# Eiropas Savienības C 185/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 185 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 24. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 185

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 24. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 185/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7992 – Starwood Capital Group / Banco Sabadell / JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 185/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7985 – Segro / PSPIB / Target Assets) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 185/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7992 – Starwood Capital Group / Banco Sabadell / JV) (
  1
  )

Starwood Capital Group / Banco Sabadell / JV

1

1

2016/C 185/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7985 – Segro / PSPIB / Target Assets) (
  1
  )

Segro / PSPIB / Target Assets

1

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 185/03 | Euro maiņas kurss | 2 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 185/03

Euro maiņas kurss

2

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 185/04 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 3 |
| 2016/C 185/05 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 7 |
| 2016/C 185/06 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 11 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2016/C 185/04

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

3

2016/C 185/05

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

7

2016/C 185/06

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 24.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 185/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7992 – Starwood Capital Group / Banco Sabadell / JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 185/01)

Komisija 2016. gada 17. maijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7992. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7992. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 24.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 185/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7985 – Segro / PSPIB / Target Assets)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 185/02)

Komisija 2016. gada 17. maijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7985. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7985. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 24.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 185/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 185/2

---

Euro maiņas kurss (1)

2016. gada 23. maijs

(2016/C 185/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1215 |
| JPY | Japānas jena | 122,70 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4371 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,77443 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,3440 |
| CHF | Šveices franks | 1,1105 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,3658 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,033 |
| HUF | Ungārijas forints | 317,05 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4367 |
| RON | Rumānijas leja | 4,5210 |
| TRY | Turcijas lira | 3,3495 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5542 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4745 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,7104 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6538 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5478 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 329,78 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 17,5173 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,3507 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4890 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 232,77 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,5816 |
| PHP | Filipīnu peso | 52,481 |
| RUB | Krievijas rublis | 75,2277 |
| THB | Taizemes bāts | 39,993 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,9832 |
| MXN | Meksikas peso | 20,6021 |
| INR | Indijas rūpija | 75,7263 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1215

JPY

Japānas jena

122,70

DKK

Dānijas krona

7,4371

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,77443

SEK

Zviedrijas krona

9,3440

CHF

Šveices franks

1,1105

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,3658

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,033

HUF

Ungārijas forints

317,05

PLN

Polijas zlots

4,4367

RON

Rumānijas leja

4,5210

TRY

Turcijas lira

3,3495

AUD

Austrālijas dolārs

1,5542

CAD

Kanādas dolārs

1,4745

HKD

Hongkongas dolārs

8,7104

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6538

SGD

Singapūras dolārs

1,5478

KRW

Dienvidkorejas vona

1 329,78

ZAR

Dienvidāfrikas rands

17,5173

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,3507

HRK

Horvātijas kuna

7,4890

IDR

Indonēzijas rūpija

15 232,77

MYR

Malaizijas ringits

4,5816

PHP

Filipīnu peso

52,481

RUB

Krievijas rublis

75,2277

THB

Taizemes bāts

39,993

BRL

Brazīlijas reāls

3,9832

MXN

Meksikas peso

20,6021

INR

Indijas rūpija

75,7263

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 24.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 185/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 185/3

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2016/C 185/04)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantu.

VIENOTS DOKUMENTS

CULURGIONIS D’OGLIASTRA

ES Nr.: IT-PGI-0005-01307 – 2.2.2015.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

Culurgionis d’Ogliastra

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

2.5. grupa. Makaronu izstrādājumi

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Culurgionis d’Ogliastra ir svaigs makaronu izstrādājums lapas formas sainīša veidā, kurš aizdarīts ar rokām un kurā ir kartupeļu (svaigu vai dehidrētu kartupeļu pārslu), siera, dārzeņu un/vai dzīvnieku tauku, kā arī garšaugu un garšvielu maisījums. Veids, kādā sainītis ir aizdarīts, atgādina stilizētu kviešu vārpu.

Culurgionis d’Ogliastra piedāvājot tirgū, tam ir šādas fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības:

Fizikālās īpašības

—   Forma: gatavs produkts izskatās pēc lapas formas sainīša ar tipisku aizdari izliektajā malā, atgādinot kviešu vārpu.

—   Viena Culurgionis d’Ogliastra svars: no vismaz 20 g līdz ne vairāk kā 33 g.

—   Mīklas un pildījuma svara attiecība: no vismaz 0,5 līdz ne vairāk kā 2,0.

—   Aizdares kniebieni virs pildījuma: ≥ 10.

Ķīmiskās īpašības

—   Kopējais olbaltumvielu saturs: no 5,0 līdz 16,0 %.

—   Tauki: no 5 līdz 15 %.

—   Ogļhidrāti: no 20 līdz 40 %.

—   Ciete: no 2,0 līdz 5,0 %.

Organoleptiskās īpašības

—   Struktūra: mīksta, ar viendabīgu pildījumu.

—   Mīklas krāsa: dzeltenīgi balta.

—   Pildījuma krāsa: izteiktāk dzeltena ar iespējamām zaļām svītrām piparmētras un/vai bazilika dēļ.

Garša: skāba un aromātiska, ar dažādu intensitāti atkarībā no sieru maisījuma, ko mazliet kompensē kartupeļa saldums; garšvielu pēcgarša.

Smarža: intensīva – mannas putraimu un miltu dēļ, kā arī aromātisko augu vai garšvielu (piparmētras, bazilika, ķiploka, sīpola) dēļ.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Culurgionis d’Ogliastra gatavo divos atsevišķos posmos, proti, mīklas sagatavošana un pildījuma sagatavošana. Izmanto turpmāk norādītās sastāvdaļas.

1.   Mīklas sastāvdaļas

—   Cieto kviešu mannas putraimi un parasto kviešu milti: dažādās attiecībās no 15 % līdz 70 % no kopējā mīklas svara. Izmantoto mannas putraimu olbaltumvielu saturam jābūt vismaz 11,5 %.

