladých ľudí, riešenie environmentálnych problémov a znižovanie chudoby a nerovnosti. Zdôraznil tiež význam vzdelávania, potláčania tieňovej ekonomiky a financovania pre to, aby mohlo hospodárstvo založené na solidarite v krajinách AKT využiť svoj plný potenciál.

Rečníci: Arne Gericke, Neena Gill a Laura Agea

Členovia konštatovali, že hospodárstvo založené na solidarite musí vychádzať z miestneho kontextu, a zdôraznili, že jeho plný potenciál sa dá dosiahnuť len s podporou potrebných právnych rámcov. Niektorí členovia taktiež žiadali, aby sa hospodárstvo založené na solidarite stalo základným modelom rozvoja, ktorý sa bude uplatňovať v rámci budúceho partnerstva AKT – EÚ.

6.   Hlasovanie o návrhoch uznesení zahrnutých v správach, ktoré predložili tri stále výbory

Spolupredseda pripomenul zhromaždeniu postup pri hlasovaní.

| — | Hodnotenie mierového nástroja pre Afriku po desiatich rokoch: účinnosť a vyhliadky do budúcnosti
  Výbor pre politické veci
  správa Komba Gberiho (Kamerun) a Mariye Gabrielovej
  Zamietnuté pozmeňujúce návrhy: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9.
  Na žiadosť skupiny EFDD sa o všetkých pozmeňujúcich návrhoch hlasovalo oddelene. Hlasovanie po častiach o pozmeňujúcich návrhoch 3 a 4 žiadala skupina EFDD.
  Uznesenie v znení zmien bolo prijaté 57 hlasmi za a 6 hlasmi proti. |
| --- | --- |

—

Hodnotenie mierového nástroja pre Afriku po desiatich rokoch: účinnosť a vyhliadky do budúcnosti

Výbor pre politické veci

správa Komba Gberiho (Kamerun) a Mariye Gabrielovej

Zamietnuté pozmeňujúce návrhy: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9.

Na žiadosť skupiny EFDD sa o všetkých pozmeňujúcich návrhoch hlasovalo oddelene. Hlasovanie po častiach o pozmeňujúcich návrhoch 3 a 4 žiadala skupina EFDD.

Uznesenie v znení zmien bolo prijaté 57 hlasmi za a 6 hlasmi proti.

| — | Štyridsať rokov partnerstva: hodnotenie vplyvu na obchod a rozvoj v krajinách AKT a vyhliadky na trvalé vzťahy medzi krajinami AKT a Európskou úniou
  Výbor pre hospodársky rozvoj, financie a obchod
  Správa, ktorú predložili Jacob Oulanyah (Uganda) a David Martin
  Prijaté pozmeňujúce návrhy: 1, 2, 3, 4, odsek 4, odsek 5, odsek 12, odsek 21, odsek 26, odsek 28.
  Oddelené hlasovanie o pozmeňujúcich návrhoch 1 a 2 žiadala snemovňa AKT.
  Hlasovanie po častiach o bodoch 5, 12 a 26 žiadala skupina Verts/ALE.
  Hlasovanie po častiach o odseku 21 žiadali skupiny PPE a ALDE.
  Zamietnuté pozmeňujúce návrhy: odsek 3, odsek 7, odôvodnenie D, odôvodnenie G, odôvodnenie I, odôvodnenie J.
  Oddelené hlasovanie o odseku 7, odôvodnení D, odôvodnení G, odôvodnení I a odôvodnení J žiadali skupiny PPE a ALDE.
  Bezpredmetné: odsek 16.
  Hlasovanie po častiach a oddelené hlasovanie žiadali skupiny PPE a ALDE.
  Uznesenie v znení zmien bolo prijaté všetkými prítomnými poslancami okrem jedného hlasu proti. |
| --- | --- |

—

Štyridsať rokov partnerstva: hodnotenie vplyvu na obchod a rozvoj v krajinách AKT a vyhliadky na trvalé vzťahy medzi krajinami AKT a Európskou úniou

Výbor pre hospodársky rozvoj, financie a obchod

Správa, ktorú predložili Jacob Oulanyah (Uganda) a David Martin

Prijaté pozmeňujúce návrhy: 1, 2, 3, 4, odsek 4, odsek 5, odsek 12, odsek 21, odsek 26, odsek 28.

Oddelené hlasovanie o pozmeňujúcich návrhoch 1 a 2 žiadala snemovňa AKT.

Hlasovanie po častiach o bodoch 5, 12 a 26 žiadala skupina Verts/ALE.

Hlasovanie po častiach o odseku 21 žiadali skupiny PPE a ALDE.

Zamietnuté pozmeňujúce návrhy: odsek 3, odsek 7, odôvodnenie D, odôvodnenie G, odôvodnenie I, odôvodnenie J.

Oddelené hlasovanie o odseku 7, odôvodnení D, odôvodnení G, odôvodnení I a odôvodnení J žiadali skupiny PPE a ALDE.

Bezpredmetné: odsek 16.

Hlasovanie po častiach a oddelené hlasovanie žiadali skupiny PPE a ALDE.

Uznesenie v znení zmien bolo prijaté všetkými prítomnými poslancami okrem jedného hlasu proti.

| — | Spôsob zlepšenia hospodárskej a sociálnej situácie v rozvojových krajinách aj vďaka prínosu rodinných podnikov s cieľom predísť zdravotným katastrofám
  Výbor pre sociálne veci a životné prostredie
  Správu predložil Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) a Arne Gericke
  Prijaté pozmeňujúce návrhy: odsek 11, odsek 12, odsek 24, odsek 34, odôvodnenie K, odôvodnenie P.
  Oddelené hlasovanie o odsekoch 11, 12 a odôvodneniach K a P žiadala skupina PPE.
  Hlasovanie po častiach o odseku 34 žiadala skupina Verts/ALE.
  Hlasovanie po častiach o odseku 12 žiadali skupiny PPE a ALDE.
  Zamietnuté pozmeňujúce návrhy: 1, 2, odsek 15, odsek 44, odsek 45.
  Oddelené hlasovanie o pozmeňujúcich návrhoch 1 a 2, odsekoch 15 a 45 žiadala skupina PPE.
  Hlasovanie po častiach o odseku 44 žiadala snemovňa AKT a skupina PPE.
  Uznesenie v znení zmien bolo prijaté 68 hlasmi za a jeden poslanec sa zdržal hlasovania. |
| --- | --- |

—

Spôsob zlepšenia hospodárskej a sociálnej situácie v rozvojových krajinách aj vďaka prínosu rodinných podnikov s cieľom predísť zdravotným katastrofám

Výbor pre sociálne veci a životné prostredie

Správu predložil Ibrahim R. Bundu (Sierra Leone) a Arne Gericke

Prijaté pozmeňujúce návrhy: odsek 11, odsek 12, odsek 24, odsek 34, odôvodnenie K, odôvodnenie P.

Oddelené hlasovanie o odsekoch 11, 12 a odôvodneniach K a P žiadala skupina PPE.

Hlasovanie po častiach o odseku 34 žiadala skupina Verts/ALE.

Hlasovanie po častiach o odseku 12 žiadali skupiny PPE a ALDE.

Zamietnuté pozmeňujúce návrhy: 1, 2, odsek 15, odsek 44, odsek 45.

Oddelené hlasovanie o pozmeňujúcich návrhoch 1 a 2, odsekoch 15 a 45 žiadala skupina PPE.

Hlasovanie po častiach o odseku 44 žiadala snemovňa AKT a skupina PPE.

Uznesenie v znení zmien bolo prijaté 68 hlasmi za a jeden poslanec sa zdržal hlasovania.

7.   Hlasovanie o naliehavých návrhoch uznesení

| — | Migrácia, ľudské práva a humanitárni utečenci
  Prijaté pozmeňujúce návrhy: odsek 12, časť 1, odsek 28, odôvodnenie D.
  Hlasovanie po častiach a oddelené hlasovanie o odseku 12, časti 1, odseku 28 a odôvodnení D žiadala skupina PPE.
  Zamietnuté pozmeňujúce návrhy: 1, 2, 3, odsek 12, časť 2.
  Hlasovanie po častiach a oddelené hlasovanie o odseku 12, časti 2 žiadala skupina PPE.
  Uznesenie v znení zmien bolo prijaté všetkými prítomnými poslancami a štyria poslanci sa zdržali hlasovania. |
| --- | --- |

—

Migrácia, ľudské práva a humanitárni utečenci

Prijaté pozmeňujúce návrhy: odsek 12, časť 1, odsek 28, odôvodnenie D.

Hlasovanie po častiach a oddelené hlasovanie o odseku 12, časti 1, odseku 28 a odôvodnení D žiadala skupina PPE.

Zamietnuté pozmeňujúce návrhy: 1, 2, 3, odsek 12, časť 2.

Hlasovanie po častiach a oddelené hlasovanie o odseku 12, časti 2 žiadala skupina PPE.

Uznesenie v znení zmien bolo prijaté všetkými prítomnými poslancami a štyria poslanci sa zdržali hlasovania.

| — | Situácia v Burundi po voľbách
  Prijaté pozmeňujúce návrhy: ústny pozmeňujúci návrh 1, ústny pozmeňujúci návrh 2.
  Bezpredmetné: hlasovanie po častiach o odseku 17.
  Hlasovanie po častiach o odseku 17 žiadala skupina EFDD.
  Uznesenie v znení zmien bolo prijaté všetkými prítomnými poslancami okrem jedného hlasu proti. |
| --- | --- |

—

Situácia v Burundi po voľbách

Prijaté pozmeňujúce návrhy: ústny pozmeňujúci návrh 1, ústny pozmeňujúci návrh 2.

Bezpredmetné: hlasovanie po častiach o odseku 17.

Hlasovanie po častiach o odseku 17 žiadala skupina EFDD.

Uznesenie v znení zmien bolo prijaté všetkými prítomnými poslancami okrem jedného hlasu proti.

8.   Rôzne otázky

Zápisnice zo schôdzí, ktoré sa konali v pondelok popoludní 7. decembra 2015 a v utorok dopoludnia a popoludní 8. decembra 2015, boli schválené.

Spolupredseda Louis Michel oznámil, že mandát spolupredsedu Fitza A. Jacksona sa skončil a že ako spolupredseda za AKT bude nahradený Nettym Baldehom (Gambia). Michel poďakoval pánovi Jacksonovi za jeho prácu a zaželal mu všetko najlepšie do budúcnosti.

Spolupredseda Fitz A. Jackson poďakoval Louisovi Michelovi a celému zhromaždeniu za ich uznanie a podporu počas jeho mandátu.

9.   Dátum a miesto konania 31. zasadnutia Spoločného parlamentného zhromaždenia

31. zasadnutie Spoločného parlamentného zhromaždenia sa bude konať od 13. do 15. júna 2016. Miesto konania sa potvrdí neskôr.

(Rokovanie sa skončilo o 16.32 h)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

spolupredsedovia

Patrick I. GOMES a

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

generálni spolutajomníci

---

PRÍLOHA I

ABECEDNÝ ZOZNAM ČLENOV SPOLOČNÉHO PARLAMENTNÉHO ZHROMAŽDENIA

| Zástupcovia krajín AKT | Zástupcovia EP |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAJKA), spolupredseda | MICHEL, spolupredseda |
| ANGOLA
  ANTIGUA A BARBUDA
  BAHAMY
  BARBADOS (PP)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  KAPVERDY
  STREDOAFRICKÁ REPUBLIKA
  ČAD (PP)
  KOMORY
  KONGO (Konžská demokratická republika) (PP)
  KONGO (Konžská republika)
  COOKOVE OSTROVY
  POBREŽIE SLONOVINY
  DŽIBUTSKO
  DOMINIKA
  DOMINIKÁNSKA REPUBLIKA
  ROVNÍKOVÁ GUINEA (*)

  ERITREA
  ETIÓPIA (PP)
  FIDŽI
  GABON
  GAMBIA
  GHANA
  GRENADA
  GUINEA
  GUINEA-BISSAU
  GUAYANA
  HAITI
  KEŇA
  KIRIBATI
  LESOTO
  LIBÉRIA
  MADAGASKAR
  MALAWI (PP)
  MALI
  MARSHALLOVE OSTROVY (Republika Marshallových ostrovov)
  MAURITÁNIA
  MAURÍCIUS
  MIKRONÉZIA (Mikronézske federatívne štáty)
  MOZAMBIK (PP)
  NAMÍBIA
  NAURU
  NIGER
  NIGÉRIA (PP)
  NIUE (PP)
  PALAU
  PAPUA-NOVÁ GUINEA
  RWANDA
  SVÄTÝ KRIŠTOF A NEVIS
  SVÄTÁ LUCIA
  SVÄTÝ VINCENT A GRENADÍNY
  SAMOA
  SVÄTÝ TOMÁŠ A PRINCOV OSTROV
  SENEGAL (PP)
  SEYCHELY
  SIERRA LEONE
  ŠALAMÚNOVE OSTROVY
  SOMÁLSKO
  JUŽNÁ AFRIKA
  SUDÁN (PP) (*)

  SURINAM (PP)
  SVAZIJSKO
  TANZÁNIA
  VÝCHODNÝ TIMOR
  TOGO
  TONGA (PP)
  TRINIDAD A TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  BUONANNO
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CZESAK (PP)
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (PP)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GEBHARDT
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (PP)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  KARSKI
  KYENGE (PP)
  LÓPEZ AGUILAR (PP)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (PP)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (PP)
  MUSSOLINI
  NART (PP)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (PP)
  POGLIESE
  POREBA
  RIVASI (PP)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (PP)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STIER
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (PP)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Zástupcovia krajín AKT

Zástupcovia EP

JACKSON (JAMAJKA), spolupredseda

MICHEL, spolupredseda

ANGOLA

ANTIGUA A BARBUDA

BAHAMY

BARBADOS (PP)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

KAPVERDY

STREDOAFRICKÁ REPUBLIKA

ČAD (PP)

KOMORY

KONGO (Konžská demokratická republika) (PP)

KONGO (Konžská republika)

COOKOVE OSTROVY

POBREŽIE SLONOVINY

DŽIBUTSKO

DOMINIKA

DOMINIKÁNSKA REPUBLIKA

ROVNÍKOVÁ GUINEA (*)

ERITREA

ETIÓPIA (PP)

FIDŽI

GABON

GAMBIA

GHANA

GRENADA

GUINEA

GUINEA-BISSAU

GUAYANA

HAITI

KEŇA

KIRIBATI

LESOTO

LIBÉRIA

MADAGASKAR

MALAWI (PP)

MALI

MARSHALLOVE OSTROVY (Republika Marshallových ostrovov)

MAURITÁNIA

MAURÍCIUS

MIKRONÉZIA (Mikronézske federatívne štáty)

MOZAMBIK (PP)

NAMÍBIA

NAURU

NIGER

NIGÉRIA (PP)

NIUE (PP)

PALAU

PAPUA-NOVÁ GUINEA

RWANDA

SVÄTÝ KRIŠTOF A NEVIS

SVÄTÁ LUCIA

SVÄTÝ VINCENT A GRENADÍNY

SAMOA

SVÄTÝ TOMÁŠ A PRINCOV OSTROV

SENEGAL (PP)

SEYCHELY

SIERRA LEONE

ŠALAMÚNOVE OSTROVY

SOMÁLSKO

JUŽNÁ AFRIKA

SUDÁN (PP) (*)

SURINAM (PP)

SVAZIJSKO

TANZÁNIA

VÝCHODNÝ TIMOR

TOGO

TONGA (PP)

TRINIDAD A TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

BUONANNO

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CZESAK (PP)

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CORRAO

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (PP)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GEBHARDT

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (PP)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

KARSKI

KYENGE (PP)

LÓPEZ AGUILAR (PP)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (PP)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (PP)

MUSSOLINI

NART (PP)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (PP)

POGLIESE

POREBA

RIVASI (PP)

ROLIN

ROSATI

RUAS (PP)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STIER

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (PP)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

VÝBOR PRE POLITICKÉ ZÁLEŽITOSTI

| Členovia z krajín AKT | Poslanci EP |
| --- | --- |
| SHUMBA (ZIMBABWE), spolupredseda
  TRAORÉ (BURKINA FASO), PP
  WAIS (DŽIBUTSKO), PP | GOERENS (za GAHLERA, M.), spolupredseda
  ZELLER, PP
  GUERRERO SALOM, PP |
| ANTIGUA A BARBUDA
  GBIAN (BENIN)
  OWONA KONO (KAMERUN)
  STREDOAFRICKÁ REPUBLIKA
  KOMORY
  KONŽSKÁ REPUBLIKA
  TOURE (POBREŽIE SLONOVINY)
  SUDHAKAR (FIDŽI)
  GREENIDGE (GUYANA)
  HAITI
  PHILLIPS (JAMAJKA)
  GITURA (KEŇA)
  LIBÉRIA
  MALAWI
  COULIBALY (MALI)
  MARSHALLOVE OSTROVY
  SITHOLE (MOZAMBIK)
  NAURU
  SVÄTÝ TOMÁŠ A PRINCOV OSTROV
  ACKSON MWANSASU (TANZÁNIA)
  FILIPE (VÝCHODNÝ TIMOR)
  TOGO
  TUVALU | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Členovia z krajín AKT

Poslanci EP

SHUMBA (ZIMBABWE), spolupredseda

TRAORÉ (BURKINA FASO), PP

WAIS (DŽIBUTSKO), PP

GOERENS (za GAHLERA, M.), spolupredseda

ZELLER, PP

GUERRERO SALOM, PP

ANTIGUA A BARBUDA

GBIAN (BENIN)

OWONA KONO (KAMERUN)

STREDOAFRICKÁ REPUBLIKA

KOMORY

KONŽSKÁ REPUBLIKA

TOURE (POBREŽIE SLONOVINY)

SUDHAKAR (FIDŽI)

GREENIDGE (GUYANA)

HAITI

PHILLIPS (JAMAJKA)

GITURA (KEŇA)

LIBÉRIA

MALAWI

COULIBALY (MALI)

MARSHALLOVE OSTROVY

SITHOLE (MOZAMBIK)

NAURU

SVÄTÝ TOMÁŠ A PRINCOV OSTROV

ACKSON MWANSASU (TANZÁNIA)

FILIPE (VÝCHODNÝ TIMOR)

TOGO

TUVALU

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

VÝBOR PRE HOSPODÁRSKY ROZVOJ, FINANČNÉ ZÁLEŽITOSTI A OBCHOD

| Členovia z krajín AKT | Poslanci EP |
| --- | --- |
| THOMPSON (za Trinidad a Tobago), spolupredseda
  TANNA (UGANDA), PP
  TU’I’AFITU (TONGA), PP | FERRARA, spolupredseda
  ESTARÀS FERRAGUT, PP
  MANSCOUR, PP |
| THOMPSON (BARBADOS)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  GAHWAYI (BURUNDI)
  SANCHES (KAPVERDY)
  UMBA (KONŽSKÁ DEMOKRATICKÁ REPUBLIKA)
  MANANA (ROVNÍKOVÁ GUINEA) (**)

  TOGA CHANAKA (ETIÓPIA)
  KABA (GUINEA)
  MANÉ (GUINEA BISSAU)
  KIRIBATI
  LIAHOSOA (MADAGASKAR)
  NEKUNDI (NAMÍBIA)
  OGBUOJI (NIGÉRIA)
  NIUE
  SVÄTÝ TOMÁŠ A PRINCOV OSTROV
  SALL (SENEGAL)
  ŠALAMÚNOVE OSTROVY
  SVÄTÝ KRIŠTOF A NEVIS
  SVÄTÁ LUCIA
  ABDALLA (SUDÁN) (**)

  SURINAM
  DLAMINI (SVAZIJSKO)
  HAMUDULU (ZAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

Členovia z krajín AKT

Poslanci EP

THOMPSON (za Trinidad a Tobago), spolupredseda

TANNA (UGANDA), PP

TU’I’AFITU (TONGA), PP

FERRARA, spolupredseda

ESTARÀS FERRAGUT, PP

MANSCOUR, PP

THOMPSON (BARBADOS)

MANGOLE (BOTSWANA)

GAHWAYI (BURUNDI)

SANCHES (KAPVERDY)

UMBA (KONŽSKÁ DEMOKRATICKÁ REPUBLIKA)

MANANA (ROVNÍKOVÁ GUINEA) (**)

TOGA CHANAKA (ETIÓPIA)

KABA (GUINEA)

MANÉ (GUINEA BISSAU)

KIRIBATI

LIAHOSOA (MADAGASKAR)

NEKUNDI (NAMÍBIA)

OGBUOJI (NIGÉRIA)

NIUE

SVÄTÝ TOMÁŠ A PRINCOV OSTROV

SALL (SENEGAL)

ŠALAMÚNOVE OSTROVY

SVÄTÝ KRIŠTOF A NEVIS

SVÄTÁ LUCIA

ABDALLA (SUDÁN) (**)

SURINAM

DLAMINI (SVAZIJSKO)

HAMUDULU (ZAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

VÝBOR PRE SOCIÁLNE VECI A ŽIVOTNÉ PROSTREDIE

| Členovia z krajín AKT | Poslanci EP |
| --- | --- |
| MANGOUALA (GABON), spolupredseda
  BALDEH (GAMBIA), PP
  JIMÉNEZ (DOMINIKÁNSKA REPUBLIKA), PP | RIVASI, spolupredseda
  AGEA, PP
  MUSSOLINI, PP |
| ANGOLA
  BAHAMY
  BELIZE
  WEIDOU (ČAD)
  COOKOVE OSTROVY
  DOMINIKA
  NAIB (ERITREA)
  AMOATEY (GHANA)
  GRENADA
  SEKATLE (LESOTHO)
  ZAMEL (MAURITÁNIA)
  MAURÍCIUS
  MIKRONÉZIA (FEDERATÍVNE ŠTÁTY)
  TONDY (NIGER)
  PALAU
  PAPUA-NOVÁ GUINEA
  RWANDA
  SAMOA
  SEYCHELY
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  SOMÁLSKO
  JUŽNÁ AFRIKA
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZÁBORSKÁ |

Členovia z krajín AKT

Poslanci EP

MANGOUALA (GABON), spolupredseda

BALDEH (GAMBIA), PP

JIMÉNEZ (DOMINIKÁNSKA REPUBLIKA), PP

RIVASI, spolupredseda

AGEA, PP

MUSSOLINI, PP

ANGOLA

BAHAMY

BELIZE

WEIDOU (ČAD)

COOKOVE OSTROVY

DOMINIKA

NAIB (ERITREA)

AMOATEY (GHANA)

GRENADA

SEKATLE (LESOTHO)

ZAMEL (MAURITÁNIA)

MAURÍCIUS

MIKRONÉZIA (FEDERATÍVNE ŠTÁTY)

TONDY (NIGER)

PALAU

PAPUA-NOVÁ GUINEA

RWANDA

SAMOA

SEYCHELY

BUNDU (SIERRA LEONE)

SOMÁLSKO

JUŽNÁ AFRIKA

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZÁBORSKÁ

---

(*)  So štatútom pozorovateľa.

(**)  So štatútom pozorovateľa.

---

PRÍLOHA II

ZOZNAM ÚČASTNÍKOV NA ZASADANÍ V BRUSELI (BELGICKO) OD 7. DO 9. DECEMBRA 2015

| JACKSON (JAMAJKA), spolupredseda | MICHEL, Spolupredseda |
| --- | --- |
| PEREIRA (Angola)
  THOMPSON (BARBADOS) (PP)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  SANOU (BURKINA FASO)
  NIYONGABO (BURUNDI)
  OWONA KONO (KAMERUN)
  SANCHES (KAPVERDY)
  WEIDOU (Čad) (PP)
  LUHONGE KABINDA NGOY (Konžská demokratická republika) (PP)
  NDOUANE (Konžská republika)
  PUNA (COOKOVE OSTROVY)
  TOURE (POBREŽIE SLONOVINY)
  WAIS (Džibutsko)
  ISHMAEL (DOMINIKA)
  JIMÉNEZ (Dominikánska republika)
  NAIB (ERITREA)
  TOGA CHANAKA (ETIÓPIA) (PP)
  SUDHAKAR (FIDŽI)
  MANGOUALA (GABON)
  BALDEH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  KABA (GUINEA)
  MANÉ (GUINEA BISSAU)
  GREENIDGE (GUYANA)
  PHILLIPS (JAMAJKA)
  LABOSO (KEŇA)
  SEKATLE (LESOTHO)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  SOUKOUNA (MALI)
  BOUNA (MAURITÁNIA)
  JHUGROO (MAURÍCIUS)
  SITHOLE (MOZAMBIK) (PP)
  NEKUNDI (NAMÍBIA)
  TONDI (NIGER)
  PALLY (NIGÉRIA) (PP)
  MARO (PAPUA-NOVÁ GUINEA)
  MUSARE (RWANDA)
  HIPPOLYTE-BAUWENS (SVÄTÝ VINCENT A GRENADÍNY)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  IBROW (SOMÁLSKO)
  MAHLALELA JUŽNÁ AFRIKA
  TOUM (SUDÁN) (PP) (*)

  DLAMINI (SVAZIJSKO)
  ACKSON MWANSASU (TANZÁNIA)
  FILIPE (VÝCHODNÝ TIMOR)
  IBRAHIMA (TOGO)
  BROOKS (TRINIDAD A TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  LENGKON (VANUATU)
  HAMUDULU (ZAMBIA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI (2)
   (3)

  AGEA (3)

  ARENA (1)

  BEARDER
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN (2)
   (3)

  CORRAO (1)
   (3)

  COZZOLINO (3)

  CZESAK (3)

  DANCE (3)

  DELI (3) (za CASA, D.)
  DE SARNEZ (1)

  ESTARAS FERRAGUT (2)

  FERREIRA (2)
   (3)

  GABRIEL (1)
   (2)

  GAL
  GAHLER (za RUAS, F.)
  GERICKE (2)
   (3)

  GILL (3) (za NEGRESCU, V.)
  GIUFFRIDA (1)
   (3)

  GOERENS (3)

  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HETMAN (3)

  HEUBUCH
  JIMÉNEZ-BECERRIL BARRIO (3)

  KYENGE
  LEINEN (1)
   (2)

  LÓPEZ AGUILAR
  MIZZI (2)
   (3)

  NEUSER
  NOICHL (3)

  PEDICINI (3)

  POGLIESE (3)

  PONGA (za MUSSOLINI, A.)
  RIVASI
  SCHAFFHAUSER (3)

  SENRA RODRÌGUEZ
  SIYLIKIOTIS (2)

  STIER (2)

  STOLOJAN (1)
   (3)

  THEOCHAROUS (za POGLIESE, S.)
  VAIDERE (3)

  VALERO
  WARD (2)

  WENTA
  WIELAND (3)

  WIŞNIEWSKA (1)

  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

JACKSON (JAMAJKA), spolupredseda

MICHEL, Spolupredseda

PEREIRA (Angola)

THOMPSON (BARBADOS) (PP)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

SANOU (BURKINA FASO)

NIYONGABO (BURUNDI)

OWONA KONO (KAMERUN)

SANCHES (KAPVERDY)

WEIDOU (Čad) (PP)

LUHONGE KABINDA NGOY (Konžská demokratická republika) (PP)

NDOUANE (Konžská republika)

PUNA (COOKOVE OSTROVY)

TOURE (POBREŽIE SLONOVINY)

WAIS (Džibutsko)

ISHMAEL (DOMINIKA)

JIMÉNEZ (Dominikánska republika)

NAIB (ERITREA)

TOGA CHANAKA (ETIÓPIA) (PP)

SUDHAKAR (FIDŽI)

MANGOUALA (GABON)

BALDEH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

KABA (GUINEA)

MANÉ (GUINEA BISSAU)

GREENIDGE (GUYANA)

PHILLIPS (JAMAJKA)

LABOSO (KEŇA)

SEKATLE (LESOTHO)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

SOUKOUNA (MALI)

BOUNA (MAURITÁNIA)

JHUGROO (MAURÍCIUS)

SITHOLE (MOZAMBIK) (PP)

NEKUNDI (NAMÍBIA)

TONDI (NIGER)

PALLY (NIGÉRIA) (PP)

MARO (PAPUA-NOVÁ GUINEA)

MUSARE (RWANDA)

HIPPOLYTE-BAUWENS (SVÄTÝ VINCENT A GRENADÍNY)

BUNDU (SIERRA LEONE)

IBROW (SOMÁLSKO)

MAHLALELA JUŽNÁ AFRIKA

TOUM (SUDÁN) (PP) (*)

DLAMINI (SVAZIJSKO)

ACKSON MWANSASU (TANZÁNIA)

FILIPE (VÝCHODNÝ TIMOR)

IBRAHIMA (TOGO)

BROOKS (TRINIDAD A TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

LENGKON (VANUATU)

HAMUDULU (ZAMBIA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI (2)
   (3)

AGEA (3)

ARENA (1)

BEARDER

CHAUPRADE

CHRISTENSEN (2)
   (3)

CORRAO (1)
   (3)

COZZOLINO (3)

CZESAK (3)

DANCE (3)

DELI (3) (za CASA, D.)

DE SARNEZ (1)

ESTARAS FERRAGUT (2)

FERREIRA (2)
   (3)

GABRIEL (1)
   (2)

GAL

GAHLER (za RUAS, F.)

GERICKE (2)
   (3)

GILL (3) (za NEGRESCU, V.)

GIUFFRIDA (1)
   (3)

GOERENS (3)

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HETMAN (3)

HEUBUCH

JIMÉNEZ-BECERRIL BARRIO (3)

KYENGE

LEINEN (1)
   (2)

LÓPEZ AGUILAR

MIZZI (2)
   (3)

NEUSER

NOICHL (3)

PEDICINI (3)

POGLIESE (3)

PONGA (za MUSSOLINI, A.)

RIVASI

SCHAFFHAUSER (3)

SENRA RODRÌGUEZ

SIYLIKIOTIS (2)

STIER (2)

STOLOJAN (1)
   (3)

THEOCHAROUS (za POGLIESE, S.)

