# Az Európai Unió C 213/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 213 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. június 14. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 213

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. június 14.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2016/C 213/01 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fiatalok erőszakos radikalizálódásának megelőzésével és az ellene való küzdelemmel kapcsolatos integrált, ágazatokon átívelő megközelítésben az ifjúsági ágazat által betöltött szerepről | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2016/C 213/01

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fiatalok erőszakos radikalizálódásának megelőzésével és az ellene való küzdelemmel kapcsolatos integrált, ágazatokon átívelő megközelítésben az ifjúsági ágazat által betöltött szerepről

1

---

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| 2016/C 213/02 | Helyesbítés az Egyesült Királyság Európai Unión belüli helyzetének újraszabályozásáról szóló dokumentumhoz ( HL C 69 I., 2016.2.23. ) | 6 |

Helyesbítések

2016/C 213/02

Helyesbítés az Egyesült Királyság Európai Unión belüli helyzetének újraszabályozásáról szóló dokumentumhoz ( HL C 69 I., 2016.2.23. )

6

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 14.6.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/1

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fiatalok erőszakos radikalizálódásának megelőzésével és az ellene való küzdelemmel kapcsolatos integrált, ágazatokon átívelő megközelítésben az ifjúsági ágazat által betöltött szerepről

(2016/C 213/01)

A TANÁCS ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI

EMLÉKEZTETVE:

| 1. | az e következtetések mellékletében összefoglalt szakpolitikai háttérre, |
| --- | --- |

1.

az e következtetések mellékletében összefoglalt szakpolitikai háttérre,

TUDATÁBAN ANNAK, HOGY:

| 2. | Társadalmainkban a fiatalok és az általuk képviselt értékek és magatartásformák, készségek és kompetenciák jelentős lehetőségek hordozói. Az újabb és újabb változások, valamint a társadalmi és gazdasági kihívások nyomán pedig a demokratikus értékek egymással való megosztása, a fiatalok társadalomba való beilleszkedése és az aktív polgári szerepvállalás még nagyobb jelentőségre tesz szert. |
| --- | --- |

2.

Társadalmainkban a fiatalok és az általuk képviselt értékek és magatartásformák, készségek és kompetenciák jelentős lehetőségek hordozói. Az újabb és újabb változások, valamint a társadalmi és gazdasági kihívások nyomán pedig a demokratikus értékek egymással való megosztása, a fiatalok társadalomba való beilleszkedése és az aktív polgári szerepvállalás még nagyobb jelentőségre tesz szert.

| 3. | A Belgiumban, Franciaországban és Dániában elkövetett közelmúltbeli terrorista támadások és az Európában történt hasonló, múltbeli atrocitások csakúgy, mint az egyre gyakoribbá váló gyűlöletbeszéd és az egyre nagyobb számban elkövetett gyűlölet-bűncselekmények (1), valamint az Európában terjedő propaganda és erőszakos idegengyűlölet világosan jelzi, hogy sürgős hozzájárulásra van szükség a társadalom valamennyi szegmense, így az ifjúsági ágazat részéről is az erőszakos radikalizálódás elleni küzdelemhez (2), a társadalmi stabilitás fenntartásához és ahhoz, hogy megőrizzük a felnevelkedéshez szükséges pozitív és biztonságos környezetet. |
| --- | --- |

3.

A Belgiumban, Franciaországban és Dániában elkövetett közelmúltbeli terrorista támadások és az Európában történt hasonló, múltbeli atrocitások csakúgy, mint az egyre gyakoribbá váló gyűlöletbeszéd és az egyre nagyobb számban elkövetett gyűlölet-bűncselekmények (1), valamint az Európában terjedő propaganda és erőszakos idegengyűlölet világosan jelzi, hogy sürgős hozzájárulásra van szükség a társadalom valamennyi szegmense, így az ifjúsági ágazat részéről is az erőszakos radikalizálódás elleni küzdelemhez (2), a társadalmi stabilitás fenntartásához és ahhoz, hogy megőrizzük a felnevelkedéshez szükséges pozitív és biztonságos környezetet.

| 4. | Bár az erőszakos radikalizálódással szemben egyszerre több fronton is fel kell lépni, meghatározó jelentősége van annak, hogy már a korai szakaszban felismerjük a fiatalokat érintő fenyegetést és veszélyeket, és hatékony intézkedések segítségével beavatkozva elejét vegyük a radikalizálódásnak, illetve reagáljunk e fenyegetésre és veszélyekre, tiszteletben tartva a fiatalok kulturális sokszínűségét. |
| --- | --- |

4.

Bár az erőszakos radikalizálódással szemben egyszerre több fronton is fel kell lépni, meghatározó jelentősége van annak, hogy már a korai szakaszban felismerjük a fiatalokat érintő fenyegetést és veszélyeket, és hatékony intézkedések segítségével beavatkozva elejét vegyük a radikalizálódásnak, illetve reagáljunk e fenyegetésre és veszélyekre, tiszteletben tartva a fiatalok kulturális sokszínűségét.

| 5. | Az azonosságtudat fejlődésének folyamatában számos különböző tényező játszhat szerepet: ilyen többek között a többféle nehézséggel terhelt családi háttér, a kortársak, az internet és a közösségi média, a politikai környezet, valamint az olyan fiatalok alkotta csoportok társadalomban elfoglalt pozíciója, akik gyakran szembesülnek megkülönböztetéssel, megaláztatással, kiközösítéssel, igazságtalansággal, kilátástalansággal és frusztrációval, ami erőszakos radikalizálódáshoz vezethet. |
| --- | --- |

5.