—   Tauki: no 0,5 % līdz 6,0 % vai pēc izvēles sviests vai neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa no 3,0 % līdz 7,0 % no kopējā mīklas svara.

—   Sāls:

quantum satis.

—   Ūdens:

quantum satis.

2.   Pildījuma sastāvdaļas

| — | Kartupeļi: no 60 % līdz 80 % vai pēc izvēles no 15 % līdz 45 % kartupeļu pārslu no pildījuma svara. |
| --- | --- |

—

Kartupeļi: no 60 % līdz 80 % vai pēc izvēles no 15 % līdz 45 % kartupeļu pārslu no pildījuma svara.

| — | Sieru maisījums: casu axedu (sinonīmi: casu agedu, fruhe vai viscidu) un/vai pecorino (ciets aitas siers), un/vai ovicaprino (aitas un kazas piena siers), un/vai caprino (kazas piena siers), un/vai vaccino (govs piena siers) dažādās proporcijās no 10 % līdz 50 % no kopējā sieru svara. Sieru maisījums veido no 10 % līdz 25 % no pildījuma kopējā svara. |
| --- | --- |

—

Sieru maisījums: casu axedu (sinonīmi: casu agedu, fruhe vai viscidu) un/vai pecorino (ciets aitas siers), un/vai ovicaprino (aitas un kazas piena siers), un/vai caprino (kazas piena siers), un/vai vaccino (govs piena siers) dažādās proporcijās no 10 % līdz 50 % no kopējā sieru svara. Sieru maisījums veido no 10 % līdz 25 % no pildījuma kopējā svara.

| — | Dzīvnieku tauki (kausēti cūku tauki) un/vai neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa dažādās attiecībās no 4 % līdz 10 % no kopējā tauku svara. |
| --- | --- |

—

Dzīvnieku tauki (kausēti cūku tauki) un/vai neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa dažādās attiecībās no 4 % līdz 10 % no kopējā tauku svara.

| — | Ūdens: quantum satis. |
| --- | --- |

—

Ūdens: quantum satis.

| — | Var izmantot šādas sastāvdaļas: piparmētra un/vai ķiploks, un/vai baziliks, un/vai sīpols. |
| --- | --- |

—

Var izmantot šādas sastāvdaļas: piparmētra un/vai ķiploks, un/vai baziliks, un/vai sīpols.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Culurgionis d’Ogliastra gatavo vairākos posmos: mīklas sagatavošana, pildījuma sagatavošana un piepildītās mīklas aizdarīšana ar specifisko kviešu vārpas rakstu. Visi Culurgionis d’Ogliastra gatavošanas posmi ir jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Produktu Culurgionis d’Ogliastra var piegādāt patēriņam iepakojumos, kas atbilst piemērojamiem tiesību aktiem, vai pārdot neiepakotu.

Produktu Culurgionis d’Ogliastra var iepakot svaigu vai modificētā atmosfērā, vai saldētu.

Tikai svaigu produktu Culurgionis d’Ogliastra var pārdot neiepakotu.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Uz iepakojuma jābūt Culurgionis d’Ogliastra produkta logotipam, kas norādīts turpmāk un kas garantē produkta izcelsmi un identifikāciju. Uz iepakojuma jābūt marķējumam skaidrā un salasāmā drukā, papildus tiesību aktos noteiktajai informācijai jānorāda arī:

| — | nosaukums Culurgionis d’Ogliastra, kam seko burti PGI (AĢIN) melnā krāsā un treknrakstā, kā arī Eiropas Savienības simbols, |
| --- | --- |

—

nosaukums Culurgionis d’Ogliastra, kam seko burti PGI (AĢIN) melnā krāsā un treknrakstā, kā arī Eiropas Savienības simbols,

| — | nosaukums, uzņēmuma nosaukums, ražotāja uzņēmuma adrese; nosaukums, uzņēmumu nosaukums un privāto zīmolu izmantošana ir atļauta, ja vien tie nav ar cildinošu nozīmi vai tādi, kas var maldināt patērētāju, |
| --- | --- |

—

nosaukums, uzņēmuma nosaukums, ražotāja uzņēmuma adrese; nosaukums, uzņēmumu nosaukums un privāto zīmolu izmantošana ir atļauta, ja vien tie nav ar cildinošu nozīmi vai tādi, kas var maldināt patērētāju,

| — | uzraksts “ar kartupeļiem” vai pēc izvēles “ar kartupeļu pārslām” – atkarībā no pildījumā izmantotajām sastāvdaļām. |
| --- | --- |

—

uzraksts “ar kartupeļiem” vai pēc izvēles “ar kartupeļu pārslām” – atkarībā no pildījumā izmantotajām sastāvdaļām.

Aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde Culurgionis d’Ogliastra ir jānorāda uz marķējuma skaidrā, neizdzēšamā drukā, kas ir lielāka par pārējo marķējuma tekstu, pietiekami kontrastējošā krāsā attiecībā pret marķējuma krāsu un tā, lai to varētu skaidri atšķirt no pārējā teksta, kura burtu lielums ir uz pusi mazāks par AĢIN izmantoto burtu lielumu.

Produktu var piegādāt patēriņam neiepakotā veidā tikai ar nosacījumu, ka tas ir ievietots īpašos traukos vai tarā ar marķējumu, kas ir skaidri saskatāms un ietver to pašu informāciju, kāda sniegta uz iepakojuma.