VAIDERE (3)

VALERO

WARD (2)

WENTA

WIELAND (3)

WIŞNIEWSKA (1)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

Ďalší prítomní

ANGOLA

SIMBRÃO DE CARVALHO

TEIXEIRA

RESCOVA

BRAVO

ANTONIO

COSTA DE JESUS

ANTÓNIO DA GAMA GUIM

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

NDAH

DAGNIHO

GBENOU

AHONOUKOUN

GBENONCHI

OGUIDAN

BOTSWANA

NGAKA

OUTLULE

MOSINKI

NTONGANA

MATAMBO

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

BONKOUNGOU’

DRABO

BONKOUNGOU’

BURUNDI

NTAKARUTIMANA

GAHWAYI

NAHAYO

SUKUNOBA

NDUWUMWAMI

MUKESHAIMANA

BAVUGAMENSHI

BIMENYIMANA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

DAOUDA

KONGO (Konžská republika)

BOUNKOULOU

DOUMA

TOLOKOUM

KONŽSKÁ DEMOKRATICKÁ REPUBLIKA

MABAYA GIZI AMINE

KILOSHO BULAMBO

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALA

KATUMWA

LIHAU EBUA

NGOY MWAMBA

MUKENDI KABAMBI

AIMA TSHANDIA

SILUVANGII UMBA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

PIKA

POBREŽIE SLONOVINY

TOURÉ

SANGANOKO MINATA

DŽIBUTSKO

GOUMANEH

ABDI SAID

BOURHAN ALI

ERITREA

TEKLE

HAGOS

ETIÓPIA

TEKLEHAIMANOT

GELETA

SUDHAKAR

SARAN

SINGH

LEDUA

GABON

NZEH ELLANG

OWONO NGUEMA

JOUMAS (SALAMBA)

BEWOTSE

RISSONGA

BEWOTSE

YALIS

TISIABA

GAMBIA

SILLAH

NJIE

OJANG

BOJANG

JAITEH

CAMARA

GHANA

ASAMOAH

NSIAH

OKAIKOE

GUINEA

SYLLA

DIALLO

BAH

SYLLA

DIALLO

TOURÉ

GUINEA- BISSAU

MANÉ

DIAS

GUYANA

GREENIDGE

McDONALD

NAUGHTON

KEŇA

KEMBI GITURA

ADEN

MURIUKI

MUNYUA

NJAU

NZUSI

NTHIWA

LESOTHO

MAHASE-MOILOA

KOTO

MAPHIKE

MADAGASKAR

RATEFIARIVONY

RAKOTOMANJATO

NORBERT RICHARD

RAJAON

RAZAFISON

MALAWI

KALEBE

MWANYULA

MAKANDE

MUNTHALI

MALI

CISSÉ

MOHAMED

DIALLO

COULIBALY

MAURITÁNIA

CHEIN

SOUEID AHMED

MARRAKCHY

WANE

GHRIB

MAURÍCIUS

DILLUM

MUNGUR

RAMDIN

MARIE

MOZAMBIK

NAMBURETE

NEMBA UAIENE

MATE

DAVA

NAMÍBIA

VENAANI

ALEY

RUMPF

HIYANDJUA

APOLLUS

NIGER

OUSMANE

CHEGOU

FOUKORI

TONDY

MAINA

NIGÉRIA

JOSHUA

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

ABUBAKAR

OKORIE

NSIEGBE

YUNUSA

RABIU

AKPAN

SULU-GAMBARI

OWUH

ALUYA

OLAGESHIN

PAPUA-NOVÁ GUINEA

MANDURU

RWANDA

MUSARE

SVÄTÝ VINCENT A GRENADÍNY

HIPPOLYTE-BAUWENS

SAMOA

MAIN

SIERRA LEONE

BUNDU

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

SOMÁLSKO

IBROW

FAQI

JUŽNÁ AFRIKA

MAMPURU

BERGMANN

ROTHKEGEL

KHUZWAYO

MADLALA

SUDÁN

AGLA

AL-TAYEB

AHMED

BABIKER SALAH

SVAZIJSKO

DLAMINI

TANZÁNIA

NICHOLAS MATIKO

KAWAMALA

ČAD

ADJI

TEKILIO

BOUKAR

TIMOR LESTE

FILIPE

MARTINS

TOGO

M’BEOU

ABIGUIME

FABRE

LAWSON

AZILAN

TRINIDAD A TOBAGO

EXETER

TUVALU

LEUELU

UGANDA

TANNA

BAKO

KATUNGWE

KIBIRIGE

ROBINSON

AWOR

KAGANZI

LUGWARO

VANUATU

JOY

KOUBACK

TIMAKATA

ZAMBIA

KABWE

MUBANGA

CHIBULA

NAKAPONDA

KACHALI

ZIMBABWE

ZINDI

MLOTSHWA

CHIFAMBA

CHIPARE

SAMASUWO

CHIDAWANYIKA

NYAMUKAPA

RADA AKT

MAMPHONO KHAKETLA, ministerka financií (Lesotho) a úradujúca predsedníčka Rady AKT

RADA EÚ

ROMAIN SCHNEIDER, minister pre rozvojovú spoluprácu a humanitárnu činnosť (Luxembursko), úradujúci predseda Rady EÚ

EURÓPSKA KOMISIA

NEVEN MIMICA, člen Komisie zodpovedný za medzinárodnú spoluprácu a rozvoj

EURÓPSKA SLUŽBA PRE VONKAJŠIU ČINNOSŤ

DE PEYRON, vedúca oddelenia panafrických záležitostí

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

VERBOVEN

SEKRETARIÁT AKT

GOMES, generálny spolutajomník

SEKRETARIÁT EÚ

AGUIRIANO NALDA, generálny spolutajomník

---

(*)  So štatútom pozorovateľa.

(1)  Prítomný 7. decembra 2015.

(2)  Prítomný 8. decembra 2015.

(3)  Prítomný 9. decembra 2015.

---

PRÍLOHA III

AKREDITÁCIA MIMOPARLAMENTNÝCH DELEGÁTOV

Etiópia

Teshome TOGA CHANAKA

veľvyslanec

veľvyslanectvo Etiópie

Dominika

Len ISHMAEL

veľvyslanec

veľvyslanectvo Dominiky

Rwanda

Francis MUSARE

chargé d’affaires

veľvyslanectvo Rwandy

Svätý Vincent a Grenadíny

Paula HIPPOLYTE-BAUWENS

prvá tajomníčka

veľvyslanectvo Svätého Vincenta a Grenadín

Papua-Nová Guinea

Kapi MARO

prvý tajomník

veľvyslanectvo Papuy-Novej Guiney

---

PRÍLOHA IV

PRIJATÉ TEXTY

UZNESENIE (1)

o hodnotení mierového nástroja pre Afriku po desiatich rokoch: účinnosť a vyhliadky do budúcnosti

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ,

| — | ktoré zasadalo v Bruseli od 7. do 9. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ktoré zasadalo v Bruseli od 7. do 9. decembra 2015,

| — | so zreteľom na článok 18 ods. 1 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 18 ods. 1 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve z Cotonou medzi EÚ a krajinami AKT, a najmä na jej článok 1, článok 8 ods. 5, článok 11, článok 28 ods. 2 písm. a) a článok 29 ods. 1, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve z Cotonou medzi EÚ a krajinami AKT, a najmä na jej článok 1, článok 8 ods. 5, článok 11, článok 28 ods. 2 písm. a) a článok 29 ods. 1,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady ministrov AKT – ES č. 3/2003 z 11. decembra 2003 o použití zdrojov z balíka deviateho ERF pre dlhodobý rozvoj na vytvorenie Mierového nástroja pre Afriku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady ministrov AKT – ES č. 3/2003 z 11. decembra 2003 o použití zdrojov z balíka deviateho ERF pre dlhodobý rozvoj na vytvorenie Mierového nástroja pre Afriku,

| — | so zreteľom na stratégiu EÚ pre Afriku z 12. mája 2005, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stratégiu EÚ pre Afriku z 12. mája 2005,

| — | so zreteľom na závery Rady z 13. novembra 2006 o posilnení afrických schopností zvládať a riešiť konflikty a predchádzať im, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 13. novembra 2006 o posilnení afrických schopností zvládať a riešiť konflikty a predchádzať im,

| — | so zreteľom na závery Rady EÚ o bezpečnosti a rozvoji z 19. a 20. novembra 2007, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady EÚ o bezpečnosti a rozvoji z 19. a 20. novembra 2007,

| — | so zreteľom na vyhlásenie zo zasadnutia ministrov Mierovej a bezpečnostnej rady z 26. apríla 2011 o stave mieru a bezpečnosti v Afrike, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie zo zasadnutia ministrov Mierovej a bezpečnostnej rady z 26. apríla 2011 o stave mieru a bezpečnosti v Afrike,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade EÚ s názvom Budovanie kapacít na podporu bezpečnosti a rozvoja – umožnenie partnerom predchádzať krízam a zvládať ich (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade EÚ s názvom Budovanie kapacít na podporu bezpečnosti a rozvoja – umožnenie partnerom predchádzať krízam a zvládať ich (2),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady z 26. júna 2013 o vnútornej dohode medzi zástupcami vlád členských štátov Európskej únie zasadajúcimi v Rade o financovaní pomoci Európskej únie na základe viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020 v súlade s Dohodou o partnerstve AKT – EÚ a o poskytnutí finančnej pomoci zámorským krajinám a územiam, na ktoré sa vzťahujú ustanovenia štvrtej časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady z 26. júna 2013 o vnútornej dohode medzi zástupcami vlád členských štátov Európskej únie zasadajúcimi v Rade o financovaní pomoci Európskej únie na základe viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020 v súlade s Dohodou o partnerstve AKT – EÚ a o poskytnutí finančnej pomoci zámorským krajinám a územiam, na ktoré sa vzťahujú ustanovenia štvrtej časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na plán postupu na obdobie rokov 2014 – 2017 prijatý počas 4. samitu Afrika – EÚ v Bruseli (2. a 3. apríla 2014), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na plán postupu na obdobie rokov 2014 – 2017 prijatý počas 4. samitu Afrika – EÚ v Bruseli (2. a 3. apríla 2014),

| — | so zreteľom na správu Mierovej a bezpečnostnej rady z 31. januára 2015 o jej činnosti a o stave mieru a bezpečnosti v Afrike, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Mierovej a bezpečnostnej rady z 31. januára 2015 o jej činnosti a o stave mieru a bezpečnosti v Afrike,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 15. júla 2014 o akčnom programe mierového nástroja pre Afriku na roky 2014 – 2016, ktorý sa má financovať z preklenovacieho nástroja Európskeho rozvojového fondu a 11. Európskeho rozvojového fondu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 15. júla 2014 o akčnom programe mierového nástroja pre Afriku na roky 2014 – 2016, ktorý sa má financovať z preklenovacieho nástroja Európskeho rozvojového fondu a 11. Európskeho rozvojového fondu,

| — | so zreteľom na článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na Zakladajúci akt Africkej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zakladajúci akt Africkej únie,

| — | so zreteľom na protokol týkajúci sa založenia Mierovej a bezpečnostnej rady Africkej únie prijatý 9. júla 2002 na 1. riadnom zasadnutí zhromaždenia Africkej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na protokol týkajúci sa založenia Mierovej a bezpečnostnej rady Africkej únie prijatý 9. júla 2002 na 1. riadnom zasadnutí zhromaždenia Africkej únie,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Africkej únie z 12. júla 2003 o zriadení nástroja operácie na podporu mieru pre Africkú úniu zo strany Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Africkej únie z 12. júla 2003 o zriadení nástroja operácie na podporu mieru pre Africkú úniu zo strany Európskej únie,

| — | so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov,

| — | so zreteľom na Memorandum o porozumení z 2. septembra 2007 o spolupráci v oblasti mieru a bezpečnosti medzi Africkou úniou, regionálnymi hospodárskymi spoločenstvami a koordinačnými mechanizmami regionálnych pohotovostných brigád východnej Afriky a severnej Afriky, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Memorandum o porozumení z 2. septembra 2007 o spolupráci v oblasti mieru a bezpečnosti medzi Africkou úniou, regionálnymi hospodárskymi spoločenstvami a koordinačnými mechanizmami regionálnych pohotovostných brigád východnej Afriky a severnej Afriky,

| — | so zreteľom na rozhodnutie zhromaždenia Africkej únie z 15. júna 2015 o rozsahu posúdenia a alternatívnych zdrojov financovania Africkej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie zhromaždenia Africkej únie z 15. júna 2015 o rozsahu posúdenia a alternatívnych zdrojov financovania Africkej únie,

| — | so zreteľom na protokol Hospodárskeho spoločenstva západoafrických štátov (ECOWAS) z 10. decembra 1999 o mechanizme predchádzania konfliktom, ich zvládania a riešenia a udržania mieru a bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na protokol Hospodárskeho spoločenstva západoafrických štátov (ECOWAS) z 10. decembra 1999 o mechanizme predchádzania konfliktom, ich zvládania a riešenia a udržania mieru a bezpečnosti,

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 z 31. októbra 2000 o ženách, mieri a bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 z 31. októbra 2000 o ženách, mieri a bezpečnosti,

| — | so zreteľom na vyhlásenie predsedu Bezpečnostnej rady OSN zo 16. apríla 2010 o budovaní mieru po skončení konfliktu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie predsedu Bezpečnostnej rady OSN zo 16. apríla 2010 o budovaní mieru po skončení konfliktu,

| — | so zreteľom na vyhlásenie predsedu Bezpečnostnej rady OSN z 29. júna 2010 o podpore a posilňovaní právneho štátu pri udržiavaní medzinárodného mieru a bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie predsedu Bezpečnostnej rady OSN z 29. júna 2010 o podpore a posilňovaní právneho štátu pri udržiavaní medzinárodného mieru a bezpečnosti,

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 2151 z 28. apríla 2014 o zachovaní medzinárodného mieru a bezpečnosti: reforma sektora bezpečnosti: výzvy a príležitosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 2151 z 28. apríla 2014 o zachovaní medzinárodného mieru a bezpečnosti: reforma sektora bezpečnosti: výzvy a príležitosti,

| — | so zreteľom na závery Rady EÚ z 15. októbra 2012 s názvom Korene demokracie a trvalo udržateľného rozvoja: spolupráca Európy s občianskou spoločnosťou v oblasti vonkajších vzťahov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady EÚ z 15. októbra 2012 s názvom Korene demokracie a trvalo udržateľného rozvoja: spolupráca Európy s občianskou spoločnosťou v oblasti vonkajších vzťahov,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre politické veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre politické veci,

| A. | keďže v mnohých afrických krajinách existujú alebo existovali vnútorné ozbrojené konflikty spôsobené politickým, sociálnym, hospodárskym, etnickým alebo náboženským napätím; |
| --- | --- |

A.

keďže v mnohých afrických krajinách existujú alebo existovali vnútorné ozbrojené konflikty spôsobené politickým, sociálnym, hospodárskym, etnickým alebo náboženským napätím;

| B. | keďže zlepšenie sociálno-hospodárskych podmienok, úspešný boj proti chudobe, všetkým formám diskriminácie, zlým pracovným podmienkam, porušovaniu ľudských práv a neľudskému a ponižujúcemu zaobchádzaniu sú nevyhnutné na zabezpečenie skutočne inkluzívneho procesu konsolidácie stability, rozvoja a zmierenia a keďže tento proces je jediný spôsob, ako zabrániť obnoveniu konfliktov; |
| --- | --- |

B.

keďže zlepšenie sociálno-hospodárskych podmienok, úspešný boj proti chudobe, všetkým formám diskriminácie, zlým pracovným podmienkam, porušovaniu ľudských práv a neľudskému a ponižujúcemu zaobchádzaniu sú nevyhnutné na zabezpečenie skutočne inkluzívneho procesu konsolidácie stability, rozvoja a zmierenia a keďže tento proces je jediný spôsob, ako zabrániť obnoveniu konfliktov;

| C. | keďže konflikty zhoršujú javy ako hlad a absolútna chudoba, narušujú uplatňovanie ľudských práv a dlhodobo zabraňujú akémukoľvek hospodárskemu, politickému a sociálnemu rozvoju; |
| --- | --- |

C.

keďže konflikty zhoršujú javy ako hlad a absolútna chudoba, narušujú uplatňovanie ľudských práv a dlhodobo zabraňujú akémukoľvek hospodárskemu, politickému a sociálnemu rozvoju;

| D. | keďže zdôvodnenie mierového nástroja pre Afriku spočíva vo vzájomnej závislosti bezpečnosti a rozvoja v krajine alebo regióne; |
| --- | --- |

D.

keďže zdôvodnenie mierového nástroja pre Afriku spočíva vo vzájomnej závislosti bezpečnosti a rozvoja v krajine alebo regióne;

| E. | keďže mierový nástroj pre Afriku bol vytvorený v roku 2004 s cieľom posilniť Africkú úniu (AÚ) a prostredníctvom toho osem regionálnych hospodárskych spoločenstiev a poskytnúť im nástroj na lepšie zvládanie konfliktov na kontinente bez zásahu zahraničných vojenských jednotiek; |
| --- | --- |

E.

keďže mierový nástroj pre Afriku bol vytvorený v roku 2004 s cieľom posilniť Africkú úniu (AÚ) a prostredníctvom toho osem regionálnych hospodárskych spoločenstiev a poskytnúť im nástroj na lepšie zvládanie konfliktov na kontinente bez zásahu zahraničných vojenských jednotiek;

| F. | keďže v spoločnej stratégii EÚ a Afriky sa od jej prijatia v Lisabone v roku 2007 a opakovaného prijatia na samite EÚ – Afrika v apríli 2014 vymedzuje mier a bezpečnosť ako jedna z prioritných oblastí partnerstva a mierový nástroj pre Afriku ako nástroj tvoriaci súčasť širšej stratégie EÚ; |
| --- | --- |

F.

keďže v spoločnej stratégii EÚ a Afriky sa od jej prijatia v Lisabone v roku 2007 a opakovaného prijatia na samite EÚ – Afrika v apríli 2014 vymedzuje mier a bezpečnosť ako jedna z prioritných oblastí partnerstva a mierový nástroj pre Afriku ako nástroj tvoriaci súčasť širšej stratégie EÚ;

| G. | keďže od roku 2005 bolo vyše 90 % z celkovo vyše 1,2 miliardy EUR, ktoré boli pridelené na mierový nástroj pre Afriku, zmluvne určených na podporu mierových operácií v šiestich krajinách, konkrétne pre misie AMIS (Dárfúr), AMISOM (Somálsko), MICOPAX, po ktorých nasledovali misie MISCA (Stredoafrická republika), Afisma (Mali) a RCI-LRA (Stredoafrická republika, Konžská demokratická republika, Južný Sudán, Uganda); |
| --- | --- |

G.

keďže od roku 2005 bolo vyše 90 % z celkovo vyše 1,2 miliardy EUR, ktoré boli pridelené na mierový nástroj pre Afriku, zmluvne určených na podporu mierových operácií v šiestich krajinách, konkrétne pre misie AMIS (Dárfúr), AMISOM (Somálsko), MICOPAX, po ktorých nasledovali misie MISCA (Stredoafrická republika), Afisma (Mali) a RCI-LRA (Stredoafrická republika, Konžská demokratická republika, Južný Sudán, Uganda);

| H. | keďže mierový nástroj pre Afriku v roku 2007 rozšíril svoj rozsah činnosti z financovania hlavne mierových operácií a operačného posilnenia africkej mierovej a bezpečnostnej štruktúry (APSA) s cieľom zahrnúť širšiu škálu činností na predchádzanie konfliktom a stabilizačných činností po ukončení konfliktu; |
| --- | --- |

H.

keďže mierový nástroj pre Afriku v roku 2007 rozšíril svoj rozsah činnosti z financovania hlavne mierových operácií a operačného posilnenia africkej mierovej a bezpečnostnej štruktúry (APSA) s cieľom zahrnúť širšiu škálu činností na predchádzanie konfliktom a stabilizačných činností po ukončení konfliktu;

| I. | keďže najmä od roku 2007 približne 8,3 % všetkých zmlúv bolo pridelených na činnosti týkajúce sa budovania kapacity štruktúry APSA a poskytli významnú podporu na sfunkčnenie tejto štruktúry; |
| --- | --- |

I.

keďže najmä od roku 2007 približne 8,3 % všetkých zmlúv bolo pridelených na činnosti týkajúce sa budovania kapacity štruktúry APSA a poskytli významnú podporu na sfunkčnenie tejto štruktúry;

| J. | keďže od roku 2009 bolo 1,3 % rozpočtu vyčlenených na činnosti súvisiace s mechanizmom včasnej reakcie s účasťou sprostredkovacích, začínajúcich a vyšetrovacích misií a misií zameraných na dočasné posilnenie plánovacej bunky; |
| --- | --- |

J.

keďže od roku 2009 bolo 1,3 % rozpočtu vyčlenených na činnosti súvisiace s mechanizmom včasnej reakcie s účasťou sprostredkovacích, začínajúcich a vyšetrovacích misií a misií zameraných na dočasné posilnenie plánovacej bunky;

| K. | keďže mierový nástroj pre Afriku tým, že poskytol predvídateľné a spoľahlivé zdroje na činnosť AÚ a regionálnych organizácií, umožnil africkým krajinám prijať spoločné opatrenia s cieľom zaistiť bezpečnosť založenú na novovzniknutej politickej úlohe Mierovej a bezpečnostnej rady Africkej únie, vyskúšal ju a sfunkčnil; |
| --- | --- |

K.

keďže mierový nástroj pre Afriku tým, že poskytol predvídateľné a spoľahlivé zdroje na činnosť AÚ a regionálnych organizácií, umožnil africkým krajinám prijať spoločné opatrenia s cieľom zaistiť bezpečnosť založenú na novovzniknutej politickej úlohe Mierovej a bezpečnostnej rady Africkej únie, vyskúšal ju a sfunkčnil;

| L. | keďže 15. júna 2015 AÚ prijala rozhodnutie o alternatívnych zdrojoch financovania, v ktorom sa uvádza, že 25 % všetkých prostriedkov sa použije na rozpočet AÚ určený na podporu mierových operácií; |
| --- | --- |

L.

keďže 15. júna 2015 AÚ prijala rozhodnutie o alternatívnych zdrojoch financovania, v ktorom sa uvádza, že 25 % všetkých prostriedkov sa použije na rozpočet AÚ určený na podporu mierových operácií;

| M. | keďže mierový nástroj pre Afriku bol vytvorený v roku 2003, jeho financovanie prostredníctvom fondov ERF malo byť dočasné, a to len dovtedy, kým sa nenájdu alternatívne zdroje financovania; keďže aj po 12 rokoch ERF zostáva hlavným zdrojom financovania mierového nástroja pre Afriku; |
| --- | --- |

M.

keďže mierový nástroj pre Afriku bol vytvorený v roku 2003, jeho financovanie prostredníctvom fondov ERF malo byť dočasné, a to len dovtedy, kým sa nenájdu alternatívne zdroje financovania; keďže aj po 12 rokoch ERF zostáva hlavným zdrojom financovania mierového nástroja pre Afriku;

| N. | keďže nároky na mierový nástroj EÚ pre Afriku na podporu mierových operácií sa podľa skúseností niektorých misií OSN zvyšujú v dôsledku zmeny poslania a v dôsledku nových misií v rámci „zodpovednosti za ochranu“; |
| --- | --- |

N.

keďže nároky na mierový nástroj EÚ pre Afriku na podporu mierových operácií sa podľa skúseností niektorých misií OSN zvyšujú v dôsledku zmeny poslania a v dôsledku nových misií v rámci „zodpovednosti za ochranu“;

| O. | keďže mnohí ďalší darcovia, ako sú medzinárodné organizácie (OSN a iné organizácie), politické a vojenské aliancie (Organizácia Severoatlantickej zmluvy – NATO) a štáty (USA, Čína, Japonsko a členské štáty Európskej únie), sú tiež aktívni v tejto oblasti; keďže komplementárnosť zabezpečuje skupina partnerov AÚ pre mier a bezpečnosť, ktorá sa pravidelne schádza v Addis Abebe; |
| --- | --- |

O.

keďže mnohí ďalší darcovia, ako sú medzinárodné organizácie (OSN a iné organizácie), politické a vojenské aliancie (Organizácia Severoatlantickej zmluvy – NATO) a štáty (USA, Čína, Japonsko a členské štáty Európskej únie), sú tiež aktívni v tejto oblasti; keďže komplementárnosť zabezpečuje skupina partnerov AÚ pre mier a bezpečnosť, ktorá sa pravidelne schádza v Addis Abebe;

| P. | keďže spoločná bezpečnostná a obranná politika (SBOP) aj aktéri v oblasti rozvoja na úrovni EÚ podporujú reformu bezpečnostného sektora v krajinách ohrozených krízami a vytvorenie transparentnej, zodpovednej a účinnej polície, súdnictva a vojenského aparátu; keďže využívanie nástrojov EÚ je nedostatočne koordinované; |
| --- | --- |

P.

keďže spoločná bezpečnostná a obranná politika (SBOP) aj aktéri v oblasti rozvoja na úrovni EÚ podporujú reformu bezpečnostného sektora v krajinách ohrozených krízami a vytvorenie transparentnej, zodpovednej a účinnej polície, súdnictva a vojenského aparátu; keďže využívanie nástrojov EÚ je nedostatočne koordinované;

| Q. | keďže Rada EÚ uznala zásadnú úlohu organizácií občianskej spoločnosti v programe pre mier a bezpečnosť; keďže organizácie občianskej spoločnosti nie sú takmer vôbec zapojené do mierového nástroja pre Afriku; |
| --- | --- |

Q.

keďže Rada EÚ uznala zásadnú úlohu organizácií občianskej spoločnosti v programe pre mier a bezpečnosť; keďže organizácie občianskej spoločnosti nie sú takmer vôbec zapojené do mierového nástroja pre Afriku;

| 1. | uznáva, že mierový nástroj pre Afriku umožnil sfunkčnenie spojenia medzi bezpečnosťou a rozvojom a začal viesť podrobný dialóg o mierových a bezpečnostných problémoch medzi EÚ a AÚ; uznáva, že mierový nástroj pre Afriku hral úlohu katalyzátora v čase, keď žiadny iný nástroj nebol schopný financovať africké vojenské jednotky v mierových operáciách Africkej únie ani regionálneho hospodárskeho spoločenstva; |
| --- | --- |

1.

uznáva, že mierový nástroj pre Afriku umožnil sfunkčnenie spojenia medzi bezpečnosťou a rozvojom a začal viesť podrobný dialóg o mierových a bezpečnostných problémoch medzi EÚ a AÚ; uznáva, že mierový nástroj pre Afriku hral úlohu katalyzátora v čase, keď žiadny iný nástroj nebol schopný financovať africké vojenské jednotky v mierových operáciách Africkej únie ani regionálneho hospodárskeho spoločenstva;

| 2. | je pevne presvedčený, že mierový nástroj pre Afriku by sa mal zamerať na posilnenie aktívnej účasti občianskej spoločnosti, demokratickú a participatívnu správu vecí verejných a budovanie kultúrnych kapacít; zdôrazňuje, že akýkoľvek rozhodovací proces by mal vychádzať z transparentnosti, účinnosti a zo zodpovednosti; |
| --- | --- |

2.

je pevne presvedčený, že mierový nástroj pre Afriku by sa mal zamerať na posilnenie aktívnej účasti občianskej spoločnosti, demokratickú a participatívnu správu vecí verejných a budovanie kultúrnych kapacít; zdôrazňuje, že akýkoľvek rozhodovací proces by mal vychádzať z transparentnosti, účinnosti a zo zodpovednosti;

| 3. | víta rozšírenie činností zameraných na predchádzanie konfliktom a stabilizáciu po skončení konfliktu a vytvorenie mechanizmu rýchlej reakcie, ktoré sú financované z mierového fondu pre Afriku; domnieva sa, že tieto faktory majú zásadný význam v snahe zabrániť tomu, aby sa mierový nástroj pre Afriku používal prevažne ako nástroj zvládania konfliktov; |
| --- | --- |

3.

víta rozšírenie činností zameraných na predchádzanie konfliktom a stabilizáciu po skončení konfliktu a vytvorenie mechanizmu rýchlej reakcie, ktoré sú financované z mierového fondu pre Afriku; domnieva sa, že tieto faktory majú zásadný význam v snahe zabrániť tomu, aby sa mierový nástroj pre Afriku používal prevažne ako nástroj zvládania konfliktov;

| 4. | žiada Africkú úniu a regionálne hospodárske spoločenstvo, aby zabezpečili vykonávanie mierových operácií v rámci dobrej správy vecí verejných a v súlade s medzinárodným právom a ľudskými právami; |
| --- | --- |

4.

žiada Africkú úniu a regionálne hospodárske spoločenstvo, aby zabezpečili vykonávanie mierových operácií v rámci dobrej správy vecí verejných a v súlade s medzinárodným právom a ľudskými právami;

| 5. | uznáva význam doteraz dosiahnutých výsledkov mierových operácií pod africkým vedením; zdôrazňuje však potrebu riešiť hlavné príčiny konfliktu a prepojenie medzi bezpečnosťou a rozvojom a posilniť dialóg s cieľom uplatňovať spoločné prístupy a posilniť koordináciu v oblasti krízového riadenia; |
| --- | --- |

5.

uznáva význam doteraz dosiahnutých výsledkov mierových operácií pod africkým vedením; zdôrazňuje však potrebu riešiť hlavné príčiny konfliktu a prepojenie medzi bezpečnosťou a rozvojom a posilniť dialóg s cieľom uplatňovať spoločné prístupy a posilniť koordináciu v oblasti krízového riadenia;

| 6. | považuje za poľutovaniahodné, že mierový nástroj pre Afriku je naďalej financovaný najmä prostredníctvom ERF napriek tomu, že už v roku 2003 bol jasne určený ako dočasné riešenie; vyzýva Komisiu, aby v priebehu skúmania viacročného finančného rámca EÚ predložila návrh s cieľom začleniť financovanie mierového nástroja pre Afriku do rozpočtu EÚ; domnieva sa, že týmto spôsobom financovania by sa vyriešili pretrvávajúce problémy súvisiace s oprávnenosťou niektorých výdavkov týkajúcich sa mierového nástroja pre Afriku; |
| --- | --- |

6.

považuje za poľutovaniahodné, že mierový nástroj pre Afriku je naďalej financovaný najmä prostredníctvom ERF napriek tomu, že už v roku 2003 bol jasne určený ako dočasné riešenie; vyzýva Komisiu, aby v priebehu skúmania viacročného finančného rámca EÚ predložila návrh s cieľom začleniť financovanie mierového nástroja pre Afriku do rozpočtu EÚ; domnieva sa, že týmto spôsobom financovania by sa vyriešili pretrvávajúce problémy súvisiace s oprávnenosťou niektorých výdavkov týkajúcich sa mierového nástroja pre Afriku;

| 7. | vyzýva africké štáty, aby prijali udržateľný a inkluzívny prístup s cieľom upevniť regionálnu stabilitu, rozšíriť zákonnú právomoc operácií na podporu mieru a zabrániť opätovnému vzniku konfliktov; zdôrazňuje, že sociálno-hospodársky rozvoj podporuje udržateľný mier; |
| --- | --- |

7.

vyzýva africké štáty, aby prijali udržateľný a inkluzívny prístup s cieľom upevniť regionálnu stabilitu, rozšíriť zákonnú právomoc operácií na podporu mieru a zabrániť opätovnému vzniku konfliktov; zdôrazňuje, že sociálno-hospodársky rozvoj podporuje udržateľný mier;

| 8. | domnieva sa, že opatrenia na budovanie mieru financované EÚ, ako je napríklad reforma sektora bezpečnosti alebo odzbrojenie, demobilizácia a reintegrácia bývalých bojovníkov, treba rozvíjať a zaviesť integrovaným spôsobom s použitím dostupných nástrojov z politiky v oblasti bezpečnosti a rozvoja; domnieva sa, že by sa mali rozvíjať spoločné prostriedky a ciele a že krátkodobé opatrenia by sa mali nahradiť dlhodobými rozvojovými iniciatívami najmä v oblasti sociálno-hospodárskej stabilizácie; |
| --- | --- |

8.

domnieva sa, že opatrenia na budovanie mieru financované EÚ, ako je napríklad reforma sektora bezpečnosti alebo odzbrojenie, demobilizácia a reintegrácia bývalých bojovníkov, treba rozvíjať a zaviesť integrovaným spôsobom s použitím dostupných nástrojov z politiky v oblasti bezpečnosti a rozvoja; domnieva sa, že by sa mali rozvíjať spoločné prostriedky a ciele a že krátkodobé opatrenia by sa mali nahradiť dlhodobými rozvojovými iniciatívami najmä v oblasti sociálno-hospodárskej stabilizácie;

| 9. | zdôrazňuje potrebu podporovať vykonávanie dlhodobých stratégií týkajúcich sa budovania kapacít v oblasti mieru a bezpečnosti a zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť koordináciu a komplementárnosť darcov aktívne zapojených do oblasti mieru a bezpečnosti (najmä členské štáty, EÚ, OSN a Svetová banka), pokiaľ ide o finančnú podporu, hospodársku pomoc a zabezpečenie udržateľnosti; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje potrebu podporovať vykonávanie dlhodobých stratégií týkajúcich sa budovania kapacít v oblasti mieru a bezpečnosti a zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť koordináciu a komplementárnosť darcov aktívne zapojených do oblasti mieru a bezpečnosti (najmä členské štáty, EÚ, OSN a Svetová banka), pokiaľ ide o finančnú podporu, hospodársku pomoc a zabezpečenie udržateľnosti;

| 10. | zdôrazňuje, že je potrebné vypracovať stratégiu a opatrenia na predchádzanie konfliktom s cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie rôznych nástrojov Africkej únie v oblasti demokracie, volieb a ľudských práv a súčasne riešiť základné hospodárske a sociálne príčiny nestability a zachovať rovnováhu medzi jednotou a rôznorodosťou; pripomína, že posilnenie inštitucionálnych kapacít členských štátov AÚ, AÚ a regionálneho hospodárskeho spoločenstva je kľúčom k trvalému mieru, bezpečnosti a rozvoju, a preto žiada lepšiu koordináciu úsilia EÚ prostredníctvom mierového nástroja pre Afriku a ďalších nástrojov; poznamenáva, že by sa mal klásť väčší dôraz na predchádzanie konfliktom vrátane prevencie radikalizácie a konfliktov týkajúcich sa volebných cyklov, ako aj na kapacity v oblasti sprostredkovania; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že je potrebné vypracovať stratégiu a opatrenia na predchádzanie konfliktom s cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie rôznych nástrojov Africkej únie v oblasti demokracie, volieb a ľudských práv a súčasne riešiť základné hospodárske a sociálne príčiny nestability a zachovať rovnováhu medzi jednotou a rôznorodosťou; pripomína, že posilnenie inštitucionálnych kapacít členských štátov AÚ, AÚ a regionálneho hospodárskeho spoločenstva je kľúčom k trvalému mieru, bezpečnosti a rozvoju, a preto žiada lepšiu koordináciu úsilia EÚ prostredníctvom mierového nástroja pre Afriku a ďalších nástrojov; poznamenáva, že by sa mal klásť väčší dôraz na predchádzanie konfliktom vrátane prevencie radikalizácie a konfliktov týkajúcich sa volebných cyklov, ako aj na kapacity v oblasti sprostredkovania;

| 11. | vyzýva Európsku úniu a Africkú úniu, aby viac zviditeľnili úspech tohto nástroja pre európskych a afrických občanov; v tejto súvislosti žiada začatie rozsiahlej informačnej kampane v súvislosti s mierovým nástrojom pre Afriku, najmä v Afrike, a vhodnú odbornú prípravu všetkých zainteresovaných strán zapojených do vykonávania mierového nástroja pre Afriku s cieľom umožniť im plne pochopiť tento mechanizmus a jeho ciele, aby tak aj samy mohli viac zviditeľniť tento nástroj a zvýšiť o ňom informovanosť; |
| --- | --- |

11.

vyzýva Európsku úniu a Africkú úniu, aby viac zviditeľnili úspech tohto nástroja pre európskych a afrických občanov; v tejto súvislosti žiada začatie rozsiahlej informačnej kampane v súvislosti s mierovým nástrojom pre Afriku, najmä v Afrike, a vhodnú odbornú prípravu všetkých zainteresovaných strán zapojených do vykonávania mierového nástroja pre Afriku s cieľom umožniť im plne pochopiť tento mechanizmus a jeho ciele, aby tak aj samy mohli viac zviditeľniť tento nástroj a zvýšiť o ňom informovanosť;

| 12. | zdôrazňuje, že mier v Afrike bude závisieť predovšetkým od odstránenia hlavných politických, sociálnych, hospodárskych, etnických a náboženských príčin, od politického dialógu a politickej vôle afrických partnerov spolupracovať, ako aj od posilnenia štruktúr AÚ; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že mier v Afrike bude závisieť predovšetkým od odstránenia hlavných politických, sociálnych, hospodárskych, etnických a náboženských príčin, od politického dialógu a politickej vôle afrických partnerov spolupracovať, ako aj od posilnenia štruktúr AÚ;

| 13. | zdôrazňuje, že je potrebné naďalej rozvíjať zásadu vlastníctva na strane afrických krajín, a to najmä stanovením obmedzeného počtu jasných priorít a zvýšením pomoci EÚ budovaním kapacít; žiada EÚ, aby preskúmala možnosti ďalšej decentralizácie aspektov riadenia programu mierového nástroja pre Afriku vrátane monitorovania činností AÚ a regionálneho hospodárskeho spoločenstva, ktoré financuje mierový nástroj pre Afriku, koordinácie záležitostí EÚ týkajúcich sa tohto nástroja a technickej podpory na mieste; víta spoločné oznámenie s názvom Budovanie kapacít na podporu bezpečnosti a rozvoja – umožnenie partnerom predchádzať krízam a zvládať ich (3); v tejto súvislosti žiada Komisiu, aby navrhla rozsiahle právne predpisy na zvýšenie podpory EÚ pre regionálne subjekty v oblasti bezpečnosti; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje, že je potrebné naďalej rozvíjať zásadu vlastníctva na strane afrických krajín, a to najmä stanovením obmedzeného počtu jasných priorít a zvýšením pomoci EÚ budovaním kapacít; žiada EÚ, aby preskúmala možnosti ďalšej decentralizácie aspektov riadenia programu mierového nástroja pre Afriku vrátane monitorovania činností AÚ a regionálneho hospodárskeho spoločenstva, ktoré financuje mierový nástroj pre Afriku, koordinácie záležitostí EÚ týkajúcich sa tohto nástroja a technickej podpory na mieste; víta spoločné oznámenie s názvom Budovanie kapacít na podporu bezpečnosti a rozvoja – umožnenie partnerom predchádzať krízam a zvládať ich (3); v tejto súvislosti žiada Komisiu, aby navrhla rozsiahle právne predpisy na zvýšenie podpory EÚ pre regionálne subjekty v oblasti bezpečnosti;

| 14. | zdôrazňuje, že je dôležité podporovať účasť žien na mierových rokovaniach a pri rekonštrukcii po skončení konfliktu a ochranu žien a dievčat pred sexuálnym násilím a násilím založeným na rodovej príslušnosti v ozbrojených konfliktoch; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že je dôležité podporovať účasť žien na mierových rokovaniach a pri rekonštrukcii po skončení konfliktu a ochranu žien a dievčat pred sexuálnym násilím a násilím založeným na rodovej príslušnosti v ozbrojených konfliktoch;

| 15. | žiada EÚ, aby viac spolupracovala s členskými štátmi AÚ a regionálnymi hospodárskymi spoločenstvami/regionálnymi mechanizmami na riadenie predchádzania konfliktom na politickej úrovni s cieľom poskytnúť základ pre pravidelný dialóg o spôsobe konsolidácie nedávnych prínosov mierového nástroja pre Afriku v strednodobom až dlhodobom horizonte; |
| --- | --- |

15.