Culurgionis d’Ogliastra produkta logotips:

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Culurgionis d’Ogliastra ražošanas apgabals ietver Oljastras teritoriju, kurā ietilpst šādas pašvaldības: Arzana, Bari Sardo, Baunei, Cardedu, Elini, Gairo, Girasole, Ilbono, Jerzu, Lanusei, Loceri, Lotzorai, Osini, Perdasdefogu, Seui, Talana, Tertenia, Tortolì, Triei, Ulassai, Urzulei, Ussassai un Villagrande Strisaili. Ņemot vērā iedibinātās Culurgionis d’Ogliastra pagatavošanas tradīcijas Oljastras provinces kaimiņu pašvaldībās, ražošanas apgabals ir paplašināts, ietverot arī Esterzili, Sadali un Escalaplano Kaljāri provincē.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Culurgionis d’Ogliastra, kuru forma atgādina piepildītus sainīšus, ar tiem raksturīgo aizdari, kas izskatās pēc kviešu vārpas, ir slavenākais makaronu izstrādājums Sardīnijā, un to gatavoja jau antīkās pasaules laikā.

Sākotnēji Culurgionis d’Ogliastra bija zemnieku ēdiens – nabadzīgo iedzīvotāju pamatpārtika, ko noteica dominējošās lauksaimniecības un lauku tradīcijas, tādēļ pildījums atšķīrās atkarībā no apgabalā pieejamajām sastāvdaļām. Viegli audzējamie kartupeļi neapšaubāmi bija ikvienam plaši pieejams pārtikas avots. Lai bagātinātu garšu, tika pievienotas dažādas sastāvdaļas: sāļš siers, dzīvnieku un/vai augu tauki, dažos gadījumos ķiploki un/vai baziliks, un/vai piparmētra, un/vai sīpoli, kā arī dažādi citi sieri, tostarp vasaras mēnešos siers casu axedu. Saskaņā ar vairāku desmitu gadu laikā iedibinātajām tradīcijām šīs sastāvdaļas tiek izmantotas unikālās kombinācijās, veidojot Culurgionis d’Ogliastra pildījumu. Produktu ar šo teritoriju visvairāk saista aizkniebtā aizdare, kas atgādina kviešu vārpu. Šis specifiskais mīklas aizdares veids radies šajā Sardīnijas apgabalā un tradicionāli vienmēr ir veikts tikai un vienīgi ar rokām. Šim specifiskajam aizdares paņēmienam vajadzīga precizitāte un ievērojama roku veiklība un prasmes; rezultāts atgādina šuvi vai izšuvumu, jo, lai noslēgtu produkta pildījumu, mīkla tiek aizdarīta pamīšus vispirms kreisajā pusē, tad labajā pusē un to tradicionāli var veikt tikai un vienīgi prasmīgas sievietes rokas.

Ražošanas apgabala pašvaldībās notiek daudzi lauku festivāli, gadatirgi un pasākumi, kuros godina šo produktu. Piemēram, vairāki gadatirgi, ko organizē vislielākā tūristu pieplūduma mēnešos, proti, Sagra di Tortolì jūlijā, Sagra di Barisardo augustā, Sagra di Sadali jūnijā un jūlijā un Sagra di Loceri septembrī.

Tāpat uz Culurgionis d’Ogliastra vairākkārt atsaucas ceļvežos, recepšu grāmatās un publikācijās, kas apliecina nosaukuma reputāciju un ražošanas tradīciju šajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Piemēram, skatiet:

| — | Cucine di Sardegna, Giuseppina Perisi, Muzio editore, 1989. gads, |
| --- | --- |

—

Cucine di Sardegna, Giuseppina Perisi, Muzio editore, 1989. gads,

| — | La Sardegna dei cibi e dei vini, Riccardo Campanelli, Maggioli editore, 1990. gads, |
| --- | --- |

—

La Sardegna dei cibi e dei vini, Riccardo Campanelli, Maggioli editore, 1990. gads,

| — | Buon appetito in Sardegna, Loredana Cicu Solinas, EDITAR, 1992. gads, |
| --- | --- |

—

Buon appetito in Sardegna, Loredana Cicu Solinas, EDITAR, 1992. gads,

| — | Guida pratica della Sardegna, Salvatore Colomo, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 1993. gads, |
| --- | --- |

—

Guida pratica della Sardegna, Salvatore Colomo, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 1993. gads,

| — | I sapori della Sardegna – la cucina, dažādi autori, Zonza Editori, 1999. gads, |
| --- | --- |

—

I sapori della Sardegna – la cucina, dažādi autori, Zonza Editori, 1999. gads,

| — | Sa Cuchina Sarda, Salvatore Colomo e Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2001. gads, |
| --- | --- |

—

Sa Cuchina Sarda, Salvatore Colomo e Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2001. gads,

| — | Sa Cuchina Sarda, Salvatore Colomo e Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2003. gads, |
| --- | --- |

—

Sa Cuchina Sarda, Salvatore Colomo e Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, Editrice Archivio Fotografico Sardo, 2003. gads,

| — | La bella selvaggia, Lello Caravano, Itinerari speciali Bell’Italia, 2003. gada jūnijs, |
| --- | --- |

—

La bella selvaggia, Lello Caravano, Itinerari speciali Bell’Italia, 2003. gada jūnijs,

| — | Sardegna – Le paste della tradizione, Regione Autonoma della Sardegna editore, 2006. gads, |
| --- | --- |

—

Sardegna – Le paste della tradizione, Regione Autonoma della Sardegna editore, 2006. gads,

| — | Pane e casu – Ricette della tradizione culinaria sarda, Condaghes editore, 2006. gads, |
| --- | --- |

—

Pane e casu – Ricette della tradizione culinaria sarda, Condaghes editore, 2006. gads,

| — | Giacomo Mameli rakstā Tecnologia nei culurgionis per vendere Sardegna a Manhatan, ko 2007. gadā publicēja Sasāri Universitātes Pilsētu pētījumu centrs, Culurgionis d’Ogliastra norāde ir aprakstīta kā “Nobela prēmiju pelnījis ēdiens”, |
| --- | --- |

—

Giacomo Mameli rakstā Tecnologia nei culurgionis per vendere Sardegna a Manhatan, ko 2007. gadā publicēja Sasāri Universitātes Pilsētu pētījumu centrs, Culurgionis d’Ogliastra norāde ir aprakstīta kā “Nobela prēmiju pelnījis ēdiens”,

| — | Culurgioni d’Ogliastra: unici nel contenuto e nella forma, M. A. Dessì žurnālā Premiata salumeria italiana Nr. 4/2009, |
| --- | --- |

—

Culurgioni d’Ogliastra: unici nel contenuto e nella forma, M. A. Dessì žurnālā Premiata salumeria italiana Nr. 4/2009,

| — | Itinerari del gusto in Sardegna, Imago multimedia Editore, 2012. gads. |
| --- | --- |

—

Itinerari del gusto in Sardegna, Imago multimedia Editore, 2012. gads.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

Produkta specifikācijas pilns teksts pieejams internetā: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335.