žiada EÚ, aby viac spolupracovala s členskými štátmi AÚ a regionálnymi hospodárskymi spoločenstvami/regionálnymi mechanizmami na riadenie predchádzania konfliktom na politickej úrovni s cieľom poskytnúť základ pre pravidelný dialóg o spôsobe konsolidácie nedávnych prínosov mierového nástroja pre Afriku v strednodobom až dlhodobom horizonte;

| 16. | žiada systematickejšie spoločné programovanie s ostatnými nástrojmi EÚ a ako súčasť iných politík, ako aj posilnenie úlohy a možností delegácií EÚ; |
| --- | --- |

16.

žiada systematickejšie spoločné programovanie s ostatnými nástrojmi EÚ a ako súčasť iných politík, ako aj posilnenie úlohy a možností delegácií EÚ;

| 17. | víta zámer AÚ využiť v praxi svoju schopnosť okamžite reagovať na krízy začlenením svojich afrických kapacít okamžite reagovať na krízové situácie (ACIRC) do afrických pohotovostných síl; |
| --- | --- |

17.

víta zámer AÚ využiť v praxi svoju schopnosť okamžite reagovať na krízy začlenením svojich afrických kapacít okamžite reagovať na krízové situácie (ACIRC) do afrických pohotovostných síl;

| 18. | zdôrazňuje, že pokrok na ceste k úplnému fungovaniu africkej mierovej a bezpečnostnej štruktúry, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby sa všetky nástroje AÚ určené na predchádzanie konfliktom v Afrike, ich zvládanie a riešenie vykonávali v súčinnosti a prinášali očakávané výsledky; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje, že pokrok na ceste k úplnému fungovaniu africkej mierovej a bezpečnostnej štruktúry, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby sa všetky nástroje AÚ určené na predchádzanie konfliktom v Afrike, ich zvládanie a riešenie vykonávali v súčinnosti a prinášali očakávané výsledky;

| 19. | žiada partnerov mierového nástroja pre Afriku (EÚ/AÚ/REC/RM), aby zaujali individuálny prístup k budovaniu kapacít v oblasti mieru a bezpečnosti, najmä pre dôstojníkov misie AMISOM, ktorý bude založený na dôkladnom posúdení potrieb a stanovený prostredníctvom celkového strategického plánu inštitucionálneho rozvoja; |
| --- | --- |

19.

žiada partnerov mierového nástroja pre Afriku (EÚ/AÚ/REC/RM), aby zaujali individuálny prístup k budovaniu kapacít v oblasti mieru a bezpečnosti, najmä pre dôstojníkov misie AMISOM, ktorý bude založený na dôkladnom posúdení potrieb a stanovený prostredníctvom celkového strategického plánu inštitucionálneho rozvoja;

| 20. | zdôrazňuje, že mierový nástroj pre Afriku môže byť len nástrojom, ktorý dopĺňa kolektívne medzinárodné úsilie; víta ochotu AÚ prevziať rozšírenú zodpovednosť za svoju bezpečnosť prostredníctvom svojho rozhodnutia z 15. júna 2015 o alternatívnych zdrojoch financovania; žiada EÚ, aby preskúmala ďalšie opatrenia s cieľom prispieť k zabezpečeniu dlhodobej finančnej udržateľnosti mierového nástroja pre Afriku; zdôrazňuje, že v tejto súvislosti bude kľúčové posilnenie budovania kapacít finančného riadenia; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje, že mierový nástroj pre Afriku môže byť len nástrojom, ktorý dopĺňa kolektívne medzinárodné úsilie; víta ochotu AÚ prevziať rozšírenú zodpovednosť za svoju bezpečnosť prostredníctvom svojho rozhodnutia z 15. júna 2015 o alternatívnych zdrojoch financovania; žiada EÚ, aby preskúmala ďalšie opatrenia s cieľom prispieť k zabezpečeniu dlhodobej finančnej udržateľnosti mierového nástroja pre Afriku; zdôrazňuje, že v tejto súvislosti bude kľúčové posilnenie budovania kapacít finančného riadenia;

| 21. | požaduje reštrukturalizáciu existujúceho modelu mierového nástroja pre Afriku, aby sa centralizovalo prevádzkové a finančné rozhodovanie, čím sa zvýši účinnosť; |
| --- | --- |

21.

požaduje reštrukturalizáciu existujúceho modelu mierového nástroja pre Afriku, aby sa centralizovalo prevádzkové a finančné rozhodovanie, čím sa zvýši účinnosť;

| 22. | víta rozhodnutie EÚ uplatňovať od januára 2016 strop vo výške 80 % na príspevok EÚ na vojenské dávky pre všetky nové operácie na podporu mieru a misiu AMISOM; |
| --- | --- |

22.

víta rozhodnutie EÚ uplatňovať od januára 2016 strop vo výške 80 % na príspevok EÚ na vojenské dávky pre všetky nové operácie na podporu mieru a misiu AMISOM;

| 23. | zdôrazňuje, že by sa urýchlene mali prijať účinné opatrenia na zastavenie hromadenia ručných a ľahkých zbraní, obchodovania s nimi a ich šírenia a na podporu odzbrojenia, pretože sú kľúčové pri predchádzaní zintenzívneniu konfliktov, násilia a nestability v Afrike; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje, že by sa urýchlene mali prijať účinné opatrenia na zastavenie hromadenia ručných a ľahkých zbraní, obchodovania s nimi a ich šírenia a na podporu odzbrojenia, pretože sú kľúčové pri predchádzaní zintenzívneniu konfliktov, násilia a nestability v Afrike;

| 24. | trvá na tom, aby Európska únia bola aj naďalej angažovaným partnerom v mierovom nástroji pre Afriku a iných mierových zoskupeniach, ale zdôrazňuje, že optimálne výsledky sa dosiahnu len v prípade skutočného afrického vedenia a regionálnej spolupráce; |
| --- | --- |

24.

trvá na tom, aby Európska únia bola aj naďalej angažovaným partnerom v mierovom nástroji pre Afriku a iných mierových zoskupeniach, ale zdôrazňuje, že optimálne výsledky sa dosiahnu len v prípade skutočného afrického vedenia a regionálnej spolupráce;

| 25. | odporúča začlenenie diskusie o mierovom nástroji pre Afriku, ktorá je súčasťou Európskeho rozvojového fondu, do diskusie o budúcnosti Dohody z Cotonou; |
| --- | --- |

25.

odporúča začlenenie diskusie o mierovom nástroji pre Afriku, ktorá je súčasťou Európskeho rozvojového fondu, do diskusie o budúcnosti Dohody z Cotonou;

| 26. | odporúča zosúladenie súčasných a budúcich programov mierového nástroja pre Afriku s dostupnými zdrojmi, aby bolo možné lepšie prepojiť financie s cieľmi a potrebami priamo na mieste; |
| --- | --- |

26.

odporúča zosúladenie súčasných a budúcich programov mierového nástroja pre Afriku s dostupnými zdrojmi, aby bolo možné lepšie prepojiť financie s cieľmi a potrebami priamo na mieste;

| 27. | poveruje svojich spolupredsedov, aby toto uznesenie postúpili inštitúciám Africkej únie a Európskej únie, Rade ministrov AKT – EÚ, organizáciám skupiny krajín AKT pre regionálnu integráciu a generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov. |
| --- | --- |

27.

poveruje svojich spolupredsedov, aby toto uznesenie postúpili inštitúciám Africkej únie a Európskej únie, Rade ministrov AKT – EÚ, organizáciám skupiny krajín AKT pre regionálnu integráciu a generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov.

UZNESENIE (4)

o štyridsiatich rokoch partnerstva: hodnotenie vplyvu na obchod a rozvoj v krajinách AKT a perspektívy vytvárania trvalých vzťahov medzi krajinami AKT a Európskou úniou

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ,

| — | ktoré zasadalo v Bruseli od 7. do 9. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ktoré zasadalo v Bruseli od 7. do 9. decembra 2015,

| — | so zreteľom na článok 18 ods. 1 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 18 ods. 1 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (Dohoda z Cotonou) (1), zmenenú v rokoch 2005 a 2010 (2), a najmä na jej článok 21, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (Dohoda z Cotonou) (1), zmenenú v rokoch 2005 a 2010 (2), a najmä na jej článok 21,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. februára 2004 o dohodách o hospodárskom partnerstve (DHP): problémy a vyhliadky (3), uznesenie z 23. novembra 2006 o revízii rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve (4), uznesenie z 9. apríla 2009 o dohodách o hospodárskom partnerstve a ich vplyve na štáty AKT (5) a uznesenie z 19. júna 2013 o dohodách o hospodárskom partnerstve – ďalšie kroky (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. februára 2004 o dohodách o hospodárskom partnerstve (DHP): problémy a vyhliadky (3), uznesenie z 23. novembra 2006 o revízii rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve (4), uznesenie z 9. apríla 2009 o dohodách o hospodárskom partnerstve a ich vplyve na štáty AKT (5) a uznesenie z 19. júna 2013 o dohodách o hospodárskom partnerstve – ďalšie kroky (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. marca 2014 o regionálnej integrácii a modernizácii colných systémov v záujme trvalo udržateľného rozvoja v krajinách AKT v spolupráci s EÚ (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. marca 2014 o regionálnej integrácii a modernizácii colných systémov v záujme trvalo udržateľného rozvoja v krajinách AKT v spolupráci s EÚ (7),

| — | so zreteľom na vyhlásenie Rady ministrov AKT z 12. júna 2014 o rozvojovom programe po roku 2015 (8) a spoločné vyhlásenie AKT – EÚ o rozvojovom programe po roku 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie Rady ministrov AKT z 12. júna 2014 o rozvojovom programe po roku 2015 (8) a spoločné vyhlásenie AKT – EÚ o rozvojovom programe po roku 2015,

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 26. septembra 2002 s jeho odporúčaniami Komisii v súvislosti s rokovaním o dohodách o hospodárskom partnerstve s krajinami a regiónmi AKT (9), z 23. marca 2006 o vplyve dohôd o hospodárskom partnerstve na rozvoj (10), z 12. decembra 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (11), z 23. mája 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (12) a z 5. februára 2009 o vplyve dohôd o hospodárskom partnerstve na rozvoj (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 26. septembra 2002 s jeho odporúčaniami Komisii v súvislosti s rokovaním o dohodách o hospodárskom partnerstve s krajinami a regiónmi AKT (9), z 23. marca 2006 o vplyve dohôd o hospodárskom partnerstve na rozvoj (10), z 12. decembra 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (11), z 23. mája 2007 o dohodách o hospodárskom partnerstve (12) a z 5. februára 2009 o vplyve dohôd o hospodárskom partnerstve na rozvoj (13),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o Dohode o hospodárskom partnerstve ES/Cariforum (14), uznesenie Európskeho parlamentu z 19. januára 2011 o dočasnej dohode o partnerstve medzi ES na jednej strane a tichomorskými štátmi na strane druhej (15), uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. januára 2013 o Dočasnej dohode, ktorou sa stanovuje rámec pre Dohodu o hospodárskom partnerstve medzi štátmi východnej a južnej Afriky a ES (16), a uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2013 o dočasnej Dohode o hospodárskom partnerstve medzi ES a strednou Afrikou (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2009 o Dohode o hospodárskom partnerstve ES/Cariforum (14), uznesenie Európskeho parlamentu z 19. januára 2011 o dočasnej dohode o partnerstve medzi ES na jednej strane a tichomorskými štátmi na strane druhej (15), uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. januára 2013 o Dočasnej dohode, ktorou sa stanovuje rámec pre Dohodu o hospodárskom partnerstve medzi štátmi východnej a južnej Afriky a ES (16), a uznesenie Európskeho parlamentu z 13. júna 2013 o dočasnej Dohode o hospodárskom partnerstve medzi ES a strednou Afrikou (17),

| — | so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu z 23. októbra 2012 o programe zmien: so zreteľom na budúcnosť rozvojovej politiky EÚ (18), z 12. marca 2013 o príprave viacročného finančného rámca vzhľadom na financovanie spolupráce EÚ s africkými, karibskými a tichomorskými štátmi a zámorskými krajinami a teritóriami na obdobie rokov 2014 – 2020 (11. Európsky rozvojový fond) (19), z 25. novembra 2014 o EÚ a celosvetovom rozvojovom rámci na obdobie po roku 2015 (20) a z 19. mája 2015 o financovaní rozvoja (21), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu z 23. októbra 2012 o programe zmien: so zreteľom na budúcnosť rozvojovej politiky EÚ (18), z 12. marca 2013 o príprave viacročného finančného rámca vzhľadom na financovanie spolupráce EÚ s africkými, karibskými a tichomorskými štátmi a zámorskými krajinami a teritóriami na obdobie rokov 2014 – 2020 (11. Európsky rozvojový fond) (19), z 25. novembra 2014 o EÚ a celosvetovom rozvojovom rámci na obdobie po roku 2015 (20) a z 19. mája 2015 o financovaní rozvoja (21),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 11. februára 2015 o činnosti Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ (22), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 11. februára 2015 o činnosti Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ (22),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. októbra 2011 s názvom Zvyšovanie vplyvu rozvojovej politiky EÚ: program zmien (23), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. októbra 2011 s názvom Zvyšovanie vplyvu rozvojovej politiky EÚ: program zmien (23),

| — | so zreteľom na spoločný konzultačný dokument zo 6. októbra 2015 s názvom Smerom k novému partnerstvu medzi Európskou úniou a africkými, karibskými a tichomorskými krajinami po roku 2020 (24), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločný konzultačný dokument zo 6. októbra 2015 s názvom Smerom k novému partnerstvu medzi Európskou úniou a africkými, karibskými a tichomorskými krajinami po roku 2020 (24),

| — | so zreteľom na Všeobecnú dohodu o clách a obchode (GATT), najmä na jej článok XXIV, ako aj na vyhlásenia ministrov prijaté na štvrtej schôdzi Konferencie ministrov WTO 14. novembra 2001 v Dauhe a na šiestej schôdzi Konferencie ministrov WTO 18. decembra 2005 v Hongkongu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú dohodu o clách a obchode (GATT), najmä na jej článok XXIV, ako aj na vyhlásenia ministrov prijaté na štvrtej schôdzi Konferencie ministrov WTO 14. novembra 2001 v Dauhe a na šiestej schôdzi Konferencie ministrov WTO 18. decembra 2005 v Hongkongu,

| — | so zreteľom na vyhlásenie zo Sipopo, ktoré prijali hlavy štátov a predsedovia vlád krajín AKT na 7. samite 13. a 14. decembra 2012 s názvom Budúcnosť skupiny krajín AKT v meniacom sa svete: výzvy a príležitosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie zo Sipopo, ktoré prijali hlavy štátov a predsedovia vlád krajín AKT na 7. samite 13. a 14. decembra 2012 s názvom Budúcnosť skupiny krajín AKT v meniacom sa svete: výzvy a príležitosti,

| — | so zreteľom na správu o pokroku k 99. zasadnutiu skupiny prominentných osobností Rady ministrov AKT zo 16. až 18. júna 2014 a k 100. zasadnutiu skupiny prominentných osobností Rady ministrov AKT z 12. decembra 2014 o budúcnosti skupiny AKT po roku 2020 (25), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu o pokroku k 99. zasadnutiu skupiny prominentných osobností Rady ministrov AKT zo 16. až 18. júna 2014 a k 100. zasadnutiu skupiny prominentných osobností Rady ministrov AKT z 12. decembra 2014 o budúcnosti skupiny AKT po roku 2020 (25),

| — | so zreteľom na záverečnú správu Európskeho programu rekonštrukcie a rozvoja Južnej Afriky (EPRD) o vzťahoch medzi AKT a EÚ po roku 2020: otázky pre EÚ v 1. konzultačnej etape z júla 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu Európskeho programu rekonštrukcie a rozvoja Južnej Afriky (EPRD) o vzťahoch medzi AKT a EÚ po roku 2020: otázky pre EÚ v 1. konzultačnej etape z júla 2015,

| — | so zreteľom na Pusanské partnerstvo pre účinnú rozvojovú spoluprácu z 1. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Pusanské partnerstvo pre účinnú rozvojovú spoluprácu z 1. decembra 2011,

| — | so zreteľom na Európsky rozvojový fond, jeho programovanie a postupy, ako aj na investičný nástroj a podporu, ktoré poskytuje Európska investičná banka krajinám AKT, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky rozvojový fond, jeho programovanie a postupy, ako aj na investičný nástroj a podporu, ktoré poskytuje Európska investičná banka krajinám AKT,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady ministrov AKT – EÚ č. 1/2013 zo 7. júna 2013, ktorým sa prijíma protokol o viacročnom finančnom rámci na obdobie rokov 2014 až 2020 podľa Dohody o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady ministrov AKT – EÚ č. 1/2013 zo 7. júna 2013, ktorým sa prijíma protokol o viacročnom finančnom rámci na obdobie rokov 2014 až 2020 podľa Dohody o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej,

| — | so zreteľom na súhrnnú správu generálneho tajomníka OSN o programe trvalo udržateľného rozvoja po roku 2015 s názvom Cesta k dôstojnosti do roku 2030: odstránenie chudoby, zmena života všetkých ľudí a ochrana planéty (26), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na súhrnnú správu generálneho tajomníka OSN o programe trvalo udržateľného rozvoja po roku 2015 s názvom Cesta k dôstojnosti do roku 2030: odstránenie chudoby, zmena života všetkých ľudí a ochrana planéty (26),

| — | so zreteľom na výsledný dokument Tretej medzinárodnej konferencie o financovaní rozvoja: program činnosti z Addis Abeby zo 16. júla 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výsledný dokument Tretej medzinárodnej konferencie o financovaní rozvoja: program činnosti z Addis Abeby zo 16. júla 2015,

| — | so zreteľom na výsledný dokument o programe rozvoja po roku 2015 a stanovení cieľov trvalo udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výsledný dokument o programe rozvoja po roku 2015 a stanovení cieľov trvalo udržateľného rozvoja,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv,

| A. | keďže Dohoda z Cotonou je najlepším príkladom najväčšieho rámca spolupráce medzi severom a juhom, ktorým sa riadia vzťahy medzi 78 krajinami AKT a EÚ a ktorý spája dlhodobú rozvojovú finančnú, obchodnú a hospodársku spoluprácu a politický dialóg; keďže je potrebný rámec po skončení platnosti Dohody z Cotonou v roku 2020; |
| --- | --- |

A.

keďže Dohoda z Cotonou je najlepším príkladom najväčšieho rámca spolupráce medzi severom a juhom, ktorým sa riadia vzťahy medzi 78 krajinami AKT a EÚ a ktorý spája dlhodobú rozvojovú finančnú, obchodnú a hospodársku spoluprácu a politický dialóg; keďže je potrebný rámec po skončení platnosti Dohody z Cotonou v roku 2020;

| B. | keďže kľúčovým cieľom Dohody z Cotonou je zníženie a prípadné odstránenie chudoby „v súlade s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja a postupnej integrácie krajín AKT do svetového hospodárstva“, ako aj podpora dobrej správy vecí verejných a ochrana neodňateľných ľudských práv; |
| --- | --- |

B.

keďže kľúčovým cieľom Dohody z Cotonou je zníženie a prípadné odstránenie chudoby „v súlade s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja a postupnej integrácie krajín AKT do svetového hospodárstva“, ako aj podpora dobrej správy vecí verejných a ochrana neodňateľných ľudských práv;

| C. | keďže samotným charakterizovaním jednostranného, nerecipročného zvýhodneného prístupu na trh príznačného pre dohovory z Lomé nebolo možné dostatočne dosiahnuť cieľ dohovorov z Lomé IV, ktorým je „podporiť a urýchliť hospodársky, kultúrny a sociálny rozvoj štátov AKT a upevniť a odlíšiť ich vzťahy“, a keďže stabilizačné mechanizmy vývozných cien a komoditné protokoly uvedené v dohovoroch z Lomé nepriniesli diverzifikáciu vývozu v krajinách AKT; |
| --- | --- |

C.

keďže samotným charakterizovaním jednostranného, nerecipročného zvýhodneného prístupu na trh príznačného pre dohovory z Lomé nebolo možné dostatočne dosiahnuť cieľ dohovorov z Lomé IV, ktorým je „podporiť a urýchliť hospodársky, kultúrny a sociálny rozvoj štátov AKT a upevniť a odlíšiť ich vzťahy“, a keďže stabilizačné mechanizmy vývozných cien a komoditné protokoly uvedené v dohovoroch z Lomé nepriniesli diverzifikáciu vývozu v krajinách AKT;

| D. | keďže sa začali rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve (DHP) s cieľom vytvoriť spoločné obchodné a rozvojové partnerstvo; keďže musia zabezpečiť, aby hospodárstva štátov AKT postupnou a kontrolovanou liberalizáciou obchodu s tovarom spolu s pravidlami v odvetviach, ako sú služby a investície, prispeli k rozvoju a plne sa začlenili do svetového obchodu; |
| --- | --- |

D.

keďže sa začali rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve (DHP) s cieľom vytvoriť spoločné obchodné a rozvojové partnerstvo; keďže musia zabezpečiť, aby hospodárstva štátov AKT postupnou a kontrolovanou liberalizáciou obchodu s tovarom spolu s pravidlami v odvetviach, ako sú služby a investície, prispeli k rozvoju a plne sa začlenili do svetového obchodu;

| E. | keďže platnosť obchodných dohôd v rámci dohovorov z Lomé a kapitoly o obchodnej spolupráci v Dohode z Cotonou, podľa ktorej EÚ rozšírila nerecipročné obchodné preferencie na krajiny AKT, sa skončila 31. decembra 2007, AKT a EÚ sa rozhodli rokovať o dohodách o hospodárskom partnerstve (DHP) ako o nástrojoch obchodu a rozvoja pre štáty AKT, z ktorých väčšina patrí medzi najmenej rozvinuté krajiny; |
| --- | --- |

E.

keďže platnosť obchodných dohôd v rámci dohovorov z Lomé a kapitoly o obchodnej spolupráci v Dohode z Cotonou, podľa ktorej EÚ rozšírila nerecipročné obchodné preferencie na krajiny AKT, sa skončila 31. decembra 2007, AKT a EÚ sa rozhodli rokovať o dohodách o hospodárskom partnerstve (DHP) ako o nástrojoch obchodu a rozvoja pre štáty AKT, z ktorých väčšina patrí medzi najmenej rozvinuté krajiny;

| F. | keďže dohody o hospodárskom partnerstve majú možnosť poskytnúť stabilný a predvídateľný rámec pre obchod, investície, štrukturálne reformy a vytváranie pracovných miest; keďže dohody o hospodárskom partnerstve boli kritizované okrem iného za to, že pravdepodobnosť, že znížia politický priestor krajín AKT, oslabuje regionálnu integráciu a vedie k stratám vo fiškálnych príjmoch a deindustrializácii krajín AKT; |
| --- | --- |

F.

keďže dohody o hospodárskom partnerstve majú možnosť poskytnúť stabilný a predvídateľný rámec pre obchod, investície, štrukturálne reformy a vytváranie pracovných miest; keďže dohody o hospodárskom partnerstve boli kritizované okrem iného za to, že pravdepodobnosť, že znížia politický priestor krajín AKT, oslabuje regionálnu integráciu a vedie k stratám vo fiškálnych príjmoch a deindustrializácii krajín AKT;

| G. | keďže regionálna integrácia je nevyhnutná na podporu spolupráce v rámci krajín AKT vrátane obchodu a investícií; |
| --- | --- |

G.

keďže regionálna integrácia je nevyhnutná na podporu spolupráce v rámci krajín AKT vrátane obchodu a investícií;

| H. | keďže dodržiavanie všeobecných ľudských práv vrátane práva na rozvoj je a musí zostať základným prvkom partnerstva; |
| --- | --- |

H.

keďže dodržiavanie všeobecných ľudských práv vrátane práva na rozvoj je a musí zostať základným prvkom partnerstva;

| I. | keďže rozvojová spolupráca a obchod sú piliermi vzťahov medzi krajinami AKT a EÚ od prijatia prvého dohovoru z Lomé; |
| --- | --- |

I.

keďže rozvojová spolupráca a obchod sú piliermi vzťahov medzi krajinami AKT a EÚ od prijatia prvého dohovoru z Lomé;

| J. | keďže Európsky rozvojový fond (ERF), ktorý je konkrétne navrhnutý tak, aby poskytoval technickú a finančnú pomoc krajinám AKT, je najväčším geografickým nástrojom rozvojovej spolupráce v EÚ a v rokoch 2014 – 2020 poskytne 30,506 miliardy EUR krajinám AKT, európskym zámorským krajinám a územiam a na administratívne výdavky; |
| --- | --- |

J.

keďže Európsky rozvojový fond (ERF), ktorý je konkrétne navrhnutý tak, aby poskytoval technickú a finančnú pomoc krajinám AKT, je najväčším geografickým nástrojom rozvojovej spolupráce v EÚ a v rokoch 2014 – 2020 poskytne 30,506 miliardy EUR krajinám AKT, európskym zámorským krajinám a územiam a na administratívne výdavky;

| K. | keďže odhadované náklady na vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja vo výške 2,6 bilióna USD si budú vyžadovať nové, dodatočné zdroje na financovanie rozvoja; |
| --- | --- |

K.

keďže odhadované náklady na vykonávanie cieľov udržateľného rozvoja vo výške 2,6 bilióna USD si budú vyžadovať nové, dodatočné zdroje na financovanie rozvoja;

| 1. | zastáva názor, že rámec AKT – EÚ má zásadný význam pri zabezpečovaní dialógu a zvyšovaní vzájomného porozumenia medzi EÚ a štátmi AKT a mal by byť prispôsobený vznikajúcim celosvetovým problémom na základe základných princípov spravodlivosti a rovnosti, vzájomného rešpektu, inkluzívnosti, zaručenia mieru, bezpečnosti, stability, dodržiavania ľudských práv, demokratických princípov a právneho štátu a dobrej správy vecí verejných s cieľom dosiahnuť dlhodobý rozvoj a hospodársku integráciu do svetového hospodárstva; zastáva však názor, že súčasná dohoda by sa mala prispôsobiť otázkam, kde partnerstvo môže mať pridanú hodnotu; |
| --- | --- |

1.

zastáva názor, že rámec AKT – EÚ má zásadný význam pri zabezpečovaní dialógu a zvyšovaní vzájomného porozumenia medzi EÚ a štátmi AKT a mal by byť prispôsobený vznikajúcim celosvetovým problémom na základe základných princípov spravodlivosti a rovnosti, vzájomného rešpektu, inkluzívnosti, zaručenia mieru, bezpečnosti, stability, dodržiavania ľudských práv, demokratických princípov a právneho štátu a dobrej správy vecí verejných s cieľom dosiahnuť dlhodobý rozvoj a hospodársku integráciu do svetového hospodárstva; zastáva však názor, že súčasná dohoda by sa mala prispôsobiť otázkam, kde partnerstvo môže mať pridanú hodnotu;

| 2. | zdôrazňuje, že história partnerstva AKT – EÚ preukázala, že ani samotná pomoc, ani samotný obchod nie sú pre trvalo udržateľný rozvoj a znižovanie chudoby dostačujúce; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že história partnerstva AKT – EÚ preukázala, že ani samotná pomoc, ani samotný obchod nie sú pre trvalo udržateľný rozvoj a znižovanie chudoby dostačujúce;

| 3. | zastáva názor, že dohody o hospodárskom partnerstve, ak sú vzájomne schválené a riadne sa vykonávajú, môžu poskytnúť krajinám AKT priaznivý a stabilný prístup na trh EÚ s cieľom uľahčiť im zvyšovanie a diverzifikáciu vývozu a úplnú integráciu do svetového hospodárstva takým spôsobom, ktorý podporuje udržateľný a spravodlivý obchod; |
| --- | --- |

3.

zastáva názor, že dohody o hospodárskom partnerstve, ak sú vzájomne schválené a riadne sa vykonávajú, môžu poskytnúť krajinám AKT priaznivý a stabilný prístup na trh EÚ s cieľom uľahčiť im zvyšovanie a diverzifikáciu vývozu a úplnú integráciu do svetového hospodárstva takým spôsobom, ktorý podporuje udržateľný a spravodlivý obchod;

| 4. | zdôrazňuje, že je dôležité podporovať prostredníctvom verejného a súkromného partnerstva hospodárske a investičné príležitosti pre krajiny AKT, ako je energia z obnoviteľných zdrojov a udržateľné využívanie oceánov vrátane bohatých zdrojov rybného hospodárstva a akvakultúry; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, že je dôležité podporovať prostredníctvom verejného a súkromného partnerstva hospodárske a investičné príležitosti pre krajiny AKT, ako je energia z obnoviteľných zdrojov a udržateľné využívanie oceánov vrátane bohatých zdrojov rybného hospodárstva a akvakultúry;

| 5. | zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby sa udržiaval riadny dialóg na všetkých úrovniach v záujme využitia Dohody z Cotonou v plnej miere; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby sa udržiaval riadny dialóg na všetkých úrovniach v záujme využitia Dohody z Cotonou v plnej miere;

| 6. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že ani napriek výzvam Európskeho parlamentu EÚ nepredĺžila dátum ukončenia účinnosti nariadenia o prístupe na trh po 1. októbri 2014; |
| --- | --- |

6.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že ani napriek výzvam Európskeho parlamentu EÚ nepredĺžila dátum ukončenia účinnosti nariadenia o prístupe na trh po 1. októbri 2014;

| 7. | vyzýva všetky strany, aby pred desiatou ministerskou konferenciou WTO, ktorá sa bude konať v Nairobi, ratifikovali dohodu o uľahčení obchodu s cieľom plne využiť prínosnú modernizáciu a reformu colných systémov, výmenu know-how a osvedčených postupov v rámci colnej spolupráce a optimalizáciu využitia finančných prostriedkov a nástrojov v existujúcom rámci; |
| --- | --- |

7.

vyzýva všetky strany, aby pred desiatou ministerskou konferenciou WTO, ktorá sa bude konať v Nairobi, ratifikovali dohodu o uľahčení obchodu s cieľom plne využiť prínosnú modernizáciu a reformu colných systémov, výmenu know-how a osvedčených postupov v rámci colnej spolupráce a optimalizáciu využitia finančných prostriedkov a nástrojov v existujúcom rámci;

| 8. | pripomína Európskej únii a jej členským štátom ich záväzok vykonávať program súdržnosti politík v záujme rozvoja s cieľom zvyšovať súdržnosť medzi obchodom, poľnohospodárstvom, daňami, zmenou klímy, investíciami, prístupom k surovinám a rozvojovými politikami a tak posilňovať premenu štátov AKT na samoudržateľné hospodárstva; |
| --- | --- |

8.

pripomína Európskej únii a jej členským štátom ich záväzok vykonávať program súdržnosti politík v záujme rozvoja s cieľom zvyšovať súdržnosť medzi obchodom, poľnohospodárstvom, daňami, zmenou klímy, investíciami, prístupom k surovinám a rozvojovými politikami a tak posilňovať premenu štátov AKT na samoudržateľné hospodárstva;

| 9. | pripomína, že prepojenie medzi obchodom, hospodárskym rozvojom a znižovaním chudoby nefunguje automaticky; pripomína, že obchod už tvorí významnú časť hospodárstiev najmenej rozvinutých krajín; konštatuje však, že znižovanie chudoby v najmenej rozvinutých krajinách značne zaostáva za znižovaním chudoby v rozvojových krajinách ako celku; preto vyzýva Komisiu, aby preskúmala pružnejšie spôsoby dosiahnutia asymetrického prístupu na trh v súlade s pravidlami WTO, a to aj prostredníctvom výnimiek z pravidiel WTO, a aby aj naďalej preukazovala pružnosť v partnerských diskusiách; |
| --- | --- |

9.

pripomína, že prepojenie medzi obchodom, hospodárskym rozvojom a znižovaním chudoby nefunguje automaticky; pripomína, že obchod už tvorí významnú časť hospodárstiev najmenej rozvinutých krajín; konštatuje však, že znižovanie chudoby v najmenej rozvinutých krajinách značne zaostáva za znižovaním chudoby v rozvojových krajinách ako celku; preto vyzýva Komisiu, aby preskúmala pružnejšie spôsoby dosiahnutia asymetrického prístupu na trh v súlade s pravidlami WTO, a to aj prostredníctvom výnimiek z pravidiel WTO, a aby aj naďalej preukazovala pružnosť v partnerských diskusiách;

| 10. | zastáva názor, že prístup na trh EÚ musí byť spojený s diverzifikáciu hospodárstiev a vývozu a že dôraz sa musí klásť takisto na podporu a posilnenie integrácie juh – juh a verejno-súkromných partnerstiev; |
| --- | --- |

10.

zastáva názor, že prístup na trh EÚ musí byť spojený s diverzifikáciu hospodárstiev a vývozu a že dôraz sa musí klásť takisto na podporu a posilnenie integrácie juh – juh a verejno-súkromných partnerstiev;

| 11. | zdôrazňuje význam ustanovení týkajúcich sa trvalo udržateľného rozvoja v dohodách o hospodárskom partnerstve a v rámci budúcej spolupráce (a skutočnosti, že doložka o nevykonaní nemôže byť predmetom ďalších rokovaní); |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje význam ustanovení týkajúcich sa trvalo udržateľného rozvoja v dohodách o hospodárskom partnerstve a v rámci budúcej spolupráce (a skutočnosti, že doložka o nevykonaní nemôže byť predmetom ďalších rokovaní);

| 12. | víta podpísanie trojstrannej dohody o voľnom obchode medzi organizáciou Spoločný trh pre východnú a južnú Afriku (COMESA), Východoafrickým spoločenstvom (EAC) a Juhoafrickým rozvojovým spoločenstvom (SADC) a začatie rokovaní o kontinentálnej zóne voľného obchodu v Afrike; vyzýva EÚ, aby aj prostredníctvom pomoci v rámci dohody WTO o uľahčení obchodu uľahčila ďalšie procesy regionálnej integrácie, ako je napríklad kontinentálna zóna voľného obchodu; |
| --- | --- |

12.

víta podpísanie trojstrannej dohody o voľnom obchode medzi organizáciou Spoločný trh pre východnú a južnú Afriku (COMESA), Východoafrickým spoločenstvom (EAC) a Juhoafrickým rozvojovým spoločenstvom (SADC) a začatie rokovaní o kontinentálnej zóne voľného obchodu v Afrike; vyzýva EÚ, aby aj prostredníctvom pomoci v rámci dohody WTO o uľahčení obchodu uľahčila ďalšie procesy regionálnej integrácie, ako je napríklad kontinentálna zóna voľného obchodu;

| 13. | vyzýva EÚ a štáty AKT, aby zabezpečili, aby dohody o hospodárskom partnerstve a budúci rámec AKT – EÚ naďalej obsahovali konkrétne ustanovenia o rozvoji a ľudských právach, a vyzýva partnerov AKT – EÚ, aby dodržiavali normy v oblasti životného prostredia a pracovné normy s cieľom zabezpečiť udržateľné využívanie zdrojov a podporiť sociálnu zodpovednosť podnikov; naliehavo vyzýva partnerov dohody o hospodárskom partnerstve, aby využili svoju dynamiku ako katalyzátor pre udržateľný a trvalý rozvoj; |
| --- | --- |

13.

vyzýva EÚ a štáty AKT, aby zabezpečili, aby dohody o hospodárskom partnerstve a budúci rámec AKT – EÚ naďalej obsahovali konkrétne ustanovenia o rozvoji a ľudských právach, a vyzýva partnerov AKT – EÚ, aby dodržiavali normy v oblasti životného prostredia a pracovné normy s cieľom zabezpečiť udržateľné využívanie zdrojov a podporiť sociálnu zodpovednosť podnikov; naliehavo vyzýva partnerov dohody o hospodárskom partnerstve, aby využili svoju dynamiku ako katalyzátor pre udržateľný a trvalý rozvoj;

| 14. | zdôrazňuje, že oficiálna rozvojová pomoc vymedzená v programe na obdobie po roku 2015 a v programe financovania rozvoja OSN prijatého na konferencii v Addis Abebe je pre štáty AKT rozhodujúca, najmä pre najmenej rozvinuté krajiny; berie na vedomie záväzok EÚ poskytovať rozvojovú pomoc krajinám AKT; vyzýva Európsku úniu a jej členské štáty, aby poskytli pomoc vo forme grantov a pôžičiek vrátane využitia mechanizmu ich kombinovania, aby nedošlo k zvýšeniu dlhu; vyjadruje poľutovanie nad tým, že mnohé členské štáty EÚ nesplnili cieľ oficiálnej rozvojovej pomoci dosiahnuť do roku 2015 hrubý národný dôchodok (HND) vo výške 0,7 %; vyjadruje poľutovanie nad tým, že niektoré členské štáty, ako je Fínsko, Dánsko, Luxembursko a Francúzsko, znížili svoj podiel na rozvojovej pomoci; vyzýva všetkých partnerov, aby splnili svoje záväzky v plnej miere; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že oficiálna rozvojová pomoc vymedzená v programe na obdobie po roku 2015 a v programe financovania rozvoja OSN prijatého na konferencii v Addis Abebe je pre štáty AKT rozhodujúca, najmä pre najmenej rozvinuté krajiny; berie na vedomie záväzok EÚ poskytovať rozvojovú pomoc krajinám AKT; vyzýva Európsku úniu a jej členské štáty, aby poskytli pomoc vo forme grantov a pôžičiek vrátane využitia mechanizmu ich kombinovania, aby nedošlo k zvýšeniu dlhu; vyjadruje poľutovanie nad tým, že mnohé členské štáty EÚ nesplnili cieľ oficiálnej rozvojovej pomoci dosiahnuť do roku 2015 hrubý národný dôchodok (HND) vo výške 0,7 %; vyjadruje poľutovanie nad tým, že niektoré členské štáty, ako je Fínsko, Dánsko, Luxembursko a Francúzsko, znížili svoj podiel na rozvojovej pomoci; vyzýva všetkých partnerov, aby splnili svoje záväzky v plnej miere;

| 15. | pripomína, že rozvojové ciele po skončení platnosti Dohody z Cotonou zohľadňujú skutočnosť, že obchod, najmä v krajinách AKT, postihuje mužov a ženy rozdielne, a poskytujú vhodné opatrenia na zmiernenie prípadných negatívnych dôsledkov; |
| --- | --- |

15.

pripomína, že rozvojové ciele po skončení platnosti Dohody z Cotonou zohľadňujú skutočnosť, že obchod, najmä v krajinách AKT, postihuje mužov a ženy rozdielne, a poskytujú vhodné opatrenia na zmiernenie prípadných negatívnych dôsledkov;

| 16. | uznáva význam ERF ako centrálneho nástroja rozvojovej spolupráce s krajinami AKT, hodnotu niektorých jeho špecifických znakov, ako je poskytovanie veľkého podielu pomoci najmenej rozvinutým krajinám, a spoluprácu pri vypracúvaní národného programového dokumentu; zdôrazňuje význam predvídateľnosti zdrojov, ako aj flexibility a účinnosti pri ich využívaní; |
| --- | --- |

16.

uznáva význam ERF ako centrálneho nástroja rozvojovej spolupráce s krajinami AKT, hodnotu niektorých jeho špecifických znakov, ako je poskytovanie veľkého podielu pomoci najmenej rozvinutým krajinám, a spoluprácu pri vypracúvaní národného programového dokumentu; zdôrazňuje význam predvídateľnosti zdrojov, ako aj flexibility a účinnosti pri ich využívaní;

| 17. | so znepokojením konštatuje, že pomoc EÚ, ktorú poskytuje na financovanie nákladov na prispôsobovanie spojených s dohodou o hospodárskom partnerstve, nie je nová a dodatočná pomoc, ale pochádza z existujúcich prostriedkov v rámci ERF, ktoré sú tak na úkor príjmov inak určených na zdravotníctvo, vzdelávanie a sociálnu ochranu; |
| --- | --- |

17.

so znepokojením konštatuje, že pomoc EÚ, ktorú poskytuje na financovanie nákladov na prispôsobovanie spojených s dohodou o hospodárskom partnerstve, nie je nová a dodatočná pomoc, ale pochádza z existujúcich prostriedkov v rámci ERF, ktoré sú tak na úkor príjmov inak určených na zdravotníctvo, vzdelávanie a sociálnu ochranu;

| 18. | konštatuje, že oficiálna rozvojová pomoc je len jedným z dostupných zdrojov financovania rozvoja; naliehavo vyzýva štáty AKT a členské štáty EÚ, aby preskúmali ďalšie konkrétne spôsoby, ako zmobilizovať potrebné finančné prostriedky, okrem iného prostredníctvom väčšieho zapojenia súkromného sektora do oblasti obchodu a investícií orientovaných na rozvoj, posilnenia fiškálnej kapacity, mobilizácie domácich zdrojov a vytvorenia medzinárodného prostredia umožňujúceho rozvoj prostredníctvom boja proti daňovým únikom, vyhýbaniu sa plateniu dane a nezákonným finančným tokom; zdôrazňuje, že vzácne zdroje verejnej pomoci by mali v hostiteľských krajinách podporovať súkromné investície, pri ktorých sa nutne neočakáva krátkodobá alebo strednodobá finančná návratnosť; |
| --- | --- |

18.

konštatuje, že oficiálna rozvojová pomoc je len jedným z dostupných zdrojov financovania rozvoja; naliehavo vyzýva štáty AKT a členské štáty EÚ, aby preskúmali ďalšie konkrétne spôsoby, ako zmobilizovať potrebné finančné prostriedky, okrem iného prostredníctvom väčšieho zapojenia súkromného sektora do oblasti obchodu a investícií orientovaných na rozvoj, posilnenia fiškálnej kapacity, mobilizácie domácich zdrojov a vytvorenia medzinárodného prostredia umožňujúceho rozvoj prostredníctvom boja proti daňovým únikom, vyhýbaniu sa plateniu dane a nezákonným finančným tokom; zdôrazňuje, že vzácne zdroje verejnej pomoci by mali v hostiteľských krajinách podporovať súkromné investície, pri ktorých sa nutne neočakáva krátkodobá alebo strednodobá finančná návratnosť;

| 19. | pripomína tiež, že súkromné investície by nemali byť náhradou za oficiálnu rozvojovú pomoc, pričom verejno-súkromné partnerstvá financované prostredníctvom mechanizmov kombinovaného financovania by za všetkých okolností mali byť v súlade s národným plánom rozvoja hostiteľskej krajiny a mali by podliehať riadnemu právnemu rámcu zodpovedného financovania vrátane pokrytia nákladov a rozdelenia zisku; |
| --- | --- |

19.

pripomína tiež, že súkromné investície by nemali byť náhradou za oficiálnu rozvojovú pomoc, pričom verejno-súkromné partnerstvá financované prostredníctvom mechanizmov kombinovaného financovania by za všetkých okolností mali byť v súlade s národným plánom rozvoja hostiteľskej krajiny a mali by podliehať riadnemu právnemu rámcu zodpovedného financovania vrátane pokrytia nákladov a rozdelenia zisku;

| 20. | zdôrazňuje, že ciele trvalo udržateľného rozvoja by mali stimulovať vytváranie kreatívnych nových foriem spolupráce medzi krajinami AKT a EÚ, ktoré EÚ podporuje v ďalších tretích krajinách a ktorých cieľom je zníženie súčasného využívania prírodných zdrojov a podpora hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho rozvoja prostredníctvom riadneho využitia a investícií do obnoviteľných zdrojov; pripomína, že je dôležité prispieť k úspešnosti konferencie Organizácie Spojených národov o zmene klímy (COP 21) v Paríži v roku 2015 s cieľom pomôcť krajinám AKT pri dekarbonizácii ich hospodárstiev, ktoré sú úplne závislé od využívania fosílnych palív; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje, že ciele trvalo udržateľného rozvoja by mali stimulovať vytváranie kreatívnych nových foriem spolupráce medzi krajinami AKT a EÚ, ktoré EÚ podporuje v ďalších tretích krajinách a ktorých cieľom je zníženie súčasného využívania prírodných zdrojov a podpora hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho rozvoja prostredníctvom riadneho využitia a investícií do obnoviteľných zdrojov; pripomína, že je dôležité prispieť k úspešnosti konferencie Organizácie Spojených národov o zmene klímy (COP 21) v Paríži v roku 2015 s cieľom pomôcť krajinám AKT pri dekarbonizácii ich hospodárstiev, ktoré sú úplne závislé od využívania fosílnych palív;

| 21. | konštatuje, že budúca komplexná spolupráca medzi krajinami AKT a EÚ sa musí zakladať na prístupoch spolupráce, kreatívnych a zodpovedných metódach a inovačných zásahoch a musí umožniť krajinám AKT, aby boli efektívnejšie a viditeľnejšie a zohľadňovali vnútroštátne a regionálne špecifiká a zapojenie všetkých zainteresovaných strán do rokovaní o dohode o hospodárskom partnerstve a vykonávacích postupov s cieľom zabezpečiť miestne vlastníctvo, ako aj súdržnosť a účinnú kontrolu následných politík; |
| --- | --- |

21.

konštatuje, že budúca komplexná spolupráca medzi krajinami AKT a EÚ sa musí zakladať na prístupoch spolupráce, kreatívnych a zodpovedných metódach a inovačných zásahoch a musí umožniť krajinám AKT, aby boli efektívnejšie a viditeľnejšie a zohľadňovali vnútroštátne a regionálne špecifiká a zapojenie všetkých zainteresovaných strán do rokovaní o dohode o hospodárskom partnerstve a vykonávacích postupov s cieľom zabezpečiť miestne vlastníctvo, ako aj súdržnosť a účinnú kontrolu následných politík;

| 22. | zdôrazňuje, že je dôležité zohľadniť požiadavky príslušných občianskych spoločností v priebehu vykonávania dohôd o hospodárskom partnerstve a prípravy rámca po skončení platnosti Dohody z Cotonou; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje, že je dôležité zohľadniť požiadavky príslušných občianskych spoločností v priebehu vykonávania dohôd o hospodárskom partnerstve a prípravy rámca po skončení platnosti Dohody z Cotonou;

| 23. | konštatuje, že diskusia o období po skončení platnosti Dohody z Cotonou bude príležitosťou dôkladne analyzovať úspechy aj neúspechy súčasnej dohody, pokiaľ ide o udržateľný sociálno-hospodársky rozvoj krajín AKT; zdôrazňuje, že v budúcej obchodnej stratégii EÚ – AKT je potrebné mať dôraznú kapitolu o trvalo udržateľnom rozvoji a transparentné konzultačné postupy; |
| --- | --- |

23.

konštatuje, že diskusia o období po skončení platnosti Dohody z Cotonou bude príležitosťou dôkladne analyzovať úspechy aj neúspechy súčasnej dohody, pokiaľ ide o udržateľný sociálno-hospodársky rozvoj krajín AKT; zdôrazňuje, že v budúcej obchodnej stratégii EÚ – AKT je potrebné mať dôraznú kapitolu o trvalo udržateľnom rozvoji a transparentné konzultačné postupy;

| 24. | je hlboko znepokojený správami o obrovských rozdieloch medzi prostriedkami pridelenými krajinám AKT v rámci ERF a ich skutočným vyplácaním; vyzýva Komisiu, aby zvýšila transparentnosť, sledovanie a účinnosť pomoci a aby zabezpečila, aby sa rozvojová pomoc dostala k tým, ktorí ju najviac potrebujú; ďalej vyzýva Komisiu, aby pozorne sledovala tento problém a pravidelne vypracúvala podrobné správy o výdavkoch a prideľovaní pomoci; |
| --- | --- |

24.

je hlboko znepokojený správami o obrovských rozdieloch medzi prostriedkami pridelenými krajinám AKT v rámci ERF a ich skutočným vyplácaním; vyzýva Komisiu, aby zvýšila transparentnosť, sledovanie a účinnosť pomoci a aby zabezpečila, aby sa rozvojová pomoc dostala k tým, ktorí ju najviac potrebujú; ďalej vyzýva Komisiu, aby pozorne sledovala tento problém a pravidelne vypracúvala podrobné správy o výdavkoch a prideľovaní pomoci;

| 25. | vyzýva Komisiu, aby podporovala rozvojové krajiny AKT v ich úsilí o presadzovanie spravodlivej hospodárskej súťaže a vytvorenie vhodného regulačného a domáceho legislatívneho rámca v spolupráci s Konferenciou Organizácie Spojených národov pre obchod a rozvoj (UNCTAD), Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a iniciatívami Medzinárodnej siete pre hospodársku súťaž ako strategický nástroj na zvýšenie obchodu, podporu rastu a zlepšenie sociálnej starostlivosti; |
| --- | --- |

25.

vyzýva Komisiu, aby podporovala rozvojové krajiny AKT v ich úsilí o presadzovanie spravodlivej hospodárskej súťaže a vytvorenie vhodného regulačného a domáceho legislatívneho rámca v spolupráci s Konferenciou Organizácie Spojených národov pre obchod a rozvoj (UNCTAD), Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a iniciatívami Medzinárodnej siete pre hospodársku súťaž ako strategický nástroj na zvýšenie obchodu, podporu rastu a zlepšenie sociálnej starostlivosti;

| 26. | zdôrazňuje, že v akomkoľvek budúcom partnerstve AKT – EÚ sa musí zabezpečiť, že žiadna krajina AKT nebude v horšej situácii a že znižovanie chudoby, trvalo udržateľný rozvoj a vytváranie pracovných miest budú stredobodom partnerstva; |
| --- | --- |

26.

zdôrazňuje, že v akomkoľvek budúcom partnerstve AKT – EÚ sa musí zabezpečiť, že žiadna krajina AKT nebude v horšej situácii a že znižovanie chudoby, trvalo udržateľný rozvoj a vytváranie pracovných miest budú stredobodom partnerstva;

| 27. | zdôrazňuje, že vytváranie pracovných miest, najmä zelených pracovných miest a pracovných miest, ktoré súvisia s obehovým hospodárstvom, bude tvoriť hlavnú časť budúcich hospodárskych vzťahov medzi krajinami AKT a EÚ; uznáva preto strategickú úlohu odvetvia poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat, ktoré je ovplyvnené veľkými problémami, ako je zmena klímy, cenová nestabilita a dodržiavanie bezpečnostných noriem vo výrobe, v ktorom je zamestnaná väčšina obyvateľov krajín AKT a ktoré si vyžaduje osobitnú pozornosť; |
| --- | --- |

27.

zdôrazňuje, že vytváranie pracovných miest, najmä zelených pracovných miest a pracovných miest, ktoré súvisia s obehovým hospodárstvom, bude tvoriť hlavnú časť budúcich hospodárskych vzťahov medzi krajinami AKT a EÚ; uznáva preto strategickú úlohu odvetvia poľnohospodárstva a chovu hospodárskych zvierat, ktoré je ovplyvnené veľkými problémami, ako je zmena klímy, cenová nestabilita a dodržiavanie bezpečnostných noriem vo výrobe, v ktorom je zamestnaná väčšina obyvateľov krajín AKT a ktoré si vyžaduje osobitnú pozornosť;

| 28. | poveruje svojich spolupredsedov, aby toto uznesenie postúpili Rade ministrov AKT – EÚ, Európskemu parlamentu, Európskej komisii, Európskej rade, Africkej únii, Panafrickému parlamentu, regionálnym a národným parlamentom, regionálnym organizáciám krajín AKT a Európskej investičnej banke (EIB). |
| --- | --- |

28.

poveruje svojich spolupredsedov, aby toto uznesenie postúpili Rade ministrov AKT – EÚ, Európskemu parlamentu, Európskej komisii, Európskej rade, Africkej únii, Panafrickému parlamentu, regionálnym a národným parlamentom, regionálnym organizáciám krajín AKT a Európskej investičnej banke (EIB).

UZNESENIE (5)

o spôsobe zlepšenia hospodárskej a sociálnej situácie v rozvojových krajinách aj vďaka prínosu rodinných podnikov s cieľom predísť zdravotným katastrofám

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ,

| — | ktoré zasadalo v Bruseli od 7. do 9. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ktoré zasadalo v Bruseli od 7. do 9. decembra 2015,

| — | so zreteľom na článok 18 ods. 1 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 18 ods. 1 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (ďalej len „Dohoda z Cotonou“) (27), a najmä na jej článok 21 a na revízie tejto dohody v rokoch 2005 a 2010) (28), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (ďalej len „Dohoda z Cotonou“) (27), a najmä na jej článok 21 a na revízie tejto dohody v rokoch 2005 a 2010) (28),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 3. decembra 2014 o prepuknutí epidémie eboly (29), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 3. decembra 2014 o prepuknutí epidémie eboly (29),

| — | so zreteľom na program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 vrátane cieľov trvalo udržateľného rozvoja, ktorý bol prijatý 25. septembra 2015 na samite OSN o trvalo udržateľnom rozvoji v New Yorku v Spojených štátoch, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 vrátane cieľov trvalo udržateľného rozvoja, ktorý bol prijatý 25. septembra 2015 na samite OSN o trvalo udržateľnom rozvoji v New Yorku v Spojených štátoch,

| — | so zreteľom na výsledný dokument Tretej medzinárodnej konferencie o financovaní rozvoja, ktorá sa uskutočnila v Addis Abebe od 13. do 16. júla 2015; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výsledný dokument Tretej medzinárodnej konferencie o financovaní rozvoja, ktorá sa uskutočnila v Addis Abebe od 13. do 16. júla 2015;

| — | so zreteľom na legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 3. júla 2013 o návrhu smernice Rady, ktorou sa vykonáva posilnená spolupráca v oblasti dane z finančných transakcií (30), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 3. júla 2013 o návrhu smernice Rady, ktorou sa vykonáva posilnená spolupráca v oblasti dane z finančných transakcií (30),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 26. októbra 2015 o dlhodobých ponaučeniach do budúcnosti v súvislosti s ebolou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 26. októbra 2015 o dlhodobých ponaučeniach do budúcnosti v súvislosti s ebolou,

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 18. septembra 2014 o reakcii EÚ na prepuknutie vírusového ochorenia ebola (31), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 18. septembra 2014 o reakcii EÚ na prepuknutie vírusového ochorenia ebola (31),

| — | so zreteľom na závery a odporúčania Bruselu týkajúce sa zdravia v rámci rozvojového programu na obdobie po roku 2015 v štátoch AKT, prijaté na 2. stretnutí ministrov zdravotníctva krajín AKT, ktoré sa konalo 25. a 26. februára 2015 v Bruseli v Belgicku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery a odporúčania Bruselu týkajúce sa zdravia v rámci rozvojového programu na obdobie po roku 2015 v štátoch AKT, prijaté na 2. stretnutí ministrov zdravotníctva krajín AKT, ktoré sa konalo 25. a 26. februára 2015 v Bruseli v Belgicku,

| — | so zreteľom na investičný nástroj Európskeho rozvojového fondu a na príspevky Európskej investičnej banky (EIB) krajinám AKT, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na investičný nástroj Európskeho rozvojového fondu a na príspevky Európskej investičnej banky (EIB) krajinám AKT,

| — | so zreteľom na mnohostrannú dohodu medzi príslušnými orgánmi Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) o automatickej výmene informácií v oblasti daní, ktorá bola podpísaná 29. októbra 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na mnohostrannú dohodu medzi príslušnými orgánmi Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) o automatickej výmene informácií v oblasti daní, ktorá bola podpísaná 29. októbra 2014,

| — | so zreteľom na správu Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) s názvom Dôsledky plytvania potravinami – vplyvy na prírodné zdroje, ktorá bola uverejnená v roku 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) s názvom Dôsledky plytvania potravinami – vplyvy na prírodné zdroje, ktorá bola uverejnená v roku 2013,

| A. | keďže OECD odhaduje, že svetový finančný sektor tvorí 12 % až 19 % svetového hospodárstva a že priemerný denný objem devízového trhu v súčasnosti predstavuje 5,5 bilióna USD, pričom sa očakáva, že do roku 2019 dosiahne úroveň 7,8 bilióna USD denne; keďže celkový objem trhu s dlhovými cennými papiermi je 78 biliónov USD a hrubá trhová hodnota nevyplatených derivátových zmlúv predstavuje 20,9 bilióna USD s nominálnou hodnotou 630 biliónov; |
| --- | --- |

A.

keďže OECD odhaduje, že svetový finančný sektor tvorí 12 % až 19 % svetového hospodárstva a že priemerný denný objem devízového trhu v súčasnosti predstavuje 5,5 bilióna USD, pričom sa očakáva, že do roku 2019 dosiahne úroveň 7,8 bilióna USD denne; keďže celkový objem trhu s dlhovými cennými papiermi je 78 biliónov USD a hrubá trhová hodnota nevyplatených derivátových zmlúv predstavuje 20,9 bilióna USD s nominálnou hodnotou 630 biliónov;

| B. | keďže zdravotné katastrofy spôsobujú postihnutým krajinám vážne sociálne a hospodárske problémy; keďže prepuknutie epidémie eboly malo ničivý dosah na hospodárstva Guiney, Libérie a Sierry Leone a dostalo krajiny do hlbšej recesie; |
| --- | --- |

B.

keďže zdravotné katastrofy spôsobujú postihnutým krajinám vážne sociálne a hospodárske problémy; keďže prepuknutie epidémie eboly malo ničivý dosah na hospodárstva Guiney, Libérie a Sierry Leone a dostalo krajiny do hlbšej recesie;

| C. | keďže zo štúdií Medzinárodného menového fondu (MMF) a Banky pre medzinárodné zúčtovanie vyplýva, že úroveň finančného vývoja je priaznivá len do tej miery, do akej môže obmedziť a potlačiť všeobecný hospodársky rast v iných odvetviach, ako je poľnohospodárstvo, a že rýchlo rastúci finančný sektor je škodlivý pre celkový rast produktivity; |
| --- | --- |

C.

keďže zo štúdií Medzinárodného menového fondu (MMF) a Banky pre medzinárodné zúčtovanie vyplýva, že úroveň finančného vývoja je priaznivá len do tej miery, do akej môže obmedziť a potlačiť všeobecný hospodársky rast v iných odvetviach, ako je poľnohospodárstvo, a že rýchlo rastúci finančný sektor je škodlivý pre celkový rast produktivity;

| D. | keďže technologický pokrok vo finančnom sektore a prechod k centralizovanejším systémom obchodovania sťažili utajovanie transakcií; |
| --- | --- |

D.

keďže technologický pokrok vo finančnom sektore a prechod k centralizovanejším systémom obchodovania sťažili utajovanie transakcií;

| E. | keďže 51 členov skupín OECD a G20 podpísalo 29. októbra 2014 v Berlíne mnohostrannú dohodu medzi príslušnými orgánmi, ktorou sa zavádza automatická výmena finančných informácií v daňových veciach, čím sa zvyšuje daňová transparentnosť; |
| --- | --- |

E.

keďže 51 členov skupín OECD a G20 podpísalo 29. októbra 2014 v Berlíne mnohostrannú dohodu medzi príslušnými orgánmi, ktorou sa zavádza automatická výmena finančných informácií v daňových veciach, čím sa zvyšuje daňová transparentnosť;

| F. | keďže sa odhaduje, že 60 miliónov poľnohospodárskych podnikov v krajinách AKT vytvorí tretinu HDP týchto krajín; keďže 50 miliónov z nich predstavujú malé rodinné poľnohospodárske podniky, z ktorých každý obrába priemerne menej ako 2 hektáre pôdy, pričom 80 % obyvateľstva pracuje v poľnohospodárstve; |
| --- | --- |

F.

keďže sa odhaduje, že 60 miliónov poľnohospodárskych podnikov v krajinách AKT vytvorí tretinu HDP týchto krajín; keďže 50 miliónov z nich predstavujú malé rodinné poľnohospodárske podniky, z ktorých každý obrába priemerne menej ako 2 hektáre pôdy, pričom 80 % obyvateľstva pracuje v poľnohospodárstve;

| G. | keďže zlá výživa je príčinou úmrtí 3,1 milióna detí ročne; keďže v celosvetovom meradle sa ročne vyrobia približne štyri miliardy ton potravín, pričom jedna tretina sa premrhá, a to najmä z dôvodu zlých postupov v oblasti zberu, skladovania a dopravy; keďže podľa odhadov FAO sa v krajinách AKT v roku 2009 nevyužilo alebo premrhalo 23 % zo všetkých vyprodukovaných potravín – alebo približne 545 kcal/osobu/deň; |
| --- | --- |

G.

keďže zlá výživa je príčinou úmrtí 3,1 milióna detí ročne; keďže v celosvetovom meradle sa ročne vyrobia približne štyri miliardy ton potravín, pričom jedna tretina sa premrhá, a to najmä z dôvodu zlých postupov v oblasti zberu, skladovania a dopravy; keďže podľa odhadov FAO sa v krajinách AKT v roku 2009 nevyužilo alebo premrhalo 23 % zo všetkých vyprodukovaných potravín – alebo približne 545 kcal/osobu/deň;

| H. | keďže rozvojové krajiny potrebujú politický priestor na ochranu mladých priemyselných odvetví pred hospodárskou súťažou, rovnako ako fiškálne zdroje a technickú pomoc na riadenie hospodárskej diverzifikácie; |
| --- | --- |