Vai arī:

tieši apmeklējot Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas mājaslapu (www.politicheagricole.it) un klikšķinot uz Prodotti DOP IGP (ekrāna augšmalas labajā pusē), tad uz Prodotti DOP IGP STG (ekrāna kreisajā pusē) un, visbeidzot, uz Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE.

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

| 24.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 185/7

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2016/C 185/05)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu saskaņā ar 51. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 (1).

VIENOTS DOKUMENTS

PIZZOCCHERI DELLA VALTELLINA

ES Nr.: IT-PGI-0005-01349 – 24.6.2015.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

Pizzoccheri della Valtellina

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

2.5. grupa. Makaronu izstrādājumi

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Pizzoccheri della Valtellina ir makaronu izstrādājums, kas pagatavots no miltu maisījuma, kurā vismaz 20 % veido griķu milti.

Pizzoccheri della Valtellina ir makaronu izstrādājums, ko ražo un tirgo gan žāvētā, gan svaigā veidā. Tam ir šādas atšķirīgas formas: tagliatello steso, t. i., plānas un plakanas dažāda garuma un platuma strēmeles izstieptā formā; tagliatello avvolto, t. i., plānas un plakanas dažāda garuma un platuma strēmeles, kas ir sarullētas; vai gnocchetto, t. i., ar tiem raksturīgo ieliekto formu.

Pizzoccheri della Valtellina makaronus tirgo vai nu žāvētā, vai svaigā veidā turpmāk norādītajos izmēros.

| Žāvēti makaroni | Garums
  (mm) | Platums
  (mm) | Biezums
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tagliatello steso | 30–60 | 7–8 | 1,1 –1,7 |
| Gnocchetto | 16–22 | 7–11 | 1,5 –2 |
| Tagliatello avvolto

  (pazīstama kā “Tagliatella”) | — | 3–11 | 1–2,5 |
| Svaigi makaroni | Garums
  (mm) | Platums
  (mm) | Biezums
  (mm) |
| Tagliatello | — | 5–11 | 1,3 –5,5 |

Žāvēti makaroni

Garums

(mm)

Platums

(mm)

Biezums

(mm)

Tagliatello steso

30–60

7–8

1,1 –1,7

Gnocchetto

16–22

7–11

1,5 –2

Tagliatello avvolto

(pazīstama kā “Tagliatella”)

—

3–11

1–2,5

Svaigi makaroni

Garums

(mm)

Platums

(mm)

Biezums

(mm)

Tagliatello

—

5–11

1,3 –5,5

Ķīmiskās un fizikālās īpašības

Pēc izgatavošanas svaigiem Pizzoccheri della Valtellina ir puscieta konsistence; ja tos izžāvē – tā ir sausa un cieta.

Ūdens saturam jābūt vismaz 24 % no sausnas svaigam produktam un ne vairāk kā 12,5 % no sausnas žāvētam produktam.

Organoleptiskās īpašības

Pizzoccheri della Valtellina ir pieejami dažādos brūnos toņos ar gaiši brūniem/pelēkiem gabaliņiem, kas raksturīgi griķiem.

Pēc pagatavošanas sālsūdenī makaroni iegūst maigu garšu, kāda raksturīga no griķu un citiem miltiem ražotiem produktiem.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Sausā veidā tirgoto Pizzoccheri della Valtellina izgatavošanā izmanto šādas sastāvdaļas:

| — | maisījumu, kas sastāv no ne vairāk kā 80 % cieto kviešu mannas putraimu (vieni paši vai maisījumā ar cieto kviešu miltiem) un vismaz 20 % griķu miltu, |
| --- | --- |

—

maisījumu, kas sastāv no ne vairāk kā 80 % cieto kviešu mannas putraimu (vieni paši vai maisījumā ar cieto kviešu miltiem) un vismaz 20 % griķu miltu,

| — | ūdens. |
| --- | --- |

—

ūdens.

Svaigā veidā tirgotā produkta sastāvdaļas ir:

| — | maisījums, kas sastāv no ne vairāk kā 80 % parasto kviešu miltu (vieni paši vai maisījumā ar parasto kviešu mannas putraimiem) un vismaz 20 % griķu miltu, |
| --- | --- |

—

maisījums, kas sastāv no ne vairāk kā 80 % parasto kviešu miltu (vieni paši vai maisījumā ar parasto kviešu mannas putraimiem) un vismaz 20 % griķu miltu,

| — | ūdens. |
| --- | --- |

—

ūdens.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem Pizzoccheri della Valtellina ražošanas posmiem jānotiek 4. punktā norādītajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Svaigo produktu var tirgot nepakotā veidā ražošanas vietā un/vai mazumtirdzniecībā ar nosacījumu, ka patērētājam ir redzama turpmāk 3.6. punktā minētā informācija. Svaigo produktu var modificētas atmosfēras apstākļos fasēt traukos un maisiņos.