H.

keďže rozvojové krajiny potrebujú politický priestor na ochranu mladých priemyselných odvetví pred hospodárskou súťažou, rovnako ako fiškálne zdroje a technickú pomoc na riadenie hospodárskej diverzifikácie;

| I. | keďže malé a stredné podniky a mikropodniky sú základom hospodárstiev na celom svete, sú základnou súčasťou hospodárstva rozvojových krajín a spolu s dobre fungujúcim verejným sektorom sú kľúčovým faktorom pri podpore hospodárskeho, sociálneho a kultúrneho rastu; keďže tieto malé a stredné podniky majú obmedzený prístup ku kapitálu, najmä tie, ktoré vlastnia menšinové skupiny alebo ženy, pričom takmer polovica všetkých malých a stredných podnikov v rozvojových krajinách uvádza, že obmedzený prístup k finančným prostriedkom je hlavnou prekážkou a že každý rok im vo financovaní podľa odhadov chýba približne 200 miliárd EUR; |
| --- | --- |

I.

keďže malé a stredné podniky a mikropodniky sú základom hospodárstiev na celom svete, sú základnou súčasťou hospodárstva rozvojových krajín a spolu s dobre fungujúcim verejným sektorom sú kľúčovým faktorom pri podpore hospodárskeho, sociálneho a kultúrneho rastu; keďže tieto malé a stredné podniky majú obmedzený prístup ku kapitálu, najmä tie, ktoré vlastnia menšinové skupiny alebo ženy, pričom takmer polovica všetkých malých a stredných podnikov v rozvojových krajinách uvádza, že obmedzený prístup k finančným prostriedkom je hlavnou prekážkou a že každý rok im vo financovaní podľa odhadov chýba približne 200 miliárd EUR;

| J. | keďže nevhodné daňové systémy môžu diskriminovať MSP a rodinné podniky v prospech nadnárodných podnikov a oslabovať verejný sektor v rozvojových krajinách; keďže jedným z hlavných cieľov rozvojovej politiky EÚ, ako aj samotných tvorcov politiky v krajinách AKT musí byť posilnenie existujúcich štruktúr daňového systému krajín AKT a vytvorenie nových štruktúr daňového systému, ktoré zohľadňujú skutočnú situáciu – a to nielen hospodársku, ale i sociálnu – krajín, v ktorých sa vykonávajú, s dôrazom na boj proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, ako aj nezákonným finančným tokom a ochrane a podpore rodinných MSP a mikropodnikov; |
| --- | --- |

J.

keďže nevhodné daňové systémy môžu diskriminovať MSP a rodinné podniky v prospech nadnárodných podnikov a oslabovať verejný sektor v rozvojových krajinách; keďže jedným z hlavných cieľov rozvojovej politiky EÚ, ako aj samotných tvorcov politiky v krajinách AKT musí byť posilnenie existujúcich štruktúr daňového systému krajín AKT a vytvorenie nových štruktúr daňového systému, ktoré zohľadňujú skutočnú situáciu – a to nielen hospodársku, ale i sociálnu – krajín, v ktorých sa vykonávajú, s dôrazom na boj proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, ako aj nezákonným finančným tokom a ochrane a podpore rodinných MSP a mikropodnikov;

| K. | keďže nadnárodné podniky použili rozvojové krajiny na vytváranie veľkých ziskov bez uplatňovania noriem, ktoré sa zdôrazňujú v ich domovských krajinách, a používajú svoju obchodnú silu na vynucovanie od orgánov hostiteľských štátov, pričom po ukončení svojej činnosti nezabezpečujú poriadok; |
| --- | --- |

K.

keďže nadnárodné podniky použili rozvojové krajiny na vytváranie veľkých ziskov bez uplatňovania noriem, ktoré sa zdôrazňujú v ich domovských krajinách, a používajú svoju obchodnú silu na vynucovanie od orgánov hostiteľských štátov, pričom po ukončení svojej činnosti nezabezpečujú poriadok;

| L. | keďže v decembri 2013 v západnej Afrike prepukla epidémia vírusu Ebola, ktorým sa nakazilo 28 000 osôb a o život prišlo 11 000 z nich; keďže medzinárodná reakcia na epidémiu bola pomalá a Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) až 8. augusta 2014 vyhlásila stav ohrozenia verejného zdravia medzinárodného významu; |
| --- | --- |

L.

keďže v decembri 2013 v západnej Afrike prepukla epidémia vírusu Ebola, ktorým sa nakazilo 28 000 osôb a o život prišlo 11 000 z nich; keďže medzinárodná reakcia na epidémiu bola pomalá a Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) až 8. augusta 2014 vyhlásila stav ohrozenia verejného zdravia medzinárodného významu;

| M. | keďže je absolútne nevyhnutné, aby príslušné krajiny AKT vybudovali účinný zdravotný systém, ktorý poskytne celej populácii prístup ku kvalitným službám, zdravotníkom, liekom a technológiám a ktorý je podporovaný systémom financovania, ktorý chráni ľudí pred finančnými ťažkosťami a chudobou v dôsledku nákladov na zdravotnú starostlivosť; |
| --- | --- |

M.

keďže je absolútne nevyhnutné, aby príslušné krajiny AKT vybudovali účinný zdravotný systém, ktorý poskytne celej populácii prístup ku kvalitným službám, zdravotníkom, liekom a technológiám a ktorý je podporovaný systémom financovania, ktorý chráni ľudí pred finančnými ťažkosťami a chudobou v dôsledku nákladov na zdravotnú starostlivosť;

| N. | keďže v mnohých afrických krajinách sa systémy zdravotníctva a vzdelávania v rámci programov štrukturálnych zmien zavedených MMF a Svetovou bankou zhoršili, čo si vyžiadalo rozpočtové škrty vo verejnom sektore; |
| --- | --- |

N.

keďže v mnohých afrických krajinách sa systémy zdravotníctva a vzdelávania v rámci programov štrukturálnych zmien zavedených MMF a Svetovou bankou zhoršili, čo si vyžiadalo rozpočtové škrty vo verejnom sektore;

| O. | keďže v dôsledku sociálno-hospodárskej zaostalosti v krajinách AKT sa málo urobilo v oblasti zlepšenia prevencie zdravotných rizík, zvýšenia informovanosti o zdravotných rizikách a budovaní dostatočného počtu núdzových centier, najmä vo vzdialených regiónoch; |
| --- | --- |

O.

keďže v dôsledku sociálno-hospodárskej zaostalosti v krajinách AKT sa málo urobilo v oblasti zlepšenia prevencie zdravotných rizík, zvýšenia informovanosti o zdravotných rizikách a budovaní dostatočného počtu núdzových centier, najmä vo vzdialených regiónoch;

| P. | keďže vzdelávanie nie je možné bez slobody a pokroku v oblasti vzdelávania a odborná príprava je možná len vtedy, ak sa zruší cenzúra a popieranie slobody prístupu k informáciám; |
| --- | --- |

P.

keďže vzdelávanie nie je možné bez slobody a pokroku v oblasti vzdelávania a odborná príprava je možná len vtedy, ak sa zruší cenzúra a popieranie slobody prístupu k informáciám;

| Q. | keďže v štátoch AKT chýba dostatočne silný, dynamický, konkurencieschopný a sebavedomý súkromný sektor usmerňovaný modernými poznatkami a zručnosťami, ktoré môžu v hospodárstve zohrávať rozhodujúcu úlohu; keďže MSP a rodinné podniky nemajú potrebnú podporu a patričnú pozornosť; |
| --- | --- |

Q.

keďže v štátoch AKT chýba dostatočne silný, dynamický, konkurencieschopný a sebavedomý súkromný sektor usmerňovaný modernými poznatkami a zručnosťami, ktoré môžu v hospodárstve zohrávať rozhodujúcu úlohu; keďže MSP a rodinné podniky nemajú potrebnú podporu a patričnú pozornosť;

| R. | keďže v štátoch AKT je nedostatok silných, sebestačných a participatívnych hospodárstiev, ktoré prospievajú všetkým, so spravodlivým rozdelením národného bohatstva prostredníctvom štátneho rozpočtu a zodpovedným využívaním prírodných zdrojov; |
| --- | --- |

R.

keďže v štátoch AKT je nedostatok silných, sebestačných a participatívnych hospodárstiev, ktoré prospievajú všetkým, so spravodlivým rozdelením národného bohatstva prostredníctvom štátneho rozpočtu a zodpovedným využívaním prírodných zdrojov;

| S. | keďže predovšetkým vzdelanie je nástrojom v boji proti chudobe, sociálno-kultúrnej transformácii, pri posilňovaní hospodárskeho rastu a v konečnom dôsledku zlepšení zdravia, životných podmienok a životného štýlu väčšiny ľudí; |
| --- | --- |

S.

keďže predovšetkým vzdelanie je nástrojom v boji proti chudobe, sociálno-kultúrnej transformácii, pri posilňovaní hospodárskeho rastu a v konečnom dôsledku zlepšení zdravia, životných podmienok a životného štýlu väčšiny ľudí;

| T. | keďže politická stabilita, ktorá vyplýva z mieru a bezpečnosti, je základnou podmienkou zlepšenia hospodárskej a sociálnej situácie, ako aj prevencie epidemických ochorení a zdravotných katastrof; |
| --- | --- |

T.

keďže politická stabilita, ktorá vyplýva z mieru a bezpečnosti, je základnou podmienkou zlepšenia hospodárskej a sociálnej situácie, ako aj prevencie epidemických ochorení a zdravotných katastrof;

| 1. | pripomína, že mnohé zo 79 krajín AKT mali dlhý historický vzťah s krajinami EÚ, a preto by EÚ mala venovať osobitnú pozornosť svojej spolupráci s krajinami AKT; že EÚ a AKT tvorí 106 štátov s celkovým počtom viac ako 1,4 miliardy obyvateľov, že EÚ, ktorá je bohatá a dobre rozvinutá, má tempo rastu nižšie ako 2 % ročne, že štáty AKT rastú rýchlejším tempom a že EÚ spolu so štátmi AKT má celosvetovú hospodársku silu, ktorá môže konkurovať na celom svete; |
| --- | --- |

1.

pripomína, že mnohé zo 79 krajín AKT mali dlhý historický vzťah s krajinami EÚ, a preto by EÚ mala venovať osobitnú pozornosť svojej spolupráci s krajinami AKT; že EÚ a AKT tvorí 106 štátov s celkovým počtom viac ako 1,4 miliardy obyvateľov, že EÚ, ktorá je bohatá a dobre rozvinutá, má tempo rastu nižšie ako 2 % ročne, že štáty AKT rastú rýchlejším tempom a že EÚ spolu so štátmi AKT má celosvetovú hospodársku silu, ktorá môže konkurovať na celom svete;

| 2. | navrhuje vytvorenie fondu, ktorý bude získavať polovicu výnosov z dane z finančných transakcií, ktoré sa použijú výlučne v prospech krajín AKT s nízkymi príjmami; je presvedčený, že značná časť by sa mohla použiť na mikrofinancovanie infraštruktúry životaschopných MSP a rodinných podnikov v týchto krajinách a že finančné prostriedky by mali tiež ísť do zdravotníctva, školstva, dopravy a energetickej infraštruktúry v záujme účinnejšej reakcie na zdravotné katastrofy, ako je vypuknutie vírusu Ebola, ako aj minimalizovanie migračných tokov mladých ľudí, ktoré spôsobujú odlev mimoriadne potrebnej kapacity ľudských zdrojov; vyzýva krajiny AKT, aby bojovali proti korupcii, posilnili svoje daňové systémy a v úzkej spolupráci s EÚ riešili nezákonné finančné toky; domnieva sa, že odpustenie dlhu by sa mohlo vzťahovať na tie krajiny AKT, ktoré majú problémy so splácaním dlhov z dôvodu chudoby; |
| --- | --- |

2.

navrhuje vytvorenie fondu, ktorý bude získavať polovicu výnosov z dane z finančných transakcií, ktoré sa použijú výlučne v prospech krajín AKT s nízkymi príjmami; je presvedčený, že značná časť by sa mohla použiť na mikrofinancovanie infraštruktúry životaschopných MSP a rodinných podnikov v týchto krajinách a že finančné prostriedky by mali tiež ísť do zdravotníctva, školstva, dopravy a energetickej infraštruktúry v záujme účinnejšej reakcie na zdravotné katastrofy, ako je vypuknutie vírusu Ebola, ako aj minimalizovanie migračných tokov mladých ľudí, ktoré spôsobujú odlev mimoriadne potrebnej kapacity ľudských zdrojov; vyzýva krajiny AKT, aby bojovali proti korupcii, posilnili svoje daňové systémy a v úzkej spolupráci s EÚ riešili nezákonné finančné toky; domnieva sa, že odpustenie dlhu by sa mohlo vzťahovať na tie krajiny AKT, ktoré majú problémy so splácaním dlhov z dôvodu chudoby;

| 3. | poznamenáva, že v mnohých krajinách AKT sú daňové úniky veľkým problémom, ktorý spôsobuje verejným rozpočtom stratu v miliardách eur; |
| --- | --- |

3.

poznamenáva, že v mnohých krajinách AKT sú daňové úniky veľkým problémom, ktorý spôsobuje verejným rozpočtom stratu v miliardách eur;

| 4. | pripomína, že rodinné poľnohospodárske podniky, ktoré sú najbežnejším modelom poľnohospodárstva na celom svete, zohrávajú kľúčovú úlohu pri plnení cieľov udržateľného rozvoja: významne prispievajú k potravinovej bezpečnosti, k boju proti erózii pôdy a strate biodiverzity, k zmierneniu zmeny klímy a zároveň poskytujú pracovné miesta; zdôrazňuje, že EÚ by mala naďalej podporovať udržateľné poľnohospodárstvo na celom svete ako prostriedok na zabezpečenie potravinovej bezpečnosti, dôstojného života a spravodlivého príjmu poľnohospodárov; pripomína povinnosť EÚ ísť príkladom na domácej úrovni tým, že v plnej miere integruje sociálne a environmentálne záujmy do poľnohospodárskej výroby a posilnenia rozvoja vidieka v prospech miestnych komunít; osobitne naliehavo vyzýva EÚ, aby sa v súlade s odporúčaniami osobitného spravodajcu OSN pre právo na výživu zaviazala zásadne posunúť smerom k agroekológii ako spôsobu zvýšenia odolnosti a udržateľnosti potravinových systémov; |
| --- | --- |

4.

pripomína, že rodinné poľnohospodárske podniky, ktoré sú najbežnejším modelom poľnohospodárstva na celom svete, zohrávajú kľúčovú úlohu pri plnení cieľov udržateľného rozvoja: významne prispievajú k potravinovej bezpečnosti, k boju proti erózii pôdy a strate biodiverzity, k zmierneniu zmeny klímy a zároveň poskytujú pracovné miesta; zdôrazňuje, že EÚ by mala naďalej podporovať udržateľné poľnohospodárstvo na celom svete ako prostriedok na zabezpečenie potravinovej bezpečnosti, dôstojného života a spravodlivého príjmu poľnohospodárov; pripomína povinnosť EÚ ísť príkladom na domácej úrovni tým, že v plnej miere integruje sociálne a environmentálne záujmy do poľnohospodárskej výroby a posilnenia rozvoja vidieka v prospech miestnych komunít; osobitne naliehavo vyzýva EÚ, aby sa v súlade s odporúčaniami osobitného spravodajcu OSN pre právo na výživu zaviazala zásadne posunúť smerom k agroekológii ako spôsobu zvýšenia odolnosti a udržateľnosti potravinových systémov;

| 5. | vyzýva EÚ na vytvorenie programu financovania (DEVETAX 2030), konkrétne s cieľom pomôcť vytvárať daňové štruktúry v rozvíjajúcich sa trhových hospodárstvach a pomôcť rozvojovým krajinám vytvoriť do roku 2030 nové regionálne daňové úrady; |
| --- | --- |

5.

vyzýva EÚ na vytvorenie programu financovania (DEVETAX 2030), konkrétne s cieľom pomôcť vytvárať daňové štruktúry v rozvíjajúcich sa trhových hospodárstvach a pomôcť rozvojovým krajinám vytvoriť do roku 2030 nové regionálne daňové úrady;

| 6. | ďalej sa domnieva, že finančná podpora by sa tiež mohla prideľovať na formy aktívnej podpory, ako je minimálny príjem osôb žijúcich v stave chudoby a sociálneho vylúčenia, a že by sa mohla skúšať vhodnosť zvýšenia kolektívneho financovania na účely podpory podnikateľského ducha najmä medzi mladými ľuďmi; |
| --- | --- |

6.

ďalej sa domnieva, že finančná podpora by sa tiež mohla prideľovať na formy aktívnej podpory, ako je minimálny príjem osôb žijúcich v stave chudoby a sociálneho vylúčenia, a že by sa mohla skúšať vhodnosť zvýšenia kolektívneho financovania na účely podpory podnikateľského ducha najmä medzi mladými ľuďmi;

| 7. | vyzýva rozvojové banky vrátane EIB, aby v spolupráci s vládami prijímajúcich krajín AKT navrhli mikroúverový nástroj s cieľom dotovať úvery rodinných poľnohospodárskych podnikov prostredníctvom mikroúverov v záujme zlepšenia ich produktivity a zníženia plytvania potravinami; zdôrazňuje, že mikrofinancovanie prispieva k zlepšeniu pracovných podmienok žien; vyzýva vlády krajín AKT, aby uľahčovali a podporovali vznik poľnohospodárskych organizácií vrátane družstiev; vyjadruje obavu, že zaberanie pôdy a rozsiahle poľnohospodársko-priemyselné odvetvia môžu byť hrozbou pre miestne obyvateľstvo, pretože môžu viesť k nadmernému krátkodobému využívaniu v pôdy, ktorá bude neskôr opustená; |
| --- | --- |

7.

vyzýva rozvojové banky vrátane EIB, aby v spolupráci s vládami prijímajúcich krajín AKT navrhli mikroúverový nástroj s cieľom dotovať úvery rodinných poľnohospodárskych podnikov prostredníctvom mikroúverov v záujme zlepšenia ich produktivity a zníženia plytvania potravinami; zdôrazňuje, že mikrofinancovanie prispieva k zlepšeniu pracovných podmienok žien; vyzýva vlády krajín AKT, aby uľahčovali a podporovali vznik poľnohospodárskych organizácií vrátane družstiev; vyjadruje obavu, že zaberanie pôdy a rozsiahle poľnohospodársko-priemyselné odvetvia môžu byť hrozbou pre miestne obyvateľstvo, pretože môžu viesť k nadmernému krátkodobému využívaniu v pôdy, ktorá bude neskôr opustená;

| 8. | konštatuje, že viac ako 40 % svetovej populácie stále nemá doma vodu z vodovodu; konštatuje, že 1,5 milióna úmrtí ročne je spôsobených znečistením vody a že bezpečnosť pitia vidieckej vody, ktorá je najviac ohrozená kontamináciou, sa môže dosiahnuť vynaložením nízkych nákladov pomocou vrtov a použitím chlórových tabliet; domnieva sa, že malé a stredné podniky sú oveľa hospodárnejšie v spotrebe vody než veľké spoločnosti alebo nadnárodné spoločnosti; naliehavo žiada krajiny AKT, aby v rámci boja proti znečisteniu vody udeľovali znečisťovateľom pokuty; |
| --- | --- |

8.

konštatuje, že viac ako 40 % svetovej populácie stále nemá doma vodu z vodovodu; konštatuje, že 1,5 milióna úmrtí ročne je spôsobených znečistením vody a že bezpečnosť pitia vidieckej vody, ktorá je najviac ohrozená kontamináciou, sa môže dosiahnuť vynaložením nízkych nákladov pomocou vrtov a použitím chlórových tabliet; domnieva sa, že malé a stredné podniky sú oveľa hospodárnejšie v spotrebe vody než veľké spoločnosti alebo nadnárodné spoločnosti; naliehavo žiada krajiny AKT, aby v rámci boja proti znečisteniu vody udeľovali znečisťovateľom pokuty;

| 9. | nabáda na využívanie investičných programov pre rodinné podniky prostredníctvom cenovo dostupného a stabilného úveru; zdôrazňuje dôležitú a pozitívnu úlohu, ktorú zohrávajú ženy v rodinných podnikoch; |
| --- | --- |

9.

nabáda na využívanie investičných programov pre rodinné podniky prostredníctvom cenovo dostupného a stabilného úveru; zdôrazňuje dôležitú a pozitívnu úlohu, ktorú zohrávajú ženy v rodinných podnikoch;

| 10. | vyzýva vlády, aby vytvorili priaznivé podmienky pre hospodársky rozvoj a vypracovali vhodné stratégie a politiky s cieľom stimulovať rozvoj súkromného sektora vo všeobecnosti, a najmä malé a stredné podniky a rodinné podniky; |
| --- | --- |

10.

vyzýva vlády, aby vytvorili priaznivé podmienky pre hospodársky rozvoj a vypracovali vhodné stratégie a politiky s cieľom stimulovať rozvoj súkromného sektora vo všeobecnosti, a najmä malé a stredné podniky a rodinné podniky;

| 11. | požaduje zaručenie práva všetkých národov na potravinovú sebestačnosť; |
| --- | --- |

11.

požaduje zaručenie práva všetkých národov na potravinovú sebestačnosť;

| 12. | pripomína, že globalizácia ovplyvnila schopnosť krajín vytvárať domáce verejné príjmy a vybrať si vlastnú daňovú štruktúru; poznamenáva, že vyššia mobilita kapitálu v spojení s rozšíreným využívaním daňových rajov výrazne zmenili podmienky na zdaňovanie príjmu a bohatstva, čo malo vplyv na spravodlivosť daňového systému; v tejto súvislosti trvá na tom, že účinná mobilizácia domácich zdrojov a posilnenie daňových systémov budú nevyhnutným faktorom pri zlepšovaní hospodárskych a sociálnych podmienok v rozvojových krajinách napr. prostredníctvom zvýšenej podpory malých a stredných podnikov; na tento účel vyzýva EÚ, aby posilnila svoju finančnú a technickú pomoc v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

12.

pripomína, že globalizácia ovplyvnila schopnosť krajín vytvárať domáce verejné príjmy a vybrať si vlastnú daňovú štruktúru; poznamenáva, že vyššia mobilita kapitálu v spojení s rozšíreným využívaním daňových rajov výrazne zmenili podmienky na zdaňovanie príjmu a bohatstva, čo malo vplyv na spravodlivosť daňového systému; v tejto súvislosti trvá na tom, že účinná mobilizácia domácich zdrojov a posilnenie daňových systémov budú nevyhnutným faktorom pri zlepšovaní hospodárskych a sociálnych podmienok v rozvojových krajinách napr. prostredníctvom zvýšenej podpory malých a stredných podnikov; na tento účel vyzýva EÚ, aby posilnila svoju finančnú a technickú pomoc v rozvojových krajinách;

| 13. | konštatuje, že aj keď detská úmrtnosť sa od roku 1990 výrazne znížila, podľa najnovších údajov Unicef sa odhaduje, že každoročne zomrie viac ako 6,3 milióna detí pred dovŕšením piateho roku života na choroby, ktorým by sa dalo predísť; že tri štvrtiny týchto úmrtí spôsobuje zápal pľúc, hnačka, malária a ochorenia novorodencov, ako je asfyxia a infekcie, pre ktoré sú už známe nákladovo efektívne liečby; že najviac sú postihnutí chudobní, ktorí sú neúmerne vysoko zaťažení chorobami a zároveň majú väčšie ťažkosti s prístupom k zdravotnej starostlivosti; že zlepšenie zdravia detí si vyžaduje komplexný a integrovaný prístup a súčasné riešenie viacerých faktorov vrátane dostupnosti základných zdravotníckych služieb, prístupu k pitnej vode, ku kanalizácii a k hygiene, k výžive a vzdelaniu; |
| --- | --- |

13.

konštatuje, že aj keď detská úmrtnosť sa od roku 1990 výrazne znížila, podľa najnovších údajov Unicef sa odhaduje, že každoročne zomrie viac ako 6,3 milióna detí pred dovŕšením piateho roku života na choroby, ktorým by sa dalo predísť; že tri štvrtiny týchto úmrtí spôsobuje zápal pľúc, hnačka, malária a ochorenia novorodencov, ako je asfyxia a infekcie, pre ktoré sú už známe nákladovo efektívne liečby; že najviac sú postihnutí chudobní, ktorí sú neúmerne vysoko zaťažení chorobami a zároveň majú väčšie ťažkosti s prístupom k zdravotnej starostlivosti; že zlepšenie zdravia detí si vyžaduje komplexný a integrovaný prístup a súčasné riešenie viacerých faktorov vrátane dostupnosti základných zdravotníckych služieb, prístupu k pitnej vode, ku kanalizácii a k hygiene, k výžive a vzdelaniu;

| 14. | žiada ukončenie zaberania pôdy a politiky, ktoré majú byť formulované tak, aby zabezpečili prístup poľnohospodárov k pôde, vode a osivu; |
| --- | --- |

14.

žiada ukončenie zaberania pôdy a politiky, ktoré majú byť formulované tak, aby zabezpečili prístup poľnohospodárov k pôde, vode a osivu;

| 15. | poznamenáva, že ročná úmrtnosť dojčiat na osýpky je stále 140 000 aj napriek tomu, že ochoreniu sa dá zabrániť dvoma dávkami lacnej vakcíny; naliehavo vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby pokračovalo vo svojej kampani zameranej na odstránenie osýpok; |
| --- | --- |

15.

poznamenáva, že ročná úmrtnosť dojčiat na osýpky je stále 140 000 aj napriek tomu, že ochoreniu sa dá zabrániť dvoma dávkami lacnej vakcíny; naliehavo vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby pokračovalo vo svojej kampani zameranej na odstránenie osýpok;

| 16. | požaduje politiky podporujúce rozvoj malých a rodinných poľnohospodárskych podnikov na zásobovanie miestnych a regionálnych trhov; |
| --- | --- |

16.

požaduje politiky podporujúce rozvoj malých a rodinných poľnohospodárskych podnikov na zásobovanie miestnych a regionálnych trhov;

| 17. | vyzýva národné vlády, Africkú úniu a EÚ, aby vytvorili a vykonávali konkrétne rámcové programy pre verejné zdravie – na miestnej, regionálnej, národnej a medzinárodnej úrovni – v záujme zdôraznenia preventívneho a udržateľného charakteru systémov zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

17.

vyzýva národné vlády, Africkú úniu a EÚ, aby vytvorili a vykonávali konkrétne rámcové programy pre verejné zdravie – na miestnej, regionálnej, národnej a medzinárodnej úrovni – v záujme zdôraznenia preventívneho a udržateľného charakteru systémov zdravotnej starostlivosti;

| 18. | zastáva názor, že sú potrebné politiky na podporu a rozvoj maloobjemového tradičného rybolovu; |
| --- | --- |

18.

zastáva názor, že sú potrebné politiky na podporu a rozvoj maloobjemového tradičného rybolovu;

| 19. | žiada EÚ, aby podporovala a presadzovala zdravotnícke vzdelávanie v rámci krajín AKT s cieľom zastaviť únik mozgov a zvýšiť počet odborníkov v systémoch zdravotnej starostlivosti vrátane detských lekárov, dermatológov, očných špecialistov a špecialistov na tropické choroby, ako aj pôrodných asistentiek a chirurgov; |
| --- | --- |

19.

žiada EÚ, aby podporovala a presadzovala zdravotnícke vzdelávanie v rámci krajín AKT s cieľom zastaviť únik mozgov a zvýšiť počet odborníkov v systémoch zdravotnej starostlivosti vrátane detských lekárov, dermatológov, očných špecialistov a špecialistov na tropické choroby, ako aj pôrodných asistentiek a chirurgov;

| 20. | zdôrazňuje, že sociálny dialóg je nevyhnutný na zabezpečenie toho, aby sa súkromný sektor účinne zapájal do rozvoja; trvá na zodpovednosti rozvojových krajín za podporu sociálneho dialógu medzi zamestnávateľmi v súkromnom sektore, zamestnancami a národnými vládami ako na prostriedku na zlepšenie dobrej správy vecí verejných a stability štátov; vyzýva predovšetkým rozvojové krajiny, aby zabezpečili rozšírenie sociálneho dialógu na vývozné spracovateľské zóny a priemyselné zoskupenia; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje, že sociálny dialóg je nevyhnutný na zabezpečenie toho, aby sa súkromný sektor účinne zapájal do rozvoja; trvá na zodpovednosti rozvojových krajín za podporu sociálneho dialógu medzi zamestnávateľmi v súkromnom sektore, zamestnancami a národnými vládami ako na prostriedku na zlepšenie dobrej správy vecí verejných a stability štátov; vyzýva predovšetkým rozvojové krajiny, aby zabezpečili rozšírenie sociálneho dialógu na vývozné spracovateľské zóny a priemyselné zoskupenia;

| 21. | domnieva sa, že medzinárodná reakcia na epidémiu eboly bola nedostatočná a preukázala nedostatočnú pripravenosť na riešenie epidémií a pandémií; žiada vytvorenie stáleho európskeho tímu rýchlej reakcie, ktorý budú tvoriť odborníci, pomocné laboratórne tímy, epidemiológovia a logistická infraštruktúra vrátane mobilných laboratórií a ktorý bude schopný zasiahnuť čo najrýchlejšie; vo všeobecnosti sa domnieva, že budovanie odolných systémov zdravotníctva z dlhodobého hľadiska si vyžaduje okrem iného: i) investovanie zdrojov do základných služieb verejného zdravotníctva; ii) zaručenie bezpečnej a kvalitnej starostlivosti zvýšením zdrojov na primeranú odbornú prípravu, dohľad a zaplatenie zdravotníckeho personálu a poskytnutím prístupu k bezpečným liekom a iii) zapojenie miestnych účastníkov a spoločenstiev do reakcie na krízu a do plánovania rozvoja; vyzýva medzinárodných darcov, aby zvýšili oficiálnu rozvojovú pomoc (ODA) pre tieto krajiny prostredníctvom systémov týkajúcich sa jednotlivých krajín, ako je rozpočtová podpora; |
| --- | --- |

21.

domnieva sa, že medzinárodná reakcia na epidémiu eboly bola nedostatočná a preukázala nedostatočnú pripravenosť na riešenie epidémií a pandémií; žiada vytvorenie stáleho európskeho tímu rýchlej reakcie, ktorý budú tvoriť odborníci, pomocné laboratórne tímy, epidemiológovia a logistická infraštruktúra vrátane mobilných laboratórií a ktorý bude schopný zasiahnuť čo najrýchlejšie; vo všeobecnosti sa domnieva, že budovanie odolných systémov zdravotníctva z dlhodobého hľadiska si vyžaduje okrem iného: i) investovanie zdrojov do základných služieb verejného zdravotníctva; ii) zaručenie bezpečnej a kvalitnej starostlivosti zvýšením zdrojov na primeranú odbornú prípravu, dohľad a zaplatenie zdravotníckeho personálu a poskytnutím prístupu k bezpečným liekom a iii) zapojenie miestnych účastníkov a spoločenstiev do reakcie na krízu a do plánovania rozvoja; vyzýva medzinárodných darcov, aby zvýšili oficiálnu rozvojovú pomoc (ODA) pre tieto krajiny prostredníctvom systémov týkajúcich sa jednotlivých krajín, ako je rozpočtová podpora;

| 22. | konštatuje, že súčasné modely najlepších postupov – napríklad v prípade prevencie obrny (alebo kampane proti obrne) – by mohli slúžiť celkovo ako vzory pre rozvoj nových štruktúr v riadení núdzových situácií a zvládaní zdravotných katastrof a zdravotníctva vo všeobecnosti; |
| --- | --- |

22.

konštatuje, že súčasné modely najlepších postupov – napríklad v prípade prevencie obrny (alebo kampane proti obrne) – by mohli slúžiť celkovo ako vzory pre rozvoj nových štruktúr v riadení núdzových situácií a zvládaní zdravotných katastrof a zdravotníctva vo všeobecnosti;

| 23. | zdôrazňuje, že vakcíny sú najefektívnejší spôsob prevencie a kontroly infekčných ochorení ako ebola; naliehavo vyzýva spoločenstvo v oblasti výskumu a vývoja, aby investovalo do vývoja vakcín proti infekčným chorobám, ktoré väčšinou postihujú chudobných, ale majú cezhraničnú schopnosť šíriť infekciu; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje, že vakcíny sú najefektívnejší spôsob prevencie a kontroly infekčných ochorení ako ebola; naliehavo vyzýva spoločenstvo v oblasti výskumu a vývoja, aby investovalo do vývoja vakcín proti infekčným chorobám, ktoré väčšinou postihujú chudobných, ale majú cezhraničnú schopnosť šíriť infekciu;

| 24. | nabáda štáty AKT, aby zaviedli mechanizmy na prevenciu zdravotných rizík vrátane programov na zvyšovanie informovanosti a uprednostňovali vzdialené regióny a znevýhodnené oblasti vo výstavbe zdravotníckych stredísk vybavených potrebnou pracovnou silou a zdravotníckymi zariadeniami; |
| --- | --- |

24.

nabáda štáty AKT, aby zaviedli mechanizmy na prevenciu zdravotných rizík vrátane programov na zvyšovanie informovanosti a uprednostňovali vzdialené regióny a znevýhodnené oblasti vo výstavbe zdravotníckych stredísk vybavených potrebnou pracovnou silou a zdravotníckymi zariadeniami;

| 25. | považuje za potrebné, aby politiky na prevenciu eboly a ďalších ochorení zahŕňali zabezpečenie prístupu obyvateľstva k zdravým potravinám v dostatočnom množstve, k bezpečnej pitnej vode a k hygienickým podmienkam, ako aj posilnenie verejných zdravotníckych systémov; |
| --- | --- |

25.

považuje za potrebné, aby politiky na prevenciu eboly a ďalších ochorení zahŕňali zabezpečenie prístupu obyvateľstva k zdravým potravinám v dostatočnom množstve, k bezpečnej pitnej vode a k hygienickým podmienkam, ako aj posilnenie verejných zdravotníckych systémov;

| 26. | je presvedčený, že prístup k epidémiám, ako je ebola, sa musí osobitne zamerať na prevenciu infekcie; preto sa domnieva, že by sa mala organizovať rozsiahla odborná príprava zamestnancov v oblasti lekárskej, opatrovateľskej a zdravotnej starostlivosti, do ktorej by patrilo aj vzdelávanie poskytujúce čo najviac informácií o možnej potrebe pravidiel týkajúcich sa zdravia a každodenného správania s cieľom odvrátiť riziko infekcie; |
| --- | --- |

26.

je presvedčený, že prístup k epidémiám, ako je ebola, sa musí osobitne zamerať na prevenciu infekcie; preto sa domnieva, že by sa mala organizovať rozsiahla odborná príprava zamestnancov v oblasti lekárskej, opatrovateľskej a zdravotnej starostlivosti, do ktorej by patrilo aj vzdelávanie poskytujúce čo najviac informácií o možnej potrebe pravidiel týkajúcich sa zdravia a každodenného správania s cieľom odvrátiť riziko infekcie;

| 27. | konštatuje, že plytvanie jedlom vedie k strate príjmov poľnohospodárov a plytvaniu zdrojmi, ako je voda a pôda, v čase, keď sa očakáva, že svetová populácia sa zvýši zo 7,3 miliardy v roku 2015 na 9,5 miliardy v roku 2050 so sprievodným dopytom po potravinách a že tri štvrtiny odpadu z potravín v krajinách AKT sa vyskytujú vo fáze výroby, manipulácie a skladovania, ktoré možno účinne odstrániť prostredníctvom nízkonákladových riešení a technológií na nižšej úrovni; keby sa odpad v krajinách AKT znížil v týchto fázach na európsku úroveň, HDP krajín AKT by sa ročne zvýšil o 2,6 %; |
| --- | --- |

27.

konštatuje, že plytvanie jedlom vedie k strate príjmov poľnohospodárov a plytvaniu zdrojmi, ako je voda a pôda, v čase, keď sa očakáva, že svetová populácia sa zvýši zo 7,3 miliardy v roku 2015 na 9,5 miliardy v roku 2050 so sprievodným dopytom po potravinách a že tri štvrtiny odpadu z potravín v krajinách AKT sa vyskytujú vo fáze výroby, manipulácie a skladovania, ktoré možno účinne odstrániť prostredníctvom nízkonákladových riešení a technológií na nižšej úrovni; keby sa odpad v krajinách AKT znížil v týchto fázach na európsku úroveň, HDP krajín AKT by sa ročne zvýšil o 2,6 %;

| 28. | vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby splnilo svoje záväzky v oblasti sociálnej a hospodárskej obnovy najviac postihnutých krajín v západnej Afrike (Guinea, Libéria a Sierra Leone) po epidémii eboly, najmä tie odsúhlasené na konferencii na vysokej úrovni v Bruseli s názvom Ebola: od stavu pohotovosti k obnove, ktorá sa konala 3. marca 2015; |
| --- | --- |

28.

vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby splnilo svoje záväzky v oblasti sociálnej a hospodárskej obnovy najviac postihnutých krajín v západnej Afrike (Guinea, Libéria a Sierra Leone) po epidémii eboly, najmä tie odsúhlasené na konferencii na vysokej úrovni v Bruseli s názvom Ebola: od stavu pohotovosti k obnove, ktorá sa konala 3. marca 2015;

| 29. | vyzýva členské štáty EÚ, aby podporili vykonávanie vzdelávacích programov preventívnej zdravotnej starostlivosti, a to nielen finančne, ale aj podporou skutočnej kultúry prevencie v krajinách AKT; |
| --- | --- |

29.

vyzýva členské štáty EÚ, aby podporili vykonávanie vzdelávacích programov preventívnej zdravotnej starostlivosti, a to nielen finančne, ale aj podporou skutočnej kultúry prevencie v krajinách AKT;

| 30. | konštatuje, že väčšina rodinných podnikov sú malé a stredné podniky, ktoré zlepšujú sociálno-hospodárske postavenie rodiny v zaostalých regiónoch a vo vidieckych oblastiach, a že v rodinných podnikoch nie je úroveň ziskovosti prvoradým záujmom; |
| --- | --- |

30.

konštatuje, že väčšina rodinných podnikov sú malé a stredné podniky, ktoré zlepšujú sociálno-hospodárske postavenie rodiny v zaostalých regiónoch a vo vidieckych oblastiach, a že v rodinných podnikoch nie je úroveň ziskovosti prvoradým záujmom;

| 31. | konštatuje, že malé a stredné podniky, ktoré v krajinách AKT zamestnávajú najviac ľudí a platia najviac daní, dostanú silnejšiu podporu rastu než veľké spoločnosti, ak sú splnené kapitálové požiadavky, a úmerne poskytujú viac pracovných miest, väčšie príjmy a vyššie príjmy z daní za rovnaké investície; |
| --- | --- |

31.

konštatuje, že malé a stredné podniky, ktoré v krajinách AKT zamestnávajú najviac ľudí a platia najviac daní, dostanú silnejšiu podporu rastu než veľké spoločnosti, ak sú splnené kapitálové požiadavky, a úmerne poskytujú viac pracovných miest, väčšie príjmy a vyššie príjmy z daní za rovnaké investície;

| 32. | žiada vytvorenie duálneho vzdelávacieho systému, kde je učňovská príprava v podniku spojená s odborným vzdelávaním na technickej vysokej škole, v záujme poskytnutia ovládania praktických zručností, takže naučené zručnosti si možno vyskúšať v praxi, so stimulmi pre podniky, ako je oslobodenie od daní za prijatie študentov do učňovských pozícií bez zníženia celkových daňových príjmov; žiada zavedenie účinných, efektívnych a transparentných protikorupčných programov s cieľom zabrániť odlevu mozgov; |
| --- | --- |

32.

žiada vytvorenie duálneho vzdelávacieho systému, kde je učňovská príprava v podniku spojená s odborným vzdelávaním na technickej vysokej škole, v záujme poskytnutia ovládania praktických zručností, takže naučené zručnosti si možno vyskúšať v praxi, so stimulmi pre podniky, ako je oslobodenie od daní za prijatie študentov do učňovských pozícií bez zníženia celkových daňových príjmov; žiada zavedenie účinných, efektívnych a transparentných protikorupčných programov s cieľom zabrániť odlevu mozgov;

| 33. | vyzýva EÚ, aby úzku spoluprácu medzi malými a strednými podnikmi v EÚ a štátoch AKT stanovila ako jasný cieľ politiky sociálnej zodpovednosti podnikov; vyzýva na vytvorenie siete partnerstva EÚ – AKT s cieľom vytvoriť selektívne pilotné projekty v štátoch AKT, kde mladí podnikatelia a začínajúce podniky dostanú možnosť profesionálneho rozvoja v rozvíjajúcich sa ekonomikách a spolupráce s európskymi výskumnými ústavmi alebo podnikmi; |
| --- | --- |

33.

vyzýva EÚ, aby úzku spoluprácu medzi malými a strednými podnikmi v EÚ a štátoch AKT stanovila ako jasný cieľ politiky sociálnej zodpovednosti podnikov; vyzýva na vytvorenie siete partnerstva EÚ – AKT s cieľom vytvoriť selektívne pilotné projekty v štátoch AKT, kde mladí podnikatelia a začínajúce podniky dostanú možnosť profesionálneho rozvoja v rozvíjajúcich sa ekonomikách a spolupráce s európskymi výskumnými ústavmi alebo podnikmi;

| 34. | nabáda krajiny AKT, aby začlenili programy technického a odborného vzdelávania a prípravy do svojich stratégií rozvoja zručností s účasťou priemyslu, aby sa okrem iného zabezpečilo začlenenie podnikania do kvalitných vzdelávacích programov; |
| --- | --- |

34.

nabáda krajiny AKT, aby začlenili programy technického a odborného vzdelávania a prípravy do svojich stratégií rozvoja zručností s účasťou priemyslu, aby sa okrem iného zabezpečilo začlenenie podnikania do kvalitných vzdelávacích programov;

| 35. | žiada rozvoj verejného vzdelávacieho systému so vzdelávacím programom prispôsobeným potrebám a prioritám každej krajiny; |
| --- | --- |

35.

žiada rozvoj verejného vzdelávacieho systému so vzdelávacím programom prispôsobeným potrebám a prioritám každej krajiny;

| 36. | je presvedčený, že je nutné upraviť systém stáží a učňovskej prípravy s cieľom odstrániť všetky formy zneužívania týchto nástrojov zabezpečením ich rovnocennosti so všetkými inými formami práce, ako aj zabezpečením potrebných záruk odmeňovania; |
| --- | --- |

36.

je presvedčený, že je nutné upraviť systém stáží a učňovskej prípravy s cieľom odstrániť všetky formy zneužívania týchto nástrojov zabezpečením ich rovnocennosti so všetkými inými formami práce, ako aj zabezpečením potrebných záruk odmeňovania;

| 37. | nabáda na upevňovanie udržateľného podnikateľského ducha u mladých ľudí v štátoch AKT, v ktorých menej ako 75 % obyvateľstva dosiahlo vek 25 rokov, podporovaním viac podnikateľsky orientovaného vzdelávania v školách a zakladaním efektívnejších univerzitných partnerstiev a výmenných programov Erasmus; žiada zavedenie odbornej prípravy a výmenných programov pre učiteľov s cieľom zlepšiť kvalitu a poskytovanie vzdelávania v krajinách AKT; s cieľom podporiť školské vzdelávanie vyzýva krajiny AKT, aby sa akýmkoľvek spôsobom snažili zabezpečiť, aby všetky deti mali prístup k bezplatnému, kvalitnému vzdelávaniu s prihliadnutím na potreby najzraniteľnejších skupín obyvateľstva ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením; |
| --- | --- |

37.

nabáda na upevňovanie udržateľného podnikateľského ducha u mladých ľudí v štátoch AKT, v ktorých menej ako 75 % obyvateľstva dosiahlo vek 25 rokov, podporovaním viac podnikateľsky orientovaného vzdelávania v školách a zakladaním efektívnejších univerzitných partnerstiev a výmenných programov Erasmus; žiada zavedenie odbornej prípravy a výmenných programov pre učiteľov s cieľom zlepšiť kvalitu a poskytovanie vzdelávania v krajinách AKT; s cieľom podporiť školské vzdelávanie vyzýva krajiny AKT, aby sa akýmkoľvek spôsobom snažili zabezpečiť, aby všetky deti mali prístup k bezplatnému, kvalitnému vzdelávaniu s prihliadnutím na potreby najzraniteľnejších skupín obyvateľstva ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením;

| 38. | naliehavo vyzýva štáty AKT, aby budovali hospodárske systémy založené na zásadách sociálnej spravodlivosti, samostatnosti a účasti verejnosti, systém, ktorý je závislý predovšetkým od vývoja vlastných ľudských a prírodných zdrojov a ich zodpovedného využívania spôsobom, ktorý zaručuje inkluzívny trvalo udržateľný rozvoj; vlády by mali navrhnúť politiky zamerané na chudobných a orientované na výsledky, ktoré podporia súkromnú iniciatívu, hospodársku súťaž a investície, podporia získavanie znalostí a zručností a zvýšia produktivitu, zabezpečia spravodlivé a zodpovedajúce rozdelenie všetkých základných služieb a podporia a posilnia medzinárodnú hospodársku spoluprácu a investície; |
| --- | --- |

38.

naliehavo vyzýva štáty AKT, aby budovali hospodárske systémy založené na zásadách sociálnej spravodlivosti, samostatnosti a účasti verejnosti, systém, ktorý je závislý predovšetkým od vývoja vlastných ľudských a prírodných zdrojov a ich zodpovedného využívania spôsobom, ktorý zaručuje inkluzívny trvalo udržateľný rozvoj; vlády by mali navrhnúť politiky zamerané na chudobných a orientované na výsledky, ktoré podporia súkromnú iniciatívu, hospodársku súťaž a investície, podporia získavanie znalostí a zručností a zvýšia produktivitu, zabezpečia spravodlivé a zodpovedajúce rozdelenie všetkých základných služieb a podporia a posilnia medzinárodnú hospodársku spoluprácu a investície;

| 39. | naliehavo vyzýva EÚ a krajiny AKT, aby podporovali zásady podnikateľskej etiky ako základ pre budúce medzinárodné trhy a urobili všetko v boji proti korupcii, ako aj nezákonným finančným tokom; naliehavo vyzýva všetky krajiny AKT, aby zaviedli účinné, efektívne a transparentné programy boja proti korupcii; poznamenáva, že etické povedomie by sa malo naučiť čo najskôr, a preto vyzýva krajiny AKT, aby ho zaradili do svojich vzdelávacích programov na všetkých úrovniach, od základného po univerzitné; |
| --- | --- |

39.

naliehavo vyzýva EÚ a krajiny AKT, aby podporovali zásady podnikateľskej etiky ako základ pre budúce medzinárodné trhy a urobili všetko v boji proti korupcii, ako aj nezákonným finančným tokom; naliehavo vyzýva všetky krajiny AKT, aby zaviedli účinné, efektívne a transparentné programy boja proti korupcii; poznamenáva, že etické povedomie by sa malo naučiť čo najskôr, a preto vyzýva krajiny AKT, aby ho zaradili do svojich vzdelávacích programov na všetkých úrovniach, od základného po univerzitné;

| 40. | pripomína, že prvoradým cieľom finančných operácií EIB vykonávaných v rozvojových krajinách prostredníctvom záruky EÚ poskytnutej EIB je znižovanie a v dlhodobom výhľade odstránenie chudoby; zdôrazňuje najmä, že EIB a európske rozvojové finančné inštitúcie by mali spolupracovať len s finančnými sprostredkovateľmi, ktorí nepodnikajú v daňových rajoch, ktorí disponujú dostatočným miestnym vlastníctvom a sú spôsobilí zaujať prístup zameraný na rozvoj a podporiť osobitné črty MSP v krajinách, v ktorých pôsobia; |
| --- | --- |

40.

pripomína, že prvoradým cieľom finančných operácií EIB vykonávaných v rozvojových krajinách prostredníctvom záruky EÚ poskytnutej EIB je znižovanie a v dlhodobom výhľade odstránenie chudoby; zdôrazňuje najmä, že EIB a európske rozvojové finančné inštitúcie by mali spolupracovať len s finančnými sprostredkovateľmi, ktorí nepodnikajú v daňových rajoch, ktorí disponujú dostatočným miestnym vlastníctvom a sú spôsobilí zaujať prístup zameraný na rozvoj a podporiť osobitné črty MSP v krajinách, v ktorých pôsobia;

| 41. | domnieva sa, že v rozvojových krajinách by mal byť spravodlivý a voľný prístup ku kvalitnému vzdelaniu na všetkých úrovniach, najmä k získaniu schopností čítať, písať a počítať, že by sa mali poskytovať podnikateľské zručnosti, a najmä technické a odborné vzdelávanie a príprava, že používanie informačných a komunikačných technológií vo vzdelávaní a rozvoji zručností sa považuje za nevyhnutné, že všetky školy by mali mať prístup k počítačom, dostatočným zdrojom a zdrojom energie na vlastnú potrebu, že je potrebné zabezpečiť, aby učebné materiály boli špecifické pre jednotlivé krajiny a učili sa v úradných jazykoch krajín a že je potrebné vynaložiť úsilie na dosiahnutie rovnosti medzi ženami a mužmi v oblasti rozvoja ľudských zdrojov; |
| --- | --- |

41.

domnieva sa, že v rozvojových krajinách by mal byť spravodlivý a voľný prístup ku kvalitnému vzdelaniu na všetkých úrovniach, najmä k získaniu schopností čítať, písať a počítať, že by sa mali poskytovať podnikateľské zručnosti, a najmä technické a odborné vzdelávanie a príprava, že používanie informačných a komunikačných technológií vo vzdelávaní a rozvoji zručností sa považuje za nevyhnutné, že všetky školy by mali mať prístup k počítačom, dostatočným zdrojom a zdrojom energie na vlastnú potrebu, že je potrebné zabezpečiť, aby učebné materiály boli špecifické pre jednotlivé krajiny a učili sa v úradných jazykoch krajín a že je potrebné vynaložiť úsilie na dosiahnutie rovnosti medzi ženami a mužmi v oblasti rozvoja ľudských zdrojov;

| 42. | konštatuje, že v minulosti sa pri pôžičkách Svetovej banky krajinám AKT zvyčajne používali normy, ktoré správne nezohľadňovali špecifické potreby týchto krajín; zároveň poznamenáva, že niektoré z projektov Svetovej banky boli väčším prínosom pre darcov ako pre prijímajúce krajiny; zároveň poznamenáva, že rozvojovým krajinám hrozí zadlženie prostredníctvom niektorej z podmienok stanovených Svetovou bankou, a trvá na tom, že tento postup by sa mal skončiť; |
| --- | --- |

42.

konštatuje, že v minulosti sa pri pôžičkách Svetovej banky krajinám AKT zvyčajne používali normy, ktoré správne nezohľadňovali špecifické potreby týchto krajín; zároveň poznamenáva, že niektoré z projektov Svetovej banky boli väčším prínosom pre darcov ako pre prijímajúce krajiny; zároveň poznamenáva, že rozvojovým krajinám hrozí zadlženie prostredníctvom niektorej z podmienok stanovených Svetovou bankou, a trvá na tom, že tento postup by sa mal skončiť;

| 43. | poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade ministrov AKT – EÚ, Európskemu parlamentu, Európskej komisii, Európskej rade, Svetovej banke a EIB. |
| --- | --- |

43.

poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade ministrov AKT – EÚ, Európskemu parlamentu, Európskej komisii, Európskej rade, Svetovej banke a EIB.

UZNESENIE (6)

o migrácii, ľudských právach a utečencoch z humanitárnych dôvodov

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ,

| — | ktoré zasadalo v Bruseli od 7. do 9. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ktoré zasadalo v Bruseli od 7. do 9. decembra 2015,

| — | so zreteľom na článok 18 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 18 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia,

| — | so zreteľom na revidovanú Dohodu z Cotonou, a najmä na jej článok 13, podľa ktorého sa uskutočňuje dialóg medzi AKT a EÚ o migrácii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na revidovanú Dohodu z Cotonou, a najmä na jej článok 13, podľa ktorého sa uskutočňuje dialóg medzi AKT a EÚ o migrácii,

| — | so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov (z Banjulu), ktorú prijalo zhromaždenie Organizácie africkej jednoty 27. júna 1981, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov (z Banjulu), ktorú prijalo zhromaždenie Organizácie africkej jednoty 27. júna 1981,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie Rady AKT – EÚ z júna 2010 o migrácii a rozvoji, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie Rady AKT – EÚ z júna 2010 o migrácii a rozvoji,

| — | so zreteľom na správu o dialógu o migrácii a rozvoji v období rokov 2011 a 2012, ktorú schválila Rada ministrov na svojom 37. zasadnutí, ktoré sa konalo 14. júna 2012 v Port Vila, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu o dialógu o migrácii a rozvoji v období rokov 2011 a 2012, ktorú schválila Rada ministrov na svojom 37. zasadnutí, ktoré sa konalo 14. júna 2012 v Port Vila,

| — | so zreteľom na vytvorenie monitorovacieho centra AKT pre migráciu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vytvorenie monitorovacieho centra AKT pre migráciu,

| — | so zreteľom na spoločnú stratégiu medzi EÚ a Afrikou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločnú stratégiu medzi EÚ a Afrikou,

| — | so zreteľom na kľúčové politické vyhlásenia a plány na obdobie rokov 2014 – 2017 o migrácii a mobilite schválené hlavami štátov a predsedami vlád na 4. samite EÚ – Afrika, ktorý sa konal v apríli 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na kľúčové politické vyhlásenia a plány na obdobie rokov 2014 – 2017 o migrácii a mobilite schválené hlavami štátov a predsedami vlád na 4. samite EÚ – Afrika, ktorý sa konal v apríli 2014,

| — | so zreteľom na Rímsku deklaráciu a program na roky 2015 – 2017 prijatý na štvrtej konferencii ministrov Európy a Afriky o migrácii a rozvoji, ktorá sa konala v novembri 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Rímsku deklaráciu a program na roky 2015 – 2017 prijatý na štvrtej konferencii ministrov Európy a Afriky o migrácii a rozvoji, ktorá sa konala v novembri 2014,

| — | so zreteľom na iniciatívu zameranú na migračné trasy medzi EÚ a Africkým rohom, ktorá sa začala 28. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na iniciatívu zameranú na migračné trasy medzi EÚ a Africkým rohom, ktorá sa začala 28. novembra 2014,

| — | so zreteľom na akčný plán regiónu Sahel na obdobie rokov 2015 – 2020, ktorý prijala Rada 20. apríla 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán regiónu Sahel na obdobie rokov 2015 – 2020, ktorý prijala Rada 20. apríla 2015,

| — | so zreteľom na samit EÚ – Afrika o migrácii, ktorý sa konal 11. a 12. novembra 2015, a prijatie spoločného vyhlásenia a akčného plánu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na samit EÚ – Afrika o migrácii, ktorý sa konal 11. a 12. novembra 2015, a prijatie spoločného vyhlásenia a akčného plánu,

| — | so zreteľom na dialóg OSN na vysokej úrovni o medzinárodnej migrácii a rozvoji z 3. októbra 2013 a na spoločné vyhlásenie EÚ a jej členských štátov a krajín AKT o rovnakej téme, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dialóg OSN na vysokej úrovni o medzinárodnej migrácii a rozvoji z 3. októbra 2013 a na spoločné vyhlásenie EÚ a jej členských štátov a krajín AKT o rovnakej téme,

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 2240 týkajúcu sa boja proti nedávnemu šíreniu zbraní a ohrozovaniu životov v súvislosti s prevádzačstvom a obchodovaním s ľuďmi na otvorenom mori v Stredozemnom mori, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 2240 týkajúcu sa boja proti nedávnemu šíreniu zbraní a ohrozovaniu životov v súvislosti s prevádzačstvom a obchodovaním s ľuďmi na otvorenom mori v Stredozemnom mori,

| — | so zreteľom na výročné správy, ktoré vypracoval osobitný spravodajca OSN pre ľudské práva migrantov, najmä na správu uverejnenú v apríli 2013 o riadení vonkajších hraníc EÚ a jeho vplyve na ľudské práva migrantov a správu uverejnenú v apríli 2014 o pracovnom vykorisťovaní migrujúcich pracovníkov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročné správy, ktoré vypracoval osobitný spravodajca OSN pre ľudské práva migrantov, najmä na správu uverejnenú v apríli 2013 o riadení vonkajších hraníc EÚ a jeho vplyve na ľudské práva migrantov a správu uverejnenú v apríli 2014 o pracovnom vykorisťovaní migrujúcich pracovníkov,

| — | so zreteľom na iniciatívu Úradu vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov (UNHCR) pre centrálnu oblasť Stredozemného mora, na iniciatívy a návrhy UNHCR na riešenie súčasných a budúcich prílevov žiadateľov o azyl, utečencov a migrantov v Európe, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na iniciatívu Úradu vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov (UNHCR) pre centrálnu oblasť Stredozemného mora, na iniciatívy a návrhy UNHCR na riešenie súčasných a budúcich prílevov žiadateľov o azyl, utečencov a migrantov v Európe,

| — | so zreteľom na závery Rady z 26. októbra 2015 o akčnom pláne EÚ pre rodovú rovnosť na roky 2016 – 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 26. októbra 2015 o akčnom pláne EÚ pre rodovú rovnosť na roky 2016 – 2020,

| — | so zreteľom na Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd,

| — | so zreteľom na Ženevský dohovor z roku 1951 a na dodatkový protokol k nemu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Ženevský dohovor z roku 1951 a na dodatkový protokol k nemu,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv prijatú Valným zhromaždením OSN 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv prijatú Valným zhromaždením OSN 10. decembra 1948,

| — | so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu o situácii v oblasti migrácie, utečencov a žiadateľov o azyl, najmä na uznesenie zo 17. decembra 2014, uznesenie z 29. apríla 2015 a uznesenie z 10. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu o situácii v oblasti migrácie, utečencov a žiadateľov o azyl, najmä na uznesenie zo 17. decembra 2014, uznesenie z 29. apríla 2015 a uznesenie z 10. septembra 2015,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade z 29. septembra 2015 s názvom Riadenie utečeneckej krízy: okamžité opatrenia operatívneho, rozpočtového a právneho charakteru na základe európskej migračnej agendy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade z 29. septembra 2015 s názvom Riadenie utečeneckej krízy: okamžité opatrenia operatívneho, rozpočtového a právneho charakteru na základe európskej migračnej agendy,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade zo 14. októbra 2015 s názvom Riadenie utečeneckej krízy: aktuálny stav vykonávania prioritných opatrení v rámci európskej migračnej agendy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade zo 14. októbra 2015 s názvom Riadenie utečeneckej krízy: aktuálny stav vykonávania prioritných opatrení v rámci európskej migračnej agendy,

| — | so zreteľom na Medzinárodný dohovor o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie prijatý Valným zhromaždením OSN 21. decembra 1965, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný dohovor o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie prijatý Valným zhromaždením OSN 21. decembra 1965,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach prijatý Valným zhromaždením OSN 16. decembra 1966, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach prijatý Valným zhromaždením OSN 16. decembra 1966,

| — | so zreteľom na Dohovor o právach dieťaťa, ktorý prijalo Valné zhromaždenie OSN 20. novembra 1989, a na jeho opčné protokoly, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor o právach dieťaťa, ktorý prijalo Valné zhromaždenie OSN 20. novembra 1989, a na jeho opčné protokoly,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach prijatý Valným zhromaždením OSN 16. decembra 1966, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach prijatý Valným zhromaždením OSN 16. decembra 1966,

| — | so zreteľom na opčný protokol k Medzinárodnému paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach prijatý Valným zhromaždením OSN 10. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na opčný protokol k Medzinárodnému paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach prijatý Valným zhromaždením OSN 10. decembra 2008,

| — | so zreteľom na Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien prijatý Valným zhromaždením OSN 18. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien prijatý Valným zhromaždením OSN 18. decembra 1979,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie zo 7. decembra 2000, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie zo 7. decembra 2000,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1601 z 22. septembra 2015 a rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1523 zo 14. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1601 z 22. septembra 2015 a rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1523 zo 14. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka,

| A. | keďže politická, sociálna a hospodárska nestabilita, hospodársky pokles, nedostatočné riadenie, nedostatok bezpečnosti, porušovanie ľudských práv, politické represie, humanitárne krízy a prírodné katastrofy, ako aj narastajúce rozdiely životných podmienok predstavujú zásadné hnacie sily migrácie; |
| --- | --- |

A.

keďže politická, sociálna a hospodárska nestabilita, hospodársky pokles, nedostatočné riadenie, nedostatok bezpečnosti, porušovanie ľudských práv, politické represie, humanitárne krízy a prírodné katastrofy, ako aj narastajúce rozdiely životných podmienok predstavujú zásadné hnacie sily migrácie;

| B. | keďže z odhadovaných 232 miliónov medzinárodných migrantov sú približne tri štvrtiny občania krajín, ktoré nie sú členmi OECD, a asi tretina býva v krajinách s nízkym alebo so stredným príjmom; keďže viac ako 10 miliónov utečencov sa nachádza v dlhotrvajúcich situáciách v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

B.

keďže z odhadovaných 232 miliónov medzinárodných migrantov sú približne tri štvrtiny občania krajín, ktoré nie sú členmi OECD, a asi tretina býva v krajinách s nízkym alebo so stredným príjmom; keďže viac ako 10 miliónov utečencov sa nachádza v dlhotrvajúcich situáciách v rozvojových krajinách;

| C. | keďže regionálna nestabilita, porušovanie ľudských práv a pretrvávajúce konflikty vyvolávajú nebývalú humanitárnu krízu, ktorá v roku 2014 viedla k vysídleniu 60 miliónov osôb; |
| --- | --- |

C.

keďže regionálna nestabilita, porušovanie ľudských práv a pretrvávajúce konflikty vyvolávajú nebývalú humanitárnu krízu, ktorá v roku 2014 viedla k vysídleniu 60 miliónov osôb;

| D. | keďže správne riadená migrácia môže byť pre krajiny EÚ aj AKT prínosom a môže pomôcť pri riešení súčasných aj budúcich potrieb v oblasti pracovných síl, ako aj prispieť k rozvoju všetkých dotknutých krajín; keďže mnohé vlády naďalej udržiavajú ilúziu zastavenia migračných tokov prostredníctvom zlého zaobchádzania, zdĺhavých postupov, oplotenia a dokonca aj zjavného porušovania ľudských práv; |
| --- | --- |

D.

keďže správne riadená migrácia môže byť pre krajiny EÚ aj AKT prínosom a môže pomôcť pri riešení súčasných aj budúcich potrieb v oblasti pracovných síl, ako aj prispieť k rozvoju všetkých dotknutých krajín; keďže mnohé vlády naďalej udržiavajú ilúziu zastavenia migračných tokov prostredníctvom zlého zaobchádzania, zdĺhavých postupov, oplotenia a dokonca aj zjavného porušovania ľudských práv;

| E. | keďže Svetový humanitárny samit, ktorý sa bude konať v máji 2016, by mal riešiť humanitárnu krízu celostným spôsobom; |
| --- | --- |

E.

keďže Svetový humanitárny samit, ktorý sa bude konať v máji 2016, by mal riešiť humanitárnu krízu celostným spôsobom;

| F. | keďže Rada AKT – EÚ sa v máji 2011 dohodla, že by mal pokračovať dialóg o mobilite kvalifikovaných osôb, legálnej migrácii, readmisii, vízach, pašovaní migrantov a obchodovaní s ľuďmi, právach migrantov a remitenciách; keďže krajiny AKT a EÚ sa zaviazali podporovať dodržiavanie ľudských práv migrantov bez ohľadu na ich imigračné postavenie; |
| --- | --- |

F.

keďže Rada AKT – EÚ sa v máji 2011 dohodla, že by mal pokračovať dialóg o mobilite kvalifikovaných osôb, legálnej migrácii, readmisii, vízach, pašovaní migrantov a obchodovaní s ľuďmi, právach migrantov a remitenciách; keďže krajiny AKT a EÚ sa zaviazali podporovať dodržiavanie ľudských práv migrantov bez ohľadu na ich imigračné postavenie;

| G. | keďže podľa Medzinárodnej organizácie pre migráciu v období od roku 2000 do roku 2015 zomrelo najmenej 22 000 ľudí pri plavbe cez Stredozemné more medzi severnou Afrikou a Európou; keďže podľa údajov UNHCR v roku 2015 bolo 2 800 žien, mužov a detí nahlásených ako mŕtvych alebo nezvestných pri svojej snahe dostať sa do bezpečia v Európe; keďže zmena klímy povedie k tomu, že z miliónov ľudí sa stanú migranti a krajiny EÚ a AKT musia byť pripravené riešiť následky; |
| --- | --- |

G.