Žāvēto produktu fasē kartona kastēs vai maisiņos un, ja vajadzīgs, to pirms fasēšanas var ievietot traukos.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Papildus pārtikas produktu marķēšanas tiesību aktos noteiktajai informācijai uz Pizzoccheri della Valtellina iepakojuma skaidrā un izlasāmā drukā ir jāsniedz arī šāda informācija:

| — | nosaukums Pizzoccheri della Valtellina, |
| --- | --- |

—

nosaukums Pizzoccheri della Valtellina,

| — | akronīms IGP (AĢIN) vai pilns termins Indicazione geografica protetta (aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde), |
| --- | --- |

—

akronīms IGP (AĢIN) vai pilns termins Indicazione geografica protetta (aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde),

| — | ES simbols. |
| --- | --- |

—

ES simbols.

Uz Pizzoccheri della Valtellina iepakojuma var arī sniegt informāciju par izstrādājuma formu, kā norādīts tabulā 3.2. punktā (žāvētajam produktam: tagliatello steso, gnocchetto vai tagliatella; svaigajam produktam: tagliatello).

Aprakstot produktu, nosaukumam Pizzoccheri della Valtellina ir aizliegts pievienot apzīmējumus un norādes, kas varētu maldināt patērētāju.

Nosaukums Pizzoccheri della Valtellina uz iepakojuma jādrukā, izmantojot fontu ITC Galliard ar rakstzīmēm 8–35 mm augstumā.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskais apgabals, kurā ražo Pizzoccheri della Valtellina, atrodas Sondrio provinces (Lombardija, Itālija) administratīvajās robežās.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Pizzoccheri della Valtellina AĢIN atzīšanas pieteikumu pamato produkta reputācija un atpazīstamība.

Zingarelli itāļu valodas vārdnīcā (1970. gada izdevums) sniegta šāda Pizzocchero definīcija: “parupjas tagliatelle veida nūdeles, kas pagatavotas no griķu miltiem un kas ir Valtellinas reģionam raksturīgs produkts”.

Ar Pizzoccheri della Valtellina saistītā kultūra izriet no griķu miltu vēsturiskās pieejamības un plašās izmantošanas, jo, tā kā Sondrio provincē griķus aktīvi audzēja un izmantoja, tie bija vietējo ēdienu pamatsastāvdaļa.

Pirmais rakstiskais dokuments, kas apliecina griķu miltu esamību Valtellinas reģionā, datēts ar 1616. gadu, kad Šveices Graubindenes kantona Valle dell’Adda gubernators rakstīja: “Griķi galvenokārt tika audzēti Rētijas Alpu nogāzēs, it sevišķi Teljo apgabalā, kur raksturīgs maigāks klimats, pateicoties lielākai saules ietekmei”.

Līdz 1800. gadam griķu audzēšana paplašinājās, aptverot arī citus nabadzīgos un neauglīgos apgabalus. Tas bija iespējams griķu sēklu ātrās nogatavošanās dēļ, jo tās spēja labi pielāgoties apstākļiem Alpu kalnos. Pēc Valtellinas pievienošanas Lombardijas-Venēcijas karalistei komerciālā situācija mainījās par labu citiem kultūraugiem. Šobrīd nedaudz griķu joprojām audzē Sondrio provincē – aptuveni 20 hektāru platībā. Tie paredzēti izmantošanai ģimenē vai tiešai pārdošanai patērētājiem.

Pizzoccheri della Valtellina ražošana ir attīstījusies, jo šajā ielejā tiek audzēti griķi, tādēļ produkts ir saistīts ar Sondrio provinci. Pirmais neverbālais apliecinājums par Pizzoccheri della Valtellina ražošanu Sondrio provincē atrodams dokumentos ar šādām atsaucēm: “... una scarella per li Pizzoccheri e il rodelino per li ravioli” (1750. gada dokuments) un “... le resene per li Pizzoccheri” (1775. gads). Tādēļ var pieņemt, ka Pizzoccheri della Valtellina ražošana un patēriņš sākušies pirms 18. gadsimta pirmās puses. Nākamajos gadsimtos aizvien plašāk bija pieejamas dokumentāras liecības, un saikne starp šo produktu un Sondrio provinces teritoriju kļuva acīmredzamāka.

Emilio Montorfano grāmatā “Storia e Tradizioni nella Cucina Lariana” (Xenia, 1987. gads) par šā makaronu izstrādājuma, ko raksturo griķu izmantošana, dzimteni ir minēts Valtellinas reģions un it sevišķi Teljo pašvaldība. Nosaukums Pizzoccheri della Valtellina ir minēts arī Lombardijas reģionālā kultūras, identitātes un autonomijas ministra Ettore A. Albertoni priekšvārdā Ada Ferrari grāmatai “Milano e la Rai un incontro mancato?” ar apakšvirsrakstu “Luci e ombre di una capitale di transazione (1945-1977)” (Franco Angeli, 2002. gads). Runājot par vietējo reģionālo apstākļu zināšanām, izpēti, veicināšanu un vērtības saglabāšanu Pizzoccheri della Valtellina ir minēti kā tipiska produkta piemērs un kā apgabala kultūras izpausme.

Vēsturiskos tekstos un literatūrā, kur minēts Valtellinas reģions, sniegtas liecības par to, kā Pizzoccheri della Valtellina ražošana kļuva cieši saistīta ar vietējiem vēsturiskajiem notikumiem un ar tās izcelsmes ģeogrāfiskā apgabala tradīcijām un virtuvi.

Vietējie iedzīvotāji uzskata Pizzoccheri della Valtellina gatavošanu par tradicionālu nodarbi, kas ir saistīta ar viņu vēsturi un kultūru; pietiek ar to, ka apzināmies, ka šo konkrēto makaronu veidu pasniedz kopā ar vairākām sastāvdaļām, kuras iegūst no Valtellinas reģionam raksturīgajiem kultūraugiem un produktiem (sviesta, siera un tādiem dārzeņiem kā Savojas kāposti, kartupeļi utt.).