keďže podľa Medzinárodnej organizácie pre migráciu v období od roku 2000 do roku 2015 zomrelo najmenej 22 000 ľudí pri plavbe cez Stredozemné more medzi severnou Afrikou a Európou; keďže podľa údajov UNHCR v roku 2015 bolo 2 800 žien, mužov a detí nahlásených ako mŕtvych alebo nezvestných pri svojej snahe dostať sa do bezpečia v Európe; keďže zmena klímy povedie k tomu, že z miliónov ľudí sa stanú migranti a krajiny EÚ a AKT musia byť pripravené riešiť následky;

| H. | keďže sa odhaduje, že z Afriky ročne odíde viac ako 70 000 kvalifikovaných odborníkov do emigrácie, čo má za následok obrovský deficit ľudskej kapacity na tomto kontinente; |
| --- | --- |

H.

keďže sa odhaduje, že z Afriky ročne odíde viac ako 70 000 kvalifikovaných odborníkov do emigrácie, čo má za následok obrovský deficit ľudskej kapacity na tomto kontinente;

| I. | keďže migrácia juh – juh je stále oveľa rozšírenejšia než migrácia juh – sever, pretože predstavuje približne dve tretiny celej migrácie; keďže podľa UNHCR je na svete 60 miliónov vysídlených osôb a utečencov, z čoho 80 % pochádza z desiatich krajín, v ktorých je destabilizácia a vojny; keďže UNHCR predpokladá, že v roku 2015 sa vysídlenie v Afrike bude týkať 15 miliónov ľudí; keďže 85 % utečencov z rozvojových krajín hľadá útočisko vo vlastnom regióne a keďže napriek tomuto obrovskému počtu sa právo požiadať o azyl a využiť azyl v Afrike zväčša dodržiava; |
| --- | --- |

I.

keďže migrácia juh – juh je stále oveľa rozšírenejšia než migrácia juh – sever, pretože predstavuje približne dve tretiny celej migrácie; keďže podľa UNHCR je na svete 60 miliónov vysídlených osôb a utečencov, z čoho 80 % pochádza z desiatich krajín, v ktorých je destabilizácia a vojny; keďže UNHCR predpokladá, že v roku 2015 sa vysídlenie v Afrike bude týkať 15 miliónov ľudí; keďže 85 % utečencov z rozvojových krajín hľadá útočisko vo vlastnom regióne a keďže napriek tomuto obrovskému počtu sa právo požiadať o azyl a využiť azyl v Afrike zväčša dodržiava;

| J. | keďže diskriminácia a násilie sú zamerané najmä na migrantov, utečencov a žiadateľov o azyl, pričom výrazne narastajúca xenofóbia, postoj proti migrantom, prejavy nenávisti a trestné činy z nenávisti sa pre krajiny EÚ a AKT stávajú oblasťou hlbokého znepokojenia; keďže podmienky v mnohých utečeneckých táboroch na Blízkom východe a v Afrike sa zhoršujú a bezpečnosť utečencov často nie je zaručená; |
| --- | --- |

J.

keďže diskriminácia a násilie sú zamerané najmä na migrantov, utečencov a žiadateľov o azyl, pričom výrazne narastajúca xenofóbia, postoj proti migrantom, prejavy nenávisti a trestné činy z nenávisti sa pre krajiny EÚ a AKT stávajú oblasťou hlbokého znepokojenia; keďže podmienky v mnohých utečeneckých táboroch na Blízkom východe a v Afrike sa zhoršujú a bezpečnosť utečencov často nie je zaručená;

| K. | vzhľadom na osobitnú situáciu zraniteľnosti žien a dievčat utečenkýň, ktoré sú obeťami obchodovania s ľuďmi, nútených sobášov, sexuálneho vykorisťovania a násilia založeného na rodovej príslušnosti; keďže EÚ sa vo svojom akčnom pláne rodovej rovnosti na obdobie rokov 2016 – 2020 plne zaviazala k rodovej rovnosti a posilneniu postavenia žien vo svojich vonkajších vzťahoch; |
| --- | --- |

K.

vzhľadom na osobitnú situáciu zraniteľnosti žien a dievčat utečenkýň, ktoré sú obeťami obchodovania s ľuďmi, nútených sobášov, sexuálneho vykorisťovania a násilia založeného na rodovej príslušnosti; keďže EÚ sa vo svojom akčnom pláne rodovej rovnosti na obdobie rokov 2016 – 2020 plne zaviazala k rodovej rovnosti a posilneniu postavenia žien vo svojich vonkajších vzťahoch;

| 1. | vyjadruje hlboké poľutovanie a zármutok nad stratami životov migrantov a ľudí, ktorí žiadajú o azyl v EÚ; naliehavo vyzýva EÚ a členské štáty, aby vynaložili maximálne úsilie s cieľom zabrániť ďalším stratám životov na mori či na pevnine; vyzýva EÚ, Frontex a členské štáty, aby zabezpečili pomoc migrantom v tiesni ako súčasť hlavných priorít v rámci uplatňovania nariadenia o Eurosur; |
| --- | --- |

1.

vyjadruje hlboké poľutovanie a zármutok nad stratami životov migrantov a ľudí, ktorí žiadajú o azyl v EÚ; naliehavo vyzýva EÚ a členské štáty, aby vynaložili maximálne úsilie s cieľom zabrániť ďalším stratám životov na mori či na pevnine; vyzýva EÚ, Frontex a členské štáty, aby zabezpečili pomoc migrantom v tiesni ako súčasť hlavných priorít v rámci uplatňovania nariadenia o Eurosur;

| 2. | zdôrazňuje potrebu spoločného prístupu EÚ – AKT k migrácii; pripomína, že podľa článku 13 Dohody o partnerstve AKT – EÚ podpísanej v Cotonou v júni 2000 „otázka migrácie je predmetom podrobného dialógu“; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje potrebu spoločného prístupu EÚ – AKT k migrácii; pripomína, že podľa článku 13 Dohody o partnerstve AKT – EÚ podpísanej v Cotonou v júni 2000 „otázka migrácie je predmetom podrobného dialógu“;

| 3. | berie na vedomie výsledky samitu o migrácii, ktorý sa konal 11. a 12. novembra 2015 vo Vallette; je presvedčený, že samit by mal slúžiť ako východiskový bod pre rozvoj ďalekosiahlej stratégie EÚ pre Afriku, ktorá reaguje na ľudské, spoločenské a politické problémy migračných tokov medzi Afrikou a EÚ a zameriava sa na hlavné príčiny; |
| --- | --- |

3.

berie na vedomie výsledky samitu o migrácii, ktorý sa konal 11. a 12. novembra 2015 vo Vallette; je presvedčený, že samit by mal slúžiť ako východiskový bod pre rozvoj ďalekosiahlej stratégie EÚ pre Afriku, ktorá reaguje na ľudské, spoločenské a politické problémy migračných tokov medzi Afrikou a EÚ a zameriava sa na hlavné príčiny;

| 4. | vyzýva všetky štátne a neštátne subjekty zapojené do konfliktov, aby ukončili všetky útoky proti civilistom, aby dodržiavali medzinárodné humanitárne právo a aby zabezpečili, aby civilisti boli chránení, mali neobmedzený prístup k zdravotníckym zariadeniam a humanitárnej pomoci a mohli bezpečne a dôstojne opustiť oblasti postihnuté násilím; |
| --- | --- |

4.

vyzýva všetky štátne a neštátne subjekty zapojené do konfliktov, aby ukončili všetky útoky proti civilistom, aby dodržiavali medzinárodné humanitárne právo a aby zabezpečili, aby civilisti boli chránení, mali neobmedzený prístup k zdravotníckym zariadeniam a humanitárnej pomoci a mohli bezpečne a dôstojne opustiť oblasti postihnuté násilím;

| 5. | vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby dokázalo svoju schopnosť čeliť rozsahu súčasnej krízy a financovať humanitárne úsilie UNHCR a iných orgánov podľa zistených potrieb; |
| --- | --- |

5.

vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby dokázalo svoju schopnosť čeliť rozsahu súčasnej krízy a financovať humanitárne úsilie UNHCR a iných orgánov podľa zistených potrieb;

| 6. | je presvedčený, že skutočná reakcia na migračnú krízu v EÚ a v Afrike bude vychádzať z riešení jej hlavných príčin s dlhodobým prístupom, a to chudoby, nestability, nerovnosti, organizovanej trestnej činnosti, ozbrojeného konfliktu, obchodovania s ľuďmi, prenasledovania, porušovania ľudských práv, zmeny klímy a prírodných katastrof; |
| --- | --- |

6.

je presvedčený, že skutočná reakcia na migračnú krízu v EÚ a v Afrike bude vychádzať z riešení jej hlavných príčin s dlhodobým prístupom, a to chudoby, nestability, nerovnosti, organizovanej trestnej činnosti, ozbrojeného konfliktu, obchodovania s ľuďmi, prenasledovania, porušovania ľudských práv, zmeny klímy a prírodných katastrof;

| 7. | vyzýva EÚ, aby pokračovala v úsilí o ďalší rozvoj a demokratizáciu v krajinách pôvodu; naliehavo žiada EÚ a krajiny AKT, aby prispeli k nájdeniu udržateľných politických riešení v krajinách poznačených konfliktom a posilnili politický dialóg týkajúci sa všetkých aspektov ľudských práv a aby tak podporili inkluzívne a demokratické inštitúcie, budovali silu miestnych spoločenstiev a podporovali spoločenský a demokratický rozvoj v krajinách pôvodu migrantov a u ich obyvateľstva; |
| --- | --- |

7.

vyzýva EÚ, aby pokračovala v úsilí o ďalší rozvoj a demokratizáciu v krajinách pôvodu; naliehavo žiada EÚ a krajiny AKT, aby prispeli k nájdeniu udržateľných politických riešení v krajinách poznačených konfliktom a posilnili politický dialóg týkajúci sa všetkých aspektov ľudských práv a aby tak podporili inkluzívne a demokratické inštitúcie, budovali silu miestnych spoločenstiev a podporovali spoločenský a demokratický rozvoj v krajinách pôvodu migrantov a u ich obyvateľstva;

| 8. | vyzýva EÚ a krajiny AKT, aby prijali konkrétne opatrenia na podporu hospodárskeho rozvoja a zamestnanosti s cieľom výrazne znížiť v súčasnosti rozšírenú chudobu a nerovnosti v príjmoch; vyjadruje poľutovanie nad tým, že mnoho členských štátov EÚ doteraz nesplnilo cieľ vyčleniť 0,7 % svojho hrubého národného dôchodku na rozvojovú pomoc a že niektoré štáty znižujú svoje rozpočty na rozvojovú pomoc; |
| --- | --- |

8.

vyzýva EÚ a krajiny AKT, aby prijali konkrétne opatrenia na podporu hospodárskeho rozvoja a zamestnanosti s cieľom výrazne znížiť v súčasnosti rozšírenú chudobu a nerovnosti v príjmoch; vyjadruje poľutovanie nad tým, že mnoho členských štátov EÚ doteraz nesplnilo cieľ vyčleniť 0,7 % svojho hrubého národného dôchodku na rozvojovú pomoc a že niektoré štáty znižujú svoje rozpočty na rozvojovú pomoc;

| 9. | berie na vedomie vytvorenie Európskeho núdzového trustového fondu pre stabilitu a riešenie základných príčin neregulárnej migrácie a vysídlených osôb v Afrike („trustový fond“) vrátane poskytnutia 1,8 miliardy EUR z fondov EÚ a 81 miliónov EUR z európskych krajín; trvá na tom, že prostriedky z tohto fondu by sa mali vynaložiť na podporu príslušných projektov pomoci, najmä tých, ktoré sú zamerané na podporu najzraniteľnejších osôb, ako sú ženy a deti, a že pri rozvojovej spolupráci sa musia dodržiavať zásady účinnosti pomoci vrátane vlastníctva a zosúladenia s prioritami vymedzenými skôr príjemcami než darcami; zdôrazňuje, že trustový fond by sa nemal používať na spoluprácu v oblasti riadenia hraníc a návratu; berie na vedomie, že niektoré členské štáty EÚ sa rozhodli významne prispieť do tohto fondu, zatiaľ čo iné štáty prispeli len veľmi obmedzenými prostriedkami; vyzýva Komisiu, aby plne zabezpečila politickú zodpovednosť a finančnú transparentnosť trustového fondu; |
| --- | --- |

9.

berie na vedomie vytvorenie Európskeho núdzového trustového fondu pre stabilitu a riešenie základných príčin neregulárnej migrácie a vysídlených osôb v Afrike („trustový fond“) vrátane poskytnutia 1,8 miliardy EUR z fondov EÚ a 81 miliónov EUR z európskych krajín; trvá na tom, že prostriedky z tohto fondu by sa mali vynaložiť na podporu príslušných projektov pomoci, najmä tých, ktoré sú zamerané na podporu najzraniteľnejších osôb, ako sú ženy a deti, a že pri rozvojovej spolupráci sa musia dodržiavať zásady účinnosti pomoci vrátane vlastníctva a zosúladenia s prioritami vymedzenými skôr príjemcami než darcami; zdôrazňuje, že trustový fond by sa nemal používať na spoluprácu v oblasti riadenia hraníc a návratu; berie na vedomie, že niektoré členské štáty EÚ sa rozhodli významne prispieť do tohto fondu, zatiaľ čo iné štáty prispeli len veľmi obmedzenými prostriedkami; vyzýva Komisiu, aby plne zabezpečila politickú zodpovednosť a finančnú transparentnosť trustového fondu;

| 10. | pripomína, že právo opustiť ktorúkoľvek krajinu vrátane vlastnej je zakotvené v článku 13 Všeobecnej deklarácie ľudských práv OSN; zdôrazňuje, že hoci ide o slobodu a základné právo, ktoré by mal požívať každý človek, v súčasnosti ho môžu uplatňovať len občania globálneho Severu a najbohatší občania globálneho Juhu; |
| --- | --- |

10.

pripomína, že právo opustiť ktorúkoľvek krajinu vrátane vlastnej je zakotvené v článku 13 Všeobecnej deklarácie ľudských práv OSN; zdôrazňuje, že hoci ide o slobodu a základné právo, ktoré by mal požívať každý človek, v súčasnosti ho môžu uplatňovať len občania globálneho Severu a najbohatší občania globálneho Juhu;

| 11. | žiada, aby sa skonsolidoval mechanizmus trvalého presídlenia a aby sa členským štátom bezodkladne sprístupnil počet miest na presídlenie úmerne rozsahu súčasnej humanitárnej katastrofy; žiada podstatné zvýšenie finančných prostriedkov EÚ na postupy prijímania žiadateľov o azyl a utečencov; zdôrazňuje, že prioritou by mala byť integrácia migrantov, a to najmä v oblasti vzdelávania, zamestnanosti, bývania, zdravotníctva a sociálneho zabezpečenia, aby sa zaručili rovnaké práva pre všetkých občanov; |
| --- | --- |

11.

žiada, aby sa skonsolidoval mechanizmus trvalého presídlenia a aby sa členským štátom bezodkladne sprístupnil počet miest na presídlenie úmerne rozsahu súčasnej humanitárnej katastrofy; žiada podstatné zvýšenie finančných prostriedkov EÚ na postupy prijímania žiadateľov o azyl a utečencov; zdôrazňuje, že prioritou by mala byť integrácia migrantov, a to najmä v oblasti vzdelávania, zamestnanosti, bývania, zdravotníctva a sociálneho zabezpečenia, aby sa zaručili rovnaké práva pre všetkých občanov;

| 12. | zdôrazňuje význam dodržiavania medzinárodných záväzkov, pokiaľ ide o vítanie utečencov a ochranu ich práv; v tejto súvislosti víta odhodlanie, ktoré preukázala Európska komisia pri otvorení množstva konaní o porušení právnych predpisov; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje význam dodržiavania medzinárodných záväzkov, pokiaľ ide o vítanie utečencov a ochranu ich práv; v tejto súvislosti víta odhodlanie, ktoré preukázala Európska komisia pri otvorení množstva konaní o porušení právnych predpisov;

| 13. | požaduje rýchlu a úplnú transpozíciu a účinné vykonávanie spoločného európskeho azylového režimu všetkými zúčastnenými členskými štátmi s cieľom zaručiť dodržiavanie minimálnych spoločných európskych noriem vrátane podmienok prijímania žiadateľov o azyl a dodržiavania základných práv, a to v súlade s existujúcimi právnymi predpismi; |
| --- | --- |

13.

požaduje rýchlu a úplnú transpozíciu a účinné vykonávanie spoločného európskeho azylového režimu všetkými zúčastnenými členskými štátmi s cieľom zaručiť dodržiavanie minimálnych spoločných európskych noriem vrátane podmienok prijímania žiadateľov o azyl a dodržiavania základných práv, a to v súlade s existujúcimi právnymi predpismi;

| 14. | odsudzuje všetky prípady porušovania ľudských práv v členských štátoch EÚ, ktoré ovplyvňujú život a dôstojnosť migrantov a utečencov; pripomína, že sa musia dodržiavať práva všetkých ľudí v súlade s medzinárodným právom a právom EÚ; vyzýva členské štáty EÚ, aby dodržiavali zásadu zákazu vrátenia alebo vyhostenia a aby bezodkladne ukončili akékoľvek neprimerané a rozšírené praktiky zadržiavania; nalieha na zlepšenie životných podmienok a kapacít v utečeneckých táboroch; opätovne dôrazne potvrdzuje, že ľudské práva sa musia rešpektovať za všetkých okolností a že osobitná pozornosť sa musí venovať najviac zraniteľným osobám, ako sú maloletí bez sprievodu, seniori a izolované ženy; odmieta akýkoľvek pokus spojiť rozvojovú pomoc so spoluprácou v oblasti politiky návratu alebo spoluprácou v oblasti riadenia hraníc; |
| --- | --- |

14.

odsudzuje všetky prípady porušovania ľudských práv v členských štátoch EÚ, ktoré ovplyvňujú život a dôstojnosť migrantov a utečencov; pripomína, že sa musia dodržiavať práva všetkých ľudí v súlade s medzinárodným právom a právom EÚ; vyzýva členské štáty EÚ, aby dodržiavali zásadu zákazu vrátenia alebo vyhostenia a aby bezodkladne ukončili akékoľvek neprimerané a rozšírené praktiky zadržiavania; nalieha na zlepšenie životných podmienok a kapacít v utečeneckých táboroch; opätovne dôrazne potvrdzuje, že ľudské práva sa musia rešpektovať za všetkých okolností a že osobitná pozornosť sa musí venovať najviac zraniteľným osobám, ako sú maloletí bez sprievodu, seniori a izolované ženy; odmieta akýkoľvek pokus spojiť rozvojovú pomoc so spoluprácou v oblasti politiky návratu alebo spoluprácou v oblasti riadenia hraníc;

| 15. | domnieva sa, že porušovanie ľudských práv a problémy, ktorým čelia prisťahovalkyne a utečenkyne v procese migrácie, ako aj vplyv tohto procesu na posilnenie postavenia žien a ľudských práv majú zásadný význam; zdôrazňuje, že jasné rodové hľadisko by sa malo zahrnúť do migračnej a utečeneckej krízovej politiky a že by mali byť sprístupnené všetky služby vrátane služieb sexuálneho a reprodukčného zdravia; v súvislosti s migráciou žiada najmä odstránenie diskriminácie na základe pohlavia a násilia založeného na rodovej príslušnosti; |
| --- | --- |

15.

domnieva sa, že porušovanie ľudských práv a problémy, ktorým čelia prisťahovalkyne a utečenkyne v procese migrácie, ako aj vplyv tohto procesu na posilnenie postavenia žien a ľudských práv majú zásadný význam; zdôrazňuje, že jasné rodové hľadisko by sa malo zahrnúť do migračnej a utečeneckej krízovej politiky a že by mali byť sprístupnené všetky služby vrátane služieb sexuálneho a reprodukčného zdravia; v súvislosti s migráciou žiada najmä odstránenie diskriminácie na základe pohlavia a násilia založeného na rodovej príslušnosti;

| 16. | zdôrazňuje potrebu posilniť existujúce systémy na neustálu ochranu detí pred zneužívaním a vykorisťovaním, a to aj poskytovaním základných služieb, akými sú: lekárska starostlivosť, psychologická podpora, kvalitné vzdelávanie a osobitné opatrenia na ich postupné začleňovanie do jednotlivých členských štátov; požaduje, aby sa osobitná pozornosť venovala potrebám odlúčených rodín a tých, ktorí zostanú vo svojej krajine, a uľahčilo sa zlučovanie rodín; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje potrebu posilniť existujúce systémy na neustálu ochranu detí pred zneužívaním a vykorisťovaním, a to aj poskytovaním základných služieb, akými sú: lekárska starostlivosť, psychologická podpora, kvalitné vzdelávanie a osobitné opatrenia na ich postupné začleňovanie do jednotlivých členských štátov; požaduje, aby sa osobitná pozornosť venovala potrebám odlúčených rodín a tých, ktorí zostanú vo svojej krajine, a uľahčilo sa zlučovanie rodín;

| 17. | domnieva sa, že problémy, ktoré majú ženy, deti a zraniteľné skupiny (napríklad staršie osoby, osoby s osobitnými potrebami, osoby so zdravotným postihnutím, lesby, gejovia, bisexuálne, transrodové a intersexuálne osoby, menšiny a ďalší) v procese migrácie v rámci EÚ, a ich vplyv na ich posilnenie a ľudské práva majú zásadný význam; zdôrazňuje, že v migračných politikách je nevyhnutný inkluzívny rozmer, ktorý zohľadňuje osobitné črty každej zraniteľnej skupiny, a požaduje, aby bol takýto rozmer začlenený do všetkých politík týkajúcich sa migrantov; |
| --- | --- |

17.

domnieva sa, že problémy, ktoré majú ženy, deti a zraniteľné skupiny (napríklad staršie osoby, osoby s osobitnými potrebami, osoby so zdravotným postihnutím, lesby, gejovia, bisexuálne, transrodové a intersexuálne osoby, menšiny a ďalší) v procese migrácie v rámci EÚ, a ich vplyv na ich posilnenie a ľudské práva majú zásadný význam; zdôrazňuje, že v migračných politikách je nevyhnutný inkluzívny rozmer, ktorý zohľadňuje osobitné črty každej zraniteľnej skupiny, a požaduje, aby bol takýto rozmer začlenený do všetkých politík týkajúcich sa migrantov;

| 18. | vyjadruje nesúhlas s tendenciou uprednostňovať boj proti neregulárnej migrácii a nevenovať pritom dostatočnú pozornosť zákonným cestám pre tých, ktorí sú v pohybe a migrujú, s využitím vzájomných výhod cirkulujúcej migrácie v plnom rozsahu; požaduje lepší rámec pre legálnu migráciu a mobilitu – vrátane programov cirkulujúcej a dočasnej migrácie – a lepšiu informovanosť, ochranu a odbornú prípravu pred odchodom a vytvorenie ďalších bezpečných a legálnych spôsobov migrácie a humanitárnych koridorov vydávaním väčšieho počtu víz, najmä humanitárnych víz, pre migrantov z krajín sužovaných konfliktmi a humanitárnymi krízami a uľahčením zlúčenia rodín a legálnej migrácie pracovníkov; naliehavo vyzýva EÚ, aby umožnila podanie žiadostí o azyl mimo územia EÚ, a tým podporila bezpečný a legálny vstup do EÚ; |
| --- | --- |

18.

vyjadruje nesúhlas s tendenciou uprednostňovať boj proti neregulárnej migrácii a nevenovať pritom dostatočnú pozornosť zákonným cestám pre tých, ktorí sú v pohybe a migrujú, s využitím vzájomných výhod cirkulujúcej migrácie v plnom rozsahu; požaduje lepší rámec pre legálnu migráciu a mobilitu – vrátane programov cirkulujúcej a dočasnej migrácie – a lepšiu informovanosť, ochranu a odbornú prípravu pred odchodom a vytvorenie ďalších bezpečných a legálnych spôsobov migrácie a humanitárnych koridorov vydávaním väčšieho počtu víz, najmä humanitárnych víz, pre migrantov z krajín sužovaných konfliktmi a humanitárnymi krízami a uľahčením zlúčenia rodín a legálnej migrácie pracovníkov; naliehavo vyzýva EÚ, aby umožnila podanie žiadostí o azyl mimo územia EÚ, a tým podporila bezpečný a legálny vstup do EÚ;

| 19. | požaduje spoločné konkrétne opatrenia zamerané na zlepšenie boja proti pašovaniu ľudí a obchodovaniu s ľuďmi; zdôrazňuje, že opatrenia by mali zahŕňať budovanie inštitucionálnych a administratívnych kapacít, zlepšenie regulačného rámca a spoločné operačné opatrenia doplnené analýzou rizík a výmenou informácií; pripomína, že pašovanie sa končí príchodom migrantov na miesto určenia, kým obchodovanie zahŕňa priebežné zneužívanie a ovládanie obetí; |
| --- | --- |

19.

požaduje spoločné konkrétne opatrenia zamerané na zlepšenie boja proti pašovaniu ľudí a obchodovaniu s ľuďmi; zdôrazňuje, že opatrenia by mali zahŕňať budovanie inštitucionálnych a administratívnych kapacít, zlepšenie regulačného rámca a spoločné operačné opatrenia doplnené analýzou rizík a výmenou informácií; pripomína, že pašovanie sa končí príchodom migrantov na miesto určenia, kým obchodovanie zahŕňa priebežné zneužívanie a ovládanie obetí;

| 20. | zdôrazňuje, že členské štáty EÚ aj krajiny AKT by mali stanoviť prísne trestnoprávne sankcie proti obchodovaniu s ľuďmi a ich pašovaniu, ale aj proti jednotlivcom alebo skupinám zneužívajúcim zraniteľných migrantov v EÚ; zdôrazňuje potrebu rozsiahlych informačných kampaní s cieľom zvýšiť informovanosť o druhoch rizík, ktorým čelia tí, ktorí zverili svoj život do rúk pašerákov alebo sú obeťami obchodovania s ľuďmi; dôrazne odsudzuje zločinecké siete, ktoré organizujú obchodovanie s ľuďmi a ich pašovanie a úplne pohŕdajú ľudskými životmi, a žiada prijatie okamžitých opatrení na boj s týmito sieťami; podporuje preto odporúčania Rady AKT – EÚ z júna 2015; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje, že členské štáty EÚ aj krajiny AKT by mali stanoviť prísne trestnoprávne sankcie proti obchodovaniu s ľuďmi a ich pašovaniu, ale aj proti jednotlivcom alebo skupinám zneužívajúcim zraniteľných migrantov v EÚ; zdôrazňuje potrebu rozsiahlych informačných kampaní s cieľom zvýšiť informovanosť o druhoch rizík, ktorým čelia tí, ktorí zverili svoj život do rúk pašerákov alebo sú obeťami obchodovania s ľuďmi; dôrazne odsudzuje zločinecké siete, ktoré organizujú obchodovanie s ľuďmi a ich pašovanie a úplne pohŕdajú ľudskými životmi, a žiada prijatie okamžitých opatrení na boj s týmito sieťami; podporuje preto odporúčania Rady AKT – EÚ z júna 2015;

| 21. | žiada lepšiu cezhraničnú policajnú spoluprácu a výmenu spravodajských informácií, ktoré pomôžu bojovať proti organizovanej trestnej činnosti; |
| --- | --- |

21.

žiada lepšiu cezhraničnú policajnú spoluprácu a výmenu spravodajských informácií, ktoré pomôžu bojovať proti organizovanej trestnej činnosti;

| 22. | vyzýva členské štáty, aby vo väčšej miere prispievali k súčasným programom presídlenia a podporovali integráciu dlhodobých utečencov a vysídlených osôb v hostiteľských komunitách, najmä v prípade tých členských štátov EÚ, ktoré neprispeli ničím; žiada EÚ o zvýšenie podpory; |
| --- | --- |

22.

vyzýva členské štáty, aby vo väčšej miere prispievali k súčasným programom presídlenia a podporovali integráciu dlhodobých utečencov a vysídlených osôb v hostiteľských komunitách, najmä v prípade tých členských štátov EÚ, ktoré neprispeli ničím; žiada EÚ o zvýšenie podpory;

| 23. | vyzýva členské štáty, aby podporovali rozhodnutia Rady o presídlení 160 000 ľudí, ktorí jednoznačne potrebujú medzinárodnú ochranu, na svoje územie; |
| --- | --- |

23.

vyzýva členské štáty, aby podporovali rozhodnutia Rady o presídlení 160 000 ľudí, ktorí jednoznačne potrebujú medzinárodnú ochranu, na svoje územie;

| 24. | zdôrazňuje, že akýkoľvek pokus členských štátov odsunúť migrantov, ktorí nedostali možnosť predložiť žiadosť o azyl, je v rozpore s právom EÚ a medzinárodným právom; poukazuje na to, že hromadné vyhostenia, pri ktorých sa nezohľadňujú okolnosti jednotlivcov, predstavujú porušenie medzinárodného práva; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje, že akýkoľvek pokus členských štátov odsunúť migrantov, ktorí nedostali možnosť predložiť žiadosť o azyl, je v rozpore s právom EÚ a medzinárodným právom; poukazuje na to, že hromadné vyhostenia, pri ktorých sa nezohľadňujú okolnosti jednotlivcov, predstavujú porušenie medzinárodného práva;

| 25. | pripomína, že návrat migrantov by sa mal vykonávať bezpečne, najlepšie dobrovoľne, a až po uplynutí primeraného individuálneho posúdenia ich žiadosti v plnom súlade so základnými a s procesnými právami príslušného migranta; |
| --- | --- |

25.

pripomína, že návrat migrantov by sa mal vykonávať bezpečne, najlepšie dobrovoľne, a až po uplynutí primeraného individuálneho posúdenia ich žiadosti v plnom súlade so základnými a s procesnými právami príslušného migranta;

| 26. | pripomína, že vývoz zbraní a obmedzené úsilie v boji proti nezákonnému úniku kapitálu z rozvojových krajín má negatívny vplyv na hospodársky a sociálny rozvoj, ako aj na mier, bezpečnosť a ľudské práva v rozvojových krajinách, a tým prispieva k nestabilite a migračným tokom; tiež trvá na tom, že na zabránenie týmto účinkom je nevyhnutná súdržnosť politík v záujme rozvoja, najmä pri stanovovaní politík EÚ v oblasti obchodu, rybolovu a poľnohospodárstva; |
| --- | --- |

26.

pripomína, že vývoz zbraní a obmedzené úsilie v boji proti nezákonnému úniku kapitálu z rozvojových krajín má negatívny vplyv na hospodársky a sociálny rozvoj, ako aj na mier, bezpečnosť a ľudské práva v rozvojových krajinách, a tým prispieva k nestabilite a migračným tokom; tiež trvá na tom, že na zabránenie týmto účinkom je nevyhnutná súdržnosť politík v záujme rozvoja, najmä pri stanovovaní politík EÚ v oblasti obchodu, rybolovu a poľnohospodárstva;

| 27. | vyzýva EÚ a jej členské štáty a štáty AKT, aby preskúmali svoje predpisy týkajúce sa obchodu so zbraňami v súlade so zásadami súdržnosti politík v záujme rozvoja a posilnili opatrenia proti šedému trhu a nezákonnému obchodu so zbraňami; |
| --- | --- |

27.

vyzýva EÚ a jej členské štáty a štáty AKT, aby preskúmali svoje predpisy týkajúce sa obchodu so zbraňami v súlade so zásadami súdržnosti politík v záujme rozvoja a posilnili opatrenia proti šedému trhu a nezákonnému obchodu so zbraňami;

| 28. | žiada, aby sa otázka klimatických utečencov riešila rozšírením existujúcich právnych nástrojov alebo zásad, ktoré by umožnili jednotné a záväzné riešenie; v tejto súvislosti vyzýva EÚ, aby poskytla finančné prostriedky na financovanie v oblasti klímy, ktoré sľúbila v minulosti, s cieľom splniť spoločný cieľ mobilizovať financovanie zmeny klímy okrem tradičnej rozvojovej pomoci zameranej na odstránenie chudoby; |
| --- | --- |

28.

žiada, aby sa otázka klimatických utečencov riešila rozšírením existujúcich právnych nástrojov alebo zásad, ktoré by umožnili jednotné a záväzné riešenie; v tejto súvislosti vyzýva EÚ, aby poskytla finančné prostriedky na financovanie v oblasti klímy, ktoré sľúbila v minulosti, s cieľom splniť spoločný cieľ mobilizovať financovanie zmeny klímy okrem tradičnej rozvojovej pomoci zameranej na odstránenie chudoby;

| 29. | poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade AKT – EÚ, Európskej komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov EÚ, členským štátom a inštitúciám Africkej únie, generálnemu tajomníkovi OSN, Valnému zhromaždeniu OSN, predsedovi Panafrického parlamentu, vládam a parlamentom krajín Blízkeho východu a krajín, ktorých sa týka európska susedská politika, a generálnemu tajomníkovi Únie pre Stredozemie. |
| --- | --- |

29.

poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie Rade AKT – EÚ, Európskej komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov EÚ, členským štátom a inštitúciám Africkej únie, generálnemu tajomníkovi OSN, Valnému zhromaždeniu OSN, predsedovi Panafrického parlamentu, vládam a parlamentom krajín Blízkeho východu a krajín, ktorých sa týka európska susedská politika, a generálnemu tajomníkovi Únie pre Stredozemie.