Atsauces ceļvežos un publikācijās min Pizzoccheri della Valtellina kā tipiskas nūdeles, kas izgatavotas no griķiem (Guida della Valtellina, publicējusi Itālijas Alpu kluba Valtellinas reģiona nodaļa, 1873. gads; Cucina di valle e di montagna, Mondo popolare in Lombardia Sondrio e il suo territorio, Milāna, 1995. gads).

Pizzoccheri della Valtellina ietilpst Sondrio provinces makaronu izstrādājumu kategorijā un ir Lombardijas reģiona tradicionālo lauksaimniecības pārtikas produktu sarakstā (Lombardijas reģiona Oficiālais Vēstnesis, 21.04.2000., 5. ārkārtas papildinājums pie Nr. 16).

Žāvēti Pizzoccheri della Valtellina ir pieejami daudzos Itālijas lielveikalos.

Pizzoccheri della Valtellina ir tipisks Sondrio provinces produkts un ir ieguvuši ne tikai ekonomisku, bet arī kultūras vērtību, kļūstot par vietējo iedzīvotāju patiesu atsauces punktu, kas saistīts ar tradīcijām un tiek godināts dažādos gadatirgos, no kuriem pazīstamākais ir Pizzocchero d’Oro gadatirgus Teljo.

Turklāt Pizzoccheri della Valtellina kopā ar citiem Valtellina reģionam tipiskiem lauksaimniecības pārtikas produktiem, t. i., vīnu, sieru, āboliem un bresaola, tika izstādīti 99. Bitto gadatirgū, kas norisinājās 2006. gada 12.–15. oktobrī.

Pizzoccheri della Valtellina ir produkts, ko vienmēr izmanto, kad dažādas institūcijas, vietējās iestādes un tūrisma un ražotāju asociācijas vēlas parādīt un veicināt Valtellina reģiona tēlu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

Ministrija ir uzsākusi valsts iebildumu procedūru, 2012. gada 29. februāra Itālijas Republikas Oficiālajā Vēstnesī Nr. 50 publicējot priekšlikumu atzīt Pizzoccheri della Valtellina par aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

Produkta specifikācijas konsolidētais teksts pieejams internetā: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335.

Vai arī:

tieši apmeklējot Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas mājaslapu (www.politicheagricole.it) un klikšķinot uz Prodotti DOP IGP (ekrāna augšmalas labajā pusē), tad uz Prodotti DOP IGP STG (ekrāna kreisajā pusē) un, visbeidzot, uz Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE.

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

| 24.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 185/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 185/11

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2016/C 185/06)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantu.

VIENOTS DOKUMENTS

PAŠKA JANJETINA

ES Nr.: HR-PDO-0005-01347 – 19.6.2015

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

Paška janjetina

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Horvātija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.1. grupa. Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Paška janjetina (Pagas jēra gaļa) ir svaiga gaļa, ko iegūst, nokaujot jaunus vīriešu un sieviešu kārtas piena jērus, kuri dzimuši Pagas salā, pieder pie Horvātijas vietējās aitu šķirnes ar nosaukumu Paška ovca (Pagas aitas) un ir audzēti tikai Pagas salā.

Produkta ražošanā ir derīgi tikai jauni vieglsvara jēri, kuru vecums kaušanas brīdī nepārsniedz 45 dienas (rēķinot no atnešanās līdz kaušanas dienai), kuri ir turēti ganībās kopā ar aitām un līdz nokaušanai baroti tikai ar aitas pienu.

Paška janjetina jēra liemeņa svars nepārsniedz 13 kg. Liemeņa garums var sasniegt 62 cm un svars 4–10 kg; gaļa ir bāli sārta ar smalkām, mīkstām, tauku cauraustām muskuļu šķiedrām, nelielu taukaudu un saistaudu daudzumu un bez izteiktas jēra (aitas) gaļas smaržas.

Produkta ražošanā izmantoto Pagas jēru zemādas un vēdera taukaudi ir baltā krāsā bez iedzeltenas vai dzeltenas nokrāsas. Jēra liemeni klāj ļoti plāns, gandrīz caurspīdīgs zemādas taukaudu slānis.

Paška janjetina tirgū laiž tikai kā svaigu liemeni vai pusliemeni (ko iegūst, sadalot liemeni pa sadalījuma līniju caur mugurkaula skriemeļu un galvas vidu, kā arī caur krūšu kaula, krustu kaula un gūžas kaula vidusdaļu) bez gremošanas trakta orgāniem, liesas, ādas un apakšstilbiem. Toties galva, nieres ar nieru taukaudiem, plaušas ar balseni, sirds un aknas ir liemeņa būtiska sastāvdaļa.

Paška janjetina gaļu patērē tikai termiski apstrādātā veidā; tā ir īpaši sulīga un mīksta, ar patīkamu garšu un vieglu aromātu, jo kaušanai tiek izmantoti jauni jēri, kuriem ir izēdināts tikai piens.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Paška janjetina ražošanā izmanto jērus, kuri līdz nokaušanai ir baroti tikai ar aitas pienu.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem Paška janjetina ražošanas posmiem jānoris 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Ražošanas procesā ietilpst:

| 1) | Pagas aitu audzēšana; |
| --- | --- |

1)

Pagas aitu audzēšana;

| 2) | Pagas aitu lecināšana un atnešanās; |
| --- | --- |

2)

Pagas aitu lecināšana un atnešanās;

| 3) | Pagas jēru audzēšana; |
| --- | --- |

3)

Pagas jēru audzēšana;

| 4) | Pagas jēru kaušana. |
| --- | --- |

4)

Pagas jēru kaušana.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Paška janjetina tirgū laiž tikai kā svaigu pusliemeni vai veselu liemeni bez ādas un apakšstilbiem, bet ar galvu un subproduktiem jeb krūškurvja un vēdera dobuma orgāniem (aknām, plaušām ar balseni, sirdi un nierēm ar nieru taukaudiem). Produktu Paška janjetina tirdzniecībā piedāvā plastmasas plēves iesaiņojumā.