UZNESENIE (7)

o povolebnej situácii v Burundi

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ,

| — | ktoré zasadalo v Bruseli od 7. do 9. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ktoré zasadalo v Bruseli od 7. do 9. decembra 2015,

| — | so zreteľom na článok 18 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 18 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na revidovanú Dohodu z Cotonou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na revidovanú Dohodu z Cotonou,

| — | so zreteľom na Arushskú dohodu o mieri a zmierení pre Burundi z 28. augusta 2000, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Arushskú dohodu o mieri a zmierení pre Burundi z 28. augusta 2000,

| — | so zreteľom na burundskú ústavu, a najmä na jej článok 96, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na burundskú ústavu, a najmä na jej článok 96,

| — | so zreteľom na Africkú chartu o demokracii, voľbách a správe vecí verejných (ACDEG), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu o demokracii, voľbách a správe vecí verejných (ACDEG),

| — | so zreteľom na Africkú chartu o ľudských právach a právach národov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu o ľudských právach a právach národov,

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 2248 (2015) z 12. novembra 2015 o situácii v Burundi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 2248 (2015) z 12. novembra 2015 o situácii v Burundi,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie zástupcu generálneho tajomníka OSN Jana Eliassona, predsedajúcej Africkej únie Nkosazany Dlamini-Zumy a vysokej predstaviteľky EÚ/podpredsedníčky Komisie Federicy Mogheriniovej o Burundi z 12. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie zástupcu generálneho tajomníka OSN Jana Eliassona, predsedajúcej Africkej únie Nkosazany Dlamini-Zumy a vysokej predstaviteľky EÚ/podpredsedníčky Komisie Federicy Mogheriniovej o Burundi z 12. novembra 2015,

| — | so zreteľom na rozhodnutia Mierovej a bezpečnostnej rady AÚ (MBR) z 13. júna, zo 17. októbra a z 13. novembra 2015 o situácii v Burundi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutia Mierovej a bezpečnostnej rady AÚ (MBR) z 13. júna, zo 17. októbra a z 13. novembra 2015 o situácii v Burundi,

| — | so zreteľom na vyhlásenia Východoafrického spoločenstva (EAC) z 31. mája a 6. júla 2015 o situácii v Burundi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia Východoafrického spoločenstva (EAC) z 31. mája a 6. júla 2015 o situácii v Burundi,

| — | so zreteľom na vyhlásenie spolupredsedov Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ zo 17. júna 2015 o situácii v Burundi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie spolupredsedov Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ zo 17. júna 2015 o situácii v Burundi,

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2015/1755 z 1. októbra 2015 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na situáciu v Burundi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2015/1755 z 1. októbra 2015 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na situáciu v Burundi,

| — | so zreteľom na závery Rady zo 16. marca, z 18. mája, 22. júna a zo 16. novembra 2015 o Burundi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady zo 16. marca, z 18. mája, 22. júna a zo 16. novembra 2015 o Burundi,

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júla 2015 o situácii v Burundi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júla 2015 o situácii v Burundi,

| — | so zreteľom na rozhodnutie EÚ z 26. októbra 2015 požiadať o začatie konzultácií s burundskými orgánmi na základe článku 96 Dohody z Cotonou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie EÚ z 26. októbra 2015 požiadať o začatie konzultácií s burundskými orgánmi na základe článku 96 Dohody z Cotonou,

| — | so zreteľom na závery Rady Európskej únie o konzultáciách EÚ s Burundskou republikou podľa článku 96 Dohody z Cotonou, prijaté 8. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady Európskej únie o konzultáciách EÚ s Burundskou republikou podľa článku 96 Dohody z Cotonou, prijaté 8. decembra 2015,

| A. | keďže v článku 96 burundskej ústavy a v článku 7 ods. 3 protokolu II k Arushskej dohode o mieri a zmierení sa uvádza, že prezident Burundi sa volí v priamych všeobecných voľbách na obdobie piatich rokov, ktoré možno jedenkrát obnoviť; |
| --- | --- |

A.

keďže v článku 96 burundskej ústavy a v článku 7 ods. 3 protokolu II k Arushskej dohode o mieri a zmierení sa uvádza, že prezident Burundi sa volí v priamych všeobecných voľbách na obdobie piatich rokov, ktoré možno jedenkrát obnoviť;

| B. | keďže v Burundi sa 29. júna 2015 uskutočnili parlamentné a miestne voľby a 21. júla 2015 prezidentské voľby; keďže obidva volebné procesy pozorovatelia medzinárodného spoločenstva nepovažovali za transparentné, inkluzívne, slobodné ani dôveryhodné; keďže AÚ preto nevyslala pozorovateľov na sledovanie volieb, EÚ pozastavila svoju volebnú misiu do Burundi a veľká časť burundskej opozície sa rozhodla voľby bojkotovať; |
| --- | --- |

B.

keďže v Burundi sa 29. júna 2015 uskutočnili parlamentné a miestne voľby a 21. júla 2015 prezidentské voľby; keďže obidva volebné procesy pozorovatelia medzinárodného spoločenstva nepovažovali za transparentné, inkluzívne, slobodné ani dôveryhodné; keďže AÚ preto nevyslala pozorovateľov na sledovanie volieb, EÚ pozastavila svoju volebnú misiu do Burundi a veľká časť burundskej opozície sa rozhodla voľby bojkotovať;

| C. | keďže kandidatúra prezidenta Nkurunziza na nasledujúce funkčné obdobie, ktoré medzinárodné spoločenstvo a časť burundskej opozície považuje za tretie funkčné obdobie, a voľby 21. júla 2015 uvrhli krajinu do najhlbšej politickej krízy od konca občianskej vojny; |
| --- | --- |

C.

keďže kandidatúra prezidenta Nkurunziza na nasledujúce funkčné obdobie, ktoré medzinárodné spoločenstvo a časť burundskej opozície považuje za tretie funkčné obdobie, a voľby 21. júla 2015 uvrhli krajinu do najhlbšej politickej krízy od konca občianskej vojny;

| D. | keďže burundská vláda plne nezohľadnila rozhodnutia, ktoré AÚ a Východoafrické spoločenstvo (EAC) prijali 13. júna 2015, a odporúčania, ktoré AÚ a EAC prijali 6. júla 2015 a ktorých úplné vykonávanie by bolo pripravilo podmienky pre dôveryhodné voľby otvorené pre všetkých; |
| --- | --- |

D.

keďže burundská vláda plne nezohľadnila rozhodnutia, ktoré AÚ a Východoafrické spoločenstvo (EAC) prijali 13. júna 2015, a odporúčania, ktoré AÚ a EAC prijali 6. júla 2015 a ktorých úplné vykonávanie by bolo pripravilo podmienky pre dôveryhodné voľby otvorené pre všetkých;

| E. | keďže podľa Úradu vysokého komisára pre ľudské práva a ďalších organizácií pre ľudské práva dochádzalo v krajine počas predvolebného aj povolebného obdobia k politicky motivovanému porušovaniu ľudských práv, zneužívaniu ľudských práv a násilným činom namiereným proti aktivistom opozície, obhajcom ľudských práv, a najmä novinárom, a to aj vrátane Pierra Clavera Mbonimpu; keďže panuje rozšírený názor, že tieto činy sú väčšinou, ale nie výlučne spojené so štátnymi inštitúciami; keďže hlavnú zodpovednosť za zaistenie bezpečnosti v Burundi a ochranu svojho obyvateľstva na základe dodržiavania zásad právneho štátu, ľudských práv a medzinárodného humanitárneho práva nesie burundská vláda; |
| --- | --- |

E.

keďže podľa Úradu vysokého komisára pre ľudské práva a ďalších organizácií pre ľudské práva dochádzalo v krajine počas predvolebného aj povolebného obdobia k politicky motivovanému porušovaniu ľudských práv, zneužívaniu ľudských práv a násilným činom namiereným proti aktivistom opozície, obhajcom ľudských práv, a najmä novinárom, a to aj vrátane Pierra Clavera Mbonimpu; keďže panuje rozšírený názor, že tieto činy sú väčšinou, ale nie výlučne spojené so štátnymi inštitúciami; keďže hlavnú zodpovednosť za zaistenie bezpečnosti v Burundi a ochranu svojho obyvateľstva na základe dodržiavania zásad právneho štátu, ľudských práv a medzinárodného humanitárneho práva nesie burundská vláda;

| F. | keďže viac ako 200 000 ľudí bolo v dôsledku zhoršenia politickej situácii v Burundi vysídlených alebo hľadalo útočisko v susedných krajinách; keďže v júli 2015 EÚ zintenzívnila svoju humanitárnu pomoc a uvoľnila ďalších 4,5 milióna EUR na pomoc vysídlenému obyvateľstvu; |
| --- | --- |

F.

keďže viac ako 200 000 ľudí bolo v dôsledku zhoršenia politickej situácii v Burundi vysídlených alebo hľadalo útočisko v susedných krajinách; keďže v júli 2015 EÚ zintenzívnila svoju humanitárnu pomoc a uvoľnila ďalších 4,5 milióna EUR na pomoc vysídlenému obyvateľstvu;

| G. | keďže 26. októbra 2015 požiadala EÚ o začatie konzultácií podľa článku 96 Dohody z Cotonou s cieľom vyšetriť nedodržiavanie podstatných prvkov dohody najmä v oblasti ľudských práv, demokratických zásad a právneho štátu; keďže tieto konzultácie sa začali 8. decembra 2015; |
| --- | --- |

G.

keďže 26. októbra 2015 požiadala EÚ o začatie konzultácií podľa článku 96 Dohody z Cotonou s cieľom vyšetriť nedodržiavanie podstatných prvkov dohody najmä v oblasti ľudských práv, demokratických zásad a právneho štátu; keďže tieto konzultácie sa začali 8. decembra 2015;

| H. | keďže patová politická situácia v Burundi poznačená nedostatkom dialógu medzi burundskými zainteresovanými stranami a následné zhoršenie bezpečnostnej a hospodárskej situácie majú vážne dôsledky pre obyvateľstvo a predstavujú vážne riziko pre stabilitu regiónu; |
| --- | --- |

H.

keďže patová politická situácia v Burundi poznačená nedostatkom dialógu medzi burundskými zainteresovanými stranami a následné zhoršenie bezpečnostnej a hospodárskej situácie majú vážne dôsledky pre obyvateľstvo a predstavujú vážne riziko pre stabilitu regiónu;

| I. | keďže medzinárodné spoločenstvo zohráva významnú úlohu ako garant Arushskej dohody; keďže celé regionálne a subregionálne úsilie zamerané na riešenie krízy a obnovenie dialógu medzi všetkými politickými silami doteraz neprinieslo dostatočné pozitívne výsledky; |
| --- | --- |

I.

keďže medzinárodné spoločenstvo zohráva významnú úlohu ako garant Arushskej dohody; keďže celé regionálne a subregionálne úsilie zamerané na riešenie krízy a obnovenie dialógu medzi všetkými politickými silami doteraz neprinieslo dostatočné pozitívne výsledky;

| J. | keďže 1. augusta 2015 sa politická opozícia a občianska spoločnosť stretli v Addis Abebe, aby vytvorili národnú radu pre dodržiavanie Arushskej dohody a zásad právneho štátu; |
| --- | --- |

J.

keďže 1. augusta 2015 sa politická opozícia a občianska spoločnosť stretli v Addis Abebe, aby vytvorili národnú radu pre dodržiavanie Arushskej dohody a zásad právneho štátu;

| K. | keďže 23. septembra 2015 prezident podpísal dekrét o vytvorení národnej komisie pre vnútorný burundský dialóg, ktorá mala šesť mesiacov viesť rokovania; keďže značná časť občianskej spoločnosti prejavila veľký skepticizmus v súvislosti s možnými úspechmi tejto komisie; |
| --- | --- |

K.

keďže 23. septembra 2015 prezident podpísal dekrét o vytvorení národnej komisie pre vnútorný burundský dialóg, ktorá mala šesť mesiacov viesť rokovania; keďže značná časť občianskej spoločnosti prejavila veľký skepticizmus v súvislosti s možnými úspechmi tejto komisie;

| L. | keďže AÚ, EÚ a Spojené štáty zaviedli zmrazenie aktív a zákaz cestovania pre vládu a predstaviteľov opozície, ktorých kroky a vyhlásenia prispievajú k pretrvávaniu násilia a bránia pri hľadaní politického riešenia krízy v Burundi; |
| --- | --- |

L.

keďže AÚ, EÚ a Spojené štáty zaviedli zmrazenie aktív a zákaz cestovania pre vládu a predstaviteľov opozície, ktorých kroky a vyhlásenia prispievajú k pretrvávaniu násilia a bránia pri hľadaní politického riešenia krízy v Burundi;

| M. | keďže 17. októbra 2015 Mierová a bezpečnostná rada Africkej únie požiadala o dokončenie plánovania pre prípad nepredvídaných udalostí, aby v prípade, že si to situácia vyžiada, mohla byť do Burundi vyslaná misia na predchádzanie násiliu v krajine pod africkým vedením, a dohodla sa na začatí dôkladného vyšetrovania prípadov porušovania ľudských práv a ďalších činov páchaných na civilnom obyvateľstve Burundi; |
| --- | --- |

M.

keďže 17. októbra 2015 Mierová a bezpečnostná rada Africkej únie požiadala o dokončenie plánovania pre prípad nepredvídaných udalostí, aby v prípade, že si to situácia vyžiada, mohla byť do Burundi vyslaná misia na predchádzanie násiliu v krajine pod africkým vedením, a dohodla sa na začatí dôkladného vyšetrovania prípadov porušovania ľudských práv a ďalších činov páchaných na civilnom obyvateľstve Burundi;

| N. | keďže 30. novembra 2015 generálny tajomník OSN Pan Ki-mun predložil Bezpečnostnej rade tri návrhy, v ktorých na základe vývoja situácie odporučil preskúmať mandát prítomnosti OSN v Burundi; keďže tieto návrhy obsahovali možnosť vyslať mierovú misiu, ak by si to situácia vyžiadala; |
| --- | --- |

N.

keďže 30. novembra 2015 generálny tajomník OSN Pan Ki-mun predložil Bezpečnostnej rade tri návrhy, v ktorých na základe vývoja situácie odporučil preskúmať mandát prítomnosti OSN v Burundi; keďže tieto návrhy obsahovali možnosť vyslať mierovú misiu, ak by si to situácia vyžiadala;

| O. | keďže AÚ a iní medzinárodní aktéri opakovane vyzvali na skutočný a inkluzívny dialóg so všetkými zainteresovanými stranami, založený na dodržiavaní Arushskej dohody a burundskej ústavy s cieľom nájsť konsenzuálne riešenie konfliktu v Burundi; keďže EÚ a OSN túto pozíciu podporujú; |
| --- | --- |

O.

keďže AÚ a iní medzinárodní aktéri opakovane vyzvali na skutočný a inkluzívny dialóg so všetkými zainteresovanými stranami, založený na dodržiavaní Arushskej dohody a burundskej ústavy s cieľom nájsť konsenzuálne riešenie konfliktu v Burundi; keďže EÚ a OSN túto pozíciu podporujú;

| P. | keďže sprostredkovateľské úsilie pokračuje s plnou podporou AÚ, EÚ a OSN s cieľom podporiť vnútorný burundský dialóg a tak nájsť konsenzuálne a mierové riešenie krízy v Burundi; |
| --- | --- |

P.

keďže sprostredkovateľské úsilie pokračuje s plnou podporou AÚ, EÚ a OSN s cieľom podporiť vnútorný burundský dialóg a tak nájsť konsenzuálne a mierové riešenie krízy v Burundi;

| Q. | keďže EÚ významne prispieva do ročného rozpočtu Burundi, ktorého približne polovica pochádza z medzinárodnej pomoci, a nedávno pridelila Burundi 432 miliónov EUR z Európskeho rozvojového fondu 2014 – 2020; |
| --- | --- |

Q.

keďže EÚ významne prispieva do ročného rozpočtu Burundi, ktorého približne polovica pochádza z medzinárodnej pomoci, a nedávno pridelila Burundi 432 miliónov EUR z Európskeho rozvojového fondu 2014 – 2020;

| R. | keďže burundské orgány prostredníctvom dekrétu č. 530/1597 pozastavili činnosť 10 organizáciám pre ľudské práva, konkrétne ACAT-Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, FONTAINE-ISOKO, Maison Shalom, PARCEM, RCP a SPPDF, a zablokovali ich bankové účty; |
| --- | --- |

R.

keďže burundské orgány prostredníctvom dekrétu č. 530/1597 pozastavili činnosť 10 organizáciám pre ľudské práva, konkrétne ACAT-Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, FONTAINE-ISOKO, Maison Shalom, PARCEM, RCP a SPPDF, a zablokovali ich bankové účty;

| 1. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad vážnou politickou a bezpečnostnou situáciou v Burundi, ako aj nad rýchlo sa zhoršujúcou humanitárnou situáciou a možnými dôsledkami pre bezpečnosť a stabilitu celého subregiónu; |
| --- | --- |

1.

vyjadruje hlboké znepokojenie nad vážnou politickou a bezpečnostnou situáciou v Burundi, ako aj nad rýchlo sa zhoršujúcou humanitárnou situáciou a možnými dôsledkami pre bezpečnosť a stabilitu celého subregiónu;

| 2. | odsudzuje nedávne násilné útoky a nárast prípadov porušovania a zneužívania ľudských práv vrátane vrážd, mimosúdnych popráv, porušovaní telesnej integrity jednotlivcov, prípadov mučenia a iného krutého, neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania, svojvoľných zatýkaní a nezákonných zadržiavaní a porušovaní slobody tlače a prejavu, ako aj častého výskytu beztrestnosti; |
| --- | --- |

2.

odsudzuje nedávne násilné útoky a nárast prípadov porušovania a zneužívania ľudských práv vrátane vrážd, mimosúdnych popráv, porušovaní telesnej integrity jednotlivcov, prípadov mučenia a iného krutého, neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania, svojvoľných zatýkaní a nezákonných zadržiavaní a porušovaní slobody tlače a prejavu, ako aj častého výskytu beztrestnosti;

| 3. | žiada okamžité ukončenie násilia, porušovania ľudských práv a politického zastrašovania oponentov a okamžité odzbrojenie všetkých ozbrojených skupín prepojených na politické strany v prísnom súlade s medzinárodným právom a ľudskými právami; |
| --- | --- |

3.

žiada okamžité ukončenie násilia, porušovania ľudských práv a politického zastrašovania oponentov a okamžité odzbrojenie všetkých ozbrojených skupín prepojených na politické strany v prísnom súlade s medzinárodným právom a ľudskými právami;

| 4. | poukazuje najmä na zastúpenie mnohých mladých ľudí v ozbrojených skupinách v Burundi a žiada medzinárodné spoločenstvo, aby venovalo osobitnú pozornosť ich opätovnému začleneniu a podpore ich účasti na mierovom politickom procese; |
| --- | --- |

4.

poukazuje najmä na zastúpenie mnohých mladých ľudí v ozbrojených skupinách v Burundi a žiada medzinárodné spoločenstvo, aby venovalo osobitnú pozornosť ich opätovnému začleneniu a podpore ich účasti na mierovom politickom procese;

| 5. | vyzýva všetky strany v Burundi, aby sa zdržali akéhokoľvek konania, ktoré by mohlo ohroziť mier a bezpečnosť v krajine; dôrazne odsudzuje všetky verejné vyhlásenia zamerané na podnecovanie násilia alebo nenávisti voči rôznym skupinám burundskej spoločnosti, ktoré by mohli zhoršiť súčasné napätie, a vyzýva všetkých aktérov, aby sa zdržali takýchto vyhlásení; |
| --- | --- |

5.

vyzýva všetky strany v Burundi, aby sa zdržali akéhokoľvek konania, ktoré by mohlo ohroziť mier a bezpečnosť v krajine; dôrazne odsudzuje všetky verejné vyhlásenia zamerané na podnecovanie násilia alebo nenávisti voči rôznym skupinám burundskej spoločnosti, ktoré by mohli zhoršiť súčasné napätie, a vyzýva všetkých aktérov, aby sa zdržali takýchto vyhlásení;

| 6. | pripomína burundským orgánom ich povinnosť zaistiť bezpečnosť na území krajiny a zaručiť dodržiavanie ľudských práv, občianskych a politických práv a základných slobôd, ako sa stanovuje v burundskej ústave, Africkej charte ľudských práv a práv národov a v iných medzinárodných a regionálnych nástrojoch v oblasti ľudských práv; |
| --- | --- |

6.

pripomína burundským orgánom ich povinnosť zaistiť bezpečnosť na území krajiny a zaručiť dodržiavanie ľudských práv, občianskych a politických práv a základných slobôd, ako sa stanovuje v burundskej ústave, Africkej charte ľudských práv a práv národov a v iných medzinárodných a regionálnych nástrojoch v oblasti ľudských práv;

| 7. | v tejto súvislosti pripomína, že partnerstvo EÚ s Burundi sa riadi Dohodou z Cotonou a že všetky strany sú povinné dodržiavať a plniť podmienky tejto dohody, najmä dodržiavanie ľudských práv; pripomína najmä, že v článku 96 Dohody z Cotonou sa stanovuje možnosť zaviesť konzultačné postupy v prípadoch nedodržiavania ľudských práv, demokratických zásad a zásad právneho štátu, a v tejto súvislosti víta rozhodnutie EÚ začať konzultácie, ako sa ustanovuje v tomto článku; |
| --- | --- |

7.

v tejto súvislosti pripomína, že partnerstvo EÚ s Burundi sa riadi Dohodou z Cotonou a že všetky strany sú povinné dodržiavať a plniť podmienky tejto dohody, najmä dodržiavanie ľudských práv; pripomína najmä, že v článku 96 Dohody z Cotonou sa stanovuje možnosť zaviesť konzultačné postupy v prípadoch nedodržiavania ľudských práv, demokratických zásad a zásad právneho štátu, a v tejto súvislosti víta rozhodnutie EÚ začať konzultácie, ako sa ustanovuje v tomto článku;

| 8. | naliehavo vyzýva všetky strany, aby vytvorili podmienky potrebné na obnovenie dôvery a podporu národnej jednoty, a žiada okamžité obnovenie inkluzívneho a transparentného národného dialógu, do ktorého sa zapoja vláda, opozičné strany a zástupcovia občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

8.

naliehavo vyzýva všetky strany, aby vytvorili podmienky potrebné na obnovenie dôvery a podporu národnej jednoty, a žiada okamžité obnovenie inkluzívneho a transparentného národného dialógu, do ktorého sa zapoja vláda, opozičné strany a zástupcovia občianskej spoločnosti;

| 9. | zdôrazňuje, že tento dialóg zameraný na dosiahnutie trvalého mieru, bezpečnosti a stability a na obnovu demokracie a právneho štátu v záujme občanov Burundi by mal vychádzať z Arushskej dohody a burundskej ústavy; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že tento dialóg zameraný na dosiahnutie trvalého mieru, bezpečnosti a stability a na obnovu demokracie a právneho štátu v záujme občanov Burundi by mal vychádzať z Arushskej dohody a burundskej ústavy;

| 10. | víta sprostredkovateľské úsilie pod vedením EAC, s podporou AÚ a OSN, s cieľom uľahčiť dialóg medzi burundskými zainteresovanými stranami; vyzýva podpredsedníčku Komisie/vysokú predstaviteľku Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, aby tiež podporovala toto sprostredkovateľské úsilie; vyzýva vládu Burundi a ostatné zainteresované strany, aby s mediátorom plne spolupracovali; |
| --- | --- |

10.

víta sprostredkovateľské úsilie pod vedením EAC, s podporou AÚ a OSN, s cieľom uľahčiť dialóg medzi burundskými zainteresovanými stranami; vyzýva podpredsedníčku Komisie/vysokú predstaviteľku Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, aby tiež podporovala toto sprostredkovateľské úsilie; vyzýva vládu Burundi a ostatné zainteresované strany, aby s mediátorom plne spolupracovali;

| 11. | vyjadruje vážne znepokojenie nad počtom obetí a prípadov závažných porušení ľudských práv hlásených od vypuknutia krízy; vyzýva príslušné orgány, aby uskutočnili dôkladné a rýchle vyšetrenie okolností a motívov týchto zločinov a zabezpečili, aby boli zodpovedné osoby postavené pred súd; opätovne zdôrazňuje, že nemôže existovať beztrestnosť pre tých, ktorí sú zodpovední za prípady vážneho porušovania ľudských práv; pripomína možnosť Medzinárodného trestného súdu zasahovať v takýchto prípadoch; |
| --- | --- |

11.

vyjadruje vážne znepokojenie nad počtom obetí a prípadov závažných porušení ľudských práv hlásených od vypuknutia krízy; vyzýva príslušné orgány, aby uskutočnili dôkladné a rýchle vyšetrenie okolností a motívov týchto zločinov a zabezpečili, aby boli zodpovedné osoby postavené pred súd; opätovne zdôrazňuje, že nemôže existovať beztrestnosť pre tých, ktorí sú zodpovední za prípady vážneho porušovania ľudských práv; pripomína možnosť Medzinárodného trestného súdu zasahovať v takýchto prípadoch;

| 12. | žiada vládu Burundi, aby čo najskôr zrušila dočasné pozastavenie činnosti desiatich organizácií pre ľudské práva a okamžite zrušila zmrazenia ich bankových účtov, aby tieto organizácie mohli slobodne vykonávať svoju činnosť; |
| --- | --- |

12.

žiada vládu Burundi, aby čo najskôr zrušila dočasné pozastavenie činnosti desiatich organizácií pre ľudské práva a okamžite zrušila zmrazenia ich bankových účtov, aby tieto organizácie mohli slobodne vykonávať svoju činnosť;

| 13. | víta vyslanie pozorovateľov a odborníkov v oblasti dodržiavania ľudských práv s cieľom monitorovať situáciu v oblasti ľudských práv Africkou úniou a zdôrazňuje, že spolupráca s nimi je dôležitá s cieľom uľahčiť vykonávanie ich mandátu; |
| --- | --- |

13.

víta vyslanie pozorovateľov a odborníkov v oblasti dodržiavania ľudských práv s cieľom monitorovať situáciu v oblasti ľudských práv Africkou úniou a zdôrazňuje, že spolupráca s nimi je dôležitá s cieľom uľahčiť vykonávanie ich mandátu;

| 14. | víta cielené sankcie, ktoré schválila EÚ, v súlade s rozhodnutím AÚ uvaliť cielené sankcie vrátane zákazu cestovať a zmrazenia majetku voči občanom Burundi, ktorých konanie a vyjadrenia prispievajú k pokračovaniu násilia a bránia snahám o dosiahnutie politického riešenia krízy; |
| --- | --- |

14.

víta cielené sankcie, ktoré schválila EÚ, v súlade s rozhodnutím AÚ uvaliť cielené sankcie vrátane zákazu cestovať a zmrazenia majetku voči občanom Burundi, ktorých konanie a vyjadrenia prispievajú k pokračovaniu násilia a bránia snahám o dosiahnutie politického riešenia krízy;

| 15. | nabáda EÚ a jej členské štáty, aby vzhľadom na výsledok postupu konzultácií vykonaných podľa článku 96 Dohody z Cotonou presmerovali svoju pomoc s cieľom posilniť občiansku spoločnosť; |
| --- | --- |

15.

nabáda EÚ a jej členské štáty, aby vzhľadom na výsledok postupu konzultácií vykonaných podľa článku 96 Dohody z Cotonou presmerovali svoju pomoc s cieľom posilniť občiansku spoločnosť;

| 16. | vyjadruje hlboké znepokojenie v súvislosti s pokračujúcim hromadným odchodom burundských utečencov do susedných krajín; opätovne potvrdzuje svoju podporu všetkým humanitárnym organizáciám, ktoré pracujú na mieste, ako aj susedným hostiteľským krajinám; vyzýva medzinárodné spoločenstvo a humanitárne agentúry, aby aj naďalej poskytovali pomoc vysídleným osobám a utečencom utekajúcim pred konfliktom; víta záväzok EÚ zvýšiť finančnú podporu a humanitárnu pomoc na riešenie naliehavých potrieb týchto osôb; |
| --- | --- |

16.

vyjadruje hlboké znepokojenie v súvislosti s pokračujúcim hromadným odchodom burundských utečencov do susedných krajín; opätovne potvrdzuje svoju podporu všetkým humanitárnym organizáciám, ktoré pracujú na mieste, ako aj susedným hostiteľským krajinám; vyzýva medzinárodné spoločenstvo a humanitárne agentúry, aby aj naďalej poskytovali pomoc vysídleným osobám a utečencom utekajúcim pred konfliktom; víta záväzok EÚ zvýšiť finančnú podporu a humanitárnu pomoc na riešenie naliehavých potrieb týchto osôb;

| 17. | vyzýva Africkú úniu, OSN a EÚ, aby sa vážne zaoberali regionálnym rozmerom a zamedzili akejkoľvek ďalšej destabilizácii regiónu najmä udržiavaním trvalého politického dialógu medzi krajinami v regióne; naliehavo vyzýva AÚ, aby v tejto súvislosti zvážila nasadenie mierovej misie pod africkým velením, ak sa bezpečnostná situácia v Burundi v oblasti ľudských práv ešte viac zhorší; |
| --- | --- |

17.

vyzýva Africkú úniu, OSN a EÚ, aby sa vážne zaoberali regionálnym rozmerom a zamedzili akejkoľvek ďalšej destabilizácii regiónu najmä udržiavaním trvalého politického dialógu medzi krajinami v regióne; naliehavo vyzýva AÚ, aby v tejto súvislosti zvážila nasadenie mierovej misie pod africkým velením, ak sa bezpečnostná situácia v Burundi v oblasti ľudských práv ešte viac zhorší;

| 18. | poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie vláde a parlamentu Burundi, Rade AKT – EÚ, Európskej komisii, Rade Európskej únie, Východoafrickému spoločenstvu a vládam jeho členských štátov, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, inštitúciám Africkej únie a generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov. |
| --- | --- |

18.

poveruje svojich spolupredsedov, aby postúpili toto uznesenie vláde a parlamentu Burundi, Rade AKT – EÚ, Európskej komisii, Rade Európskej únie, Východoafrickému spoločenstvu a vládam jeho členských štátov, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, inštitúciám Africkej únie a generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov.

---

(1)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 9. decembra 2015 v Bruseli (Belgicko).

1

(2)  JOIN(2015)0017, 28.4.2015.

2

(3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

3

(4)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 9. decembra 2015 v Bruseli (Belgicko).

4

(1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 287, 4.11.2010, s. 3.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 120, 30.4.2004, s. 16.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 330, 30.12.2006, s. 36.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 221, 14.9.2006, s. 24.

5

(6)  ACP-EU/101.293/fin.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 345, 2.10.2014, s. 28.

7

(8)  AKT/84/025/14 Rev.5, AKT – EÚ 2118/14.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 273 E, 14.11.2003, s. 305.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 292 E, 1.12.2006, s. 121.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 323 E, 18.12.2008, s. 361.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 102 E, 24.4.2008, s. 301.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 67 E, 18.3.2010, s. 120.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 117 E, 6.5.2010, s. 256.

14

(15)  Ú. v. EÚ C 136 E, 11.5.2012, s. 19.

15

(16)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0025.

16

(17)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0272.

17

(18)  Ú. v. EÚ C 68 E, 7.3.2014, s. 30.

18

(19)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0076.

19

(20)  Prijaté texty, P8_TA(2014)0059.

20

(21)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0196.

21

(22)  Prijaté texty, P8_TA(2015)0035.

22

(23)  KOM(2011) 637 v konečnom znení.

23

(24)  JOIN(2015) 33 final.

24

(25)  AKT/28/050/14/Rev.2.

25

(26)  UNGA A/69/700.

26

(5)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 9. decembra 2015 v Bruseli (Belgicko).

5

(27)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

27

(28)  Ú. v. EÚ L 287, 4.11.2010, s. 3.

28

(29)  Ú. v. EÚ C 160, 13.5.2015, s. 42.

29

(30)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0312.

30

(31)  Prijaté texty, P8_TA(2014)0026.

31

(6)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 9. decembra 2015 v Bruseli (Belgicko).

6

(7)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 9. decembra 2015 v Bruseli (Belgicko).

7

---