Lai saglabātu gaļas svaigumu un kvalitāti un higiēnas apsvērumu dēļ liemeni iesaiņo uzreiz pēc dzīvnieka nokaušanas Pagas salas kautuvēs, pirms produkts tiek laists tirgū. Paška janjetina iepakošana kautuvēs uzreiz pēc kaušanas nepieļauj gaļas nonākšanu saskarē ar atsevišķiem mikrobiālās kontaminācijas avotiem tās apstrādes un transportēšanas laikā. Turklāt Paška janjetina ietīšana plastmasas plēvē turpat kautuvē, kurā jērs nokauts, aizkavē svaigas gaļas atrašanos saskarē ar gaisu, kas varētu sašķelt gaļas olbaltumvielas un izraisīt gļotu veidošanos uz gaļas virsmas, tādējādi radot nepatīkamu aromātu.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Paška janjetina ražo visā Pagas (Pag) salā. Pagas salas piekraste iezīmē ražošanas ģeogrāfiskā apgabala robežu. Pagas sala atrodas starp Velebita (Velebit) kanālu un Kvarnera (Kvarner) līci un starp Rabas (Rab), Olibas (Olib) un Viras (Vir) salām.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Produkta specifika

Paška janjetina ir gaļa, ko iegūst no jauniem vieglsvara jēriem, kuri baroti vienīgi ar aitas pienu. Saskaņā ar noteiktajām vidējām krāsas vērtībām L*, a* un b*, kuru mērīšanā izmanto starptautiski atzītu metodi, Pagas jēru gaļu klasificē kā bāli sārtu. Jēru kaušana agrīnā vecumā Pagas jēru liemeņiem piešķir specifiskas īpašības (Mioč, B., Vnučec, I., 2010, Paška janjetina, Dani paške ovce i paškog sira (Paška janjetina, Pagas aitu un Pagas sieru dienas), lekciju krājums).

Paška ovca šķirnes jēru muskuļu audu ķīmiskā sastāva salīdzinājums ar Dalmācijas Pramenka un Istras šķirnes aitu attiecīgajiem rādītājiem ir atklājis būtiskas atšķirības taukaudu īpatsvarā (Pagas jēriem ir ievērojami augstāks īpatsvars), olbaltumvielu saturā sausnā (Pagas jēriem ir viszemākais saturs) un taukaudos sausnā (Pagas jēriem ir visaugstākais īpatsvars) (Vnučec, I., 2011, Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja (Jēra liemeņa īpašības un gaļas kvalitāte dažādās audzēšanas sistēmās), doktora disertācija, Agronomijas fakultāte, Zagreba).

Paška janjetina atšķirīgo īpašību pamatā ir Pagas aitu ganu jau kopš seniem laikiem piekoptā aitkopības prakse, saskaņā ar kuru jērus pēc atnešanās nenošķir no aitām un jēra gaļu ražo, kaujot piena jērus. Šim produktam atšķirībā no vecāku jēru gaļas nav specifiskās smaržas, jo Paška janjetina gaļu iegūst no ļoti jauniem piena jēriem (Barać et al., 2008, Paška ovca – hrvatska izvorna pasmina (Paška ovca – Horvātijas vietējā šķirne), Novaļa).

Atšķirībā no Pagas salā piekoptajām tradīcijām – kaut ļoti jaunus vieglsvara jērus piena un siera ražošanai – kaimiņu reģionos, kur valda līdzīgi Vidusjūras apstākļi (piem., Cresas (Cres) salā vai Istras (Istra) pussalā), jērus ar lielāku vidējo ķermeņa masu (ap 20 kg) kauj galvenokārt gaļas iegūšanai, respektīvi, jērus, no kuriem iegūtā liemeņa masa ir aptuveni 12 kg, kauj, lai to gaļu izmantotu cepšanai uz iesma.

Pirmās rakstiskās liecības par Pagas jēriem un to gaļu ir dokumentētas senā pagātnē. Jau 1554. gadā vēsturnieks Sabolliko (Sabollico) atzīmēja, ka Pagas jēri ir visgardākie visā Ilīrijā (Ilirija) (Karavanić, B., 2006, Građa za povijest grada i otoka Paga (“Pagas pilsētas un salas vēsturiskais apraksts”), Sv. Anastasijas domkapituls).

Paška janjetina vienmēr ir bijis attiecīgā produkta nosaukums, kā par to vēsta neskaitāmas vēsturiskas liecības, un to joprojām lieto gan sarunvalodā, gan tirdzniecībā (sk. liecības par nosaukuma lietošanu sarunvalodā un tirdzniecībā).

Paška janjetina tirdzniecībai ir izteikti sezonāls raksturs, jo šā produkta ražošanā izmantotās aitas lielākoties pārojas laikā no jūnija līdz oktobrim, un parasti tas notiek plānveida lecināšanā, tādējādi jēri atskrien no novembra līdz martam, visbiežāk janvārī.

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Dabas faktori

Pagas salā dominē Vidusjūras klimats ar siltām, sausām vasarām un nedaudz vēsākām ziemām. Viena no Pagas īpašajām iezīmēm ir spēcīgā lokālā vēja (bora) atkailināto klinšu pļavas, pār kurām krustu šķērsu stiepjas sausā krāvuma akmens mūri. Šāda ainava Horvātijā ir unikāla; bora vējš nevienu citu salu nav tik lielā mērā ietekmējis kā Pagas salu, padarot to par “vistuksnesīgāko” salu Adrijas jūras Horvātijas daļā. Salas lielākā daļa sastāv no karsta klinšu pļavām, kurās pārsvarā aug piejūras asfodēļi un zeltbārži (Chrysopogon) (to bioloģiskā ražošana ir salas aitkopības pamatā), kā arī klintis, kas noaugušas ar stepju līgu un ārstniecības salviju — sausos apstākļos dzīvotspējīgu sugu augiem. Salas klinšainajās pļavās, kurās ganās Pagas aitas, aug vairāk nekā 300 sugu augi. Vairākums šo sugu pieder pie Vidusjūras augu valsts.

Pagas aitu galvas koniskā forma un žokļu un lūpu veiklība ļauj tām sasniegt zāles stiebrus starp akmeņiem un zem tiem, kā arī aizsniegt akmeņos un krūmos ieaugušo zāli, tāpēc tās var atrast barību un izdzīvot pat visskarbākajos apstākļos.

Salas augsne Pagas aitu ganību vietās ir aptuveni iedalāma divās grupās: antropogēnās augsnes (visa aramzeme) un ganību/pļavu/meža augsnes (nabadzīgas augsnes, kas sastāv no kaļķakmens un dolomīta melnās augsnes un klintīm, plāna brūnās augsnes slāņa un sarkanās augsnes).

Pagas salā valdošais vējš bora bieži sasniedz vētras spēku; tas paceļ ūdens pilienus no jūras un izkliedē tos pāri visai salai, veidojot “sāls nogulsnes”, kas ievērojami paaugstina sāls saturu augsnē un veģetācijā.

Cilvēkfaktori

Pagas salas iedzīvotāji ar lauksaimniecību nodarbojas jau kopš aizvēsturiskiem laikiem. Sena tautasdziesma liecina, ka Paga jau izsenis ir bijusi pazīstama ar jēra gaļu: “Ak, Paga, mūsu prieks un lepnums, cik dāsni tu mūs apdāvini. Siera, vīna un jēra gaļas mums pietiks daudziem gadiem.”

Katrā Horvātijas reģionā ir savas aitkopības tradīcijas atkarībā no paredzētā produkcijas lietojuma un patērētāju paradumiem. Paška janjetina ražošanai paredzētos jērus kauj noteiktā vecumā un svarā atbilstoši Pagas salas aitkopības tradīcijai, saskaņā ar kuru ļoti jaunus jērus (līdz 45 dienu vecumam) kauj, lai iegūtu vieglus liemeņus (svarā līdz 10 kg). Jaunos vieglsvara jērus kauj galvenokārt tādēļ, lai pēc iespējas agrāk varētu sākt aitu slaukšanu un bagātīgo izslaukumu izmantot Pagas siera ražošanai nepieciešamā piena ieguvei.

Cēloniskā saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produktu

Produkta Paška janjetina nosaukuma izcelsme ir saistīta ar Pagas aitu audzēšanas apgabalu – Pagas salu.

Atbilstoši vietējai aitkopības tradīcijai Pagas salā audzētās aitas galvenokārt paredzētas Pagas siera ražošanai nepieciešamā piena ieguvei — šim mērķim ir pakārtotas visas aitkopības metodes, un aitkopji vislielākos ienākumus gūst no aitas piena pārdošanas. Šā iemesla dēļ atšķirībā no kaimiņu apgabaliem Pagas salā jērus kauj ļoti agrīnā vecumā; ar aitas pienu baroto vieglsvara jēru kaušana nosaka Paška janjetina bāli sārto krāsu. Ciešā saikne starp Paška janjetina un ģeogrāfisko apgabalu ir veidojusies tradīciju un dažādu apstākļu mijiedarbībā. Pagas aitas ir Pagas salas vietējā šķirne, un tās audzē tikai Pagas salā. No dzimšanas līdz nokaušanai jērus nepārtraukti tur kopā ar aitām, kas tos zīda ar pienu. Jērus kauj ne vēlāk kā 45 dienu vecumā, un kaušanu veic apstiprinātās kautuvēs Pagas salā, lai nepakļautu jaunos jērus iespējamam stresam un bojāejai, kas varētu notikt transportēšanas laikā uz citiem apgabaliem. Pētījumi liecina, ka Pagas jēru liemeņu īpašības un gaļas kvalitāte atšķiras no līdzīgu šķirņu jēru attiecīgajiem rādītājiem, un šīs iezīmes veidojas galvenokārt tāpēc, ka saskaņā ar Pagas salas aitkopības tradīciju piena jēri tiek nokauti agrīnā vecumā. Augstais taukaudu saturs Pagas jēru muskuļaudos ir saistāms ar šķirnes īpatnībām, kā arī ar to, ka jēri pārtiek no Pagas aitu piena, kas augstā tauku satura dēļ ir kalorijām ārkārtīgi bagāts piens.

Maigajā Vidusjūras klimatā Pagas aitas un jēri savu dzīvi pavada zem klajas debess. Aitu un jēru turēšana visu diennakti ārpus telpām bora vējā un saules gaismā, nepiesārņotās ganībās un svaigajā jūras gaisā arī ietekmē gaļas kvalitāti, padarot to atšķirīgu no kontinentā audzēto jēru gaļas. Pagas aitu pienā un no šī piena pārtikušo Pagas jēru gaļā atspoguļojas Pagas salas ganību floras sastāvs (zinātniskais darbs, Ljubičić, I. et al., 2012, “Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga” (Pagas salas aitu ganību floras sastāvs)). Paška janjetina piemīt izteikti specifiska “Vidusjūras” garša, kas veidojusies salas specifisko agroklimatisko apstākļu, veģetācijas īpatnību un daudzveidības, kā arī aromātisko un ārstniecības augu sugu daudzskaitlīguma mijiedarbībā. Augstais sāls saturs augsnē un biežās “sāls nogulsnes” neizbēgami ietekmē veģetācijas struktūru un īpašības, kas savukārt nosaka Pagas aitu piena un produkta Paška janjetina kvalitāti (Mioč et al., 2011, Program uzgoja ovaca u Republici Hrvatskoj (Horvātijas aitkopības programma), Zagreba).

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/PASKA%20JANJETINA/Specifikacija%20Paška%20janjetina0001.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---