Az azonosságtudat fejlődésének folyamatában számos különböző tényező játszhat szerepet: ilyen többek között a többféle nehézséggel terhelt családi háttér, a kortársak, az internet és a közösségi média, a politikai környezet, valamint az olyan fiatalok alkotta csoportok társadalomban elfoglalt pozíciója, akik gyakran szembesülnek megkülönböztetéssel, megaláztatással, kiközösítéssel, igazságtalansággal, kilátástalansággal és frusztrációval, ami erőszakos radikalizálódáshoz vezethet.

| 6. | A szülőkre, a testvérekre, a kortársakra és más releváns szereplőkre (3) kulcsszerep hárul az azonosságtudat pozitív alakulásának elősegítésében. Részét képezheti ennek az interkulturális érzékenység és a mások iránti tisztelet, a társadalom életében való aktív részvétel, de akár az olyan aspektusok is, mint a spiritualitás, a vallás vagy a hit, és része a folyamatnak a valahová tartozás érzésének megerősítése is, amelyre szükség van mindazoknak az információknak és szélsőséges nézeteknek az ellensúlyozásához, amelyeknek a fiatalok adott esetben ki vannak téve. |
| --- | --- |

6.

A szülőkre, a testvérekre, a kortársakra és más releváns szereplőkre (3) kulcsszerep hárul az azonosságtudat pozitív alakulásának elősegítésében. Részét képezheti ennek az interkulturális érzékenység és a mások iránti tisztelet, a társadalom életében való aktív részvétel, de akár az olyan aspektusok is, mint a spiritualitás, a vallás vagy a hit, és része a folyamatnak a valahová tartozás érzésének megerősítése is, amelyre szükség van mindazoknak az információknak és szélsőséges nézeteknek az ellensúlyozásához, amelyeknek a fiatalok adott esetben ki vannak téve.

| 7. | A fiatalokat önvizsgálatra, empatikus készségeik fejlesztésére és a kritikai gondolkodás elsajátítására kell bátorítani, valamint arra, hogy megtanulják, hogyan lehet együtt élni a kihívásokkal és a bizonytalansággal, és hogyan kezelhetők az őket kellemetlenül érintő helyzetek és érzelmek, hogy ezáltal ellenállóbbakká váljanak, és konstruktív kapcsolatot tudjanak fenntartani az őket körülvevő különböző társadalmi csoportokkal. |
| --- | --- |

7.

A fiatalokat önvizsgálatra, empatikus készségeik fejlesztésére és a kritikai gondolkodás elsajátítására kell bátorítani, valamint arra, hogy megtanulják, hogyan lehet együtt élni a kihívásokkal és a bizonytalansággal, és hogyan kezelhetők az őket kellemetlenül érintő helyzetek és érzelmek, hogy ezáltal ellenállóbbakká váljanak, és konstruktív kapcsolatot tudjanak fenntartani az őket körülvevő különböző társadalmi csoportokkal.

| 8. | A fiataloknak rendelkezniük kell bizonyos, a demokráciával, az egyenlőséggel, az emberi méltóság, az emberi jogok, a pluralizmus és a sokszínűség tiszteletével kapcsolatos alapvető tájékozottsággal és tudással, és képeseknek kell lenniük eligazodni a média és az információk világában. Mindez hozzásegíti őket a kritikus gondolkodás képességéhez, és ahhoz, hogy tudatában legyenek annak, hogy az erőszakos szélsőséges csoportok adott esetben hogyan torzíthatják az információkat és hogyan használhatják a tájékoztatás eszközét propagandájuk terjesztésére. |
| --- | --- |

8.

A fiataloknak rendelkezniük kell bizonyos, a demokráciával, az egyenlőséggel, az emberi méltóság, az emberi jogok, a pluralizmus és a sokszínűség tiszteletével kapcsolatos alapvető tájékozottsággal és tudással, és képeseknek kell lenniük eligazodni a média és az információk világában. Mindez hozzásegíti őket a kritikus gondolkodás képességéhez, és ahhoz, hogy tudatában legyenek annak, hogy az erőszakos szélsőséges csoportok adott esetben hogyan torzíthatják az információkat és hogyan használhatják a tájékoztatás eszközét propagandájuk terjesztésére.

| 9. | Nem szabad, hogy az erőszakos radikalizálódás megelőzését célzó intézkedések a fiatalok csoportjainak megbélyegzéséhez, hátrányos megkülönböztetéséhez vagy velük szemben idegengyűlölet keltéséhez vezessenek. |
| --- | --- |

9.

Nem szabad, hogy az erőszakos radikalizálódás megelőzését célzó intézkedések a fiatalok csoportjainak megbélyegzéséhez, hátrányos megkülönböztetéséhez vagy velük szemben idegengyűlölet keltéséhez vezessenek.

KIEMELIK, HOGY:

| 10. | Az ifjúsági munka olyan hozzáférhető és sokakat elérő tevékenység, illetve módszer, amelynek az a célja, hogy minden fiatalban pozitív azonosságtudat alakuljon ki, és e célból nem formális, illetve informális környezetet biztosít az értékrend, a készségek, a kompetenciák és a tehetség fejlesztéséhez, illetve a nyitottság mint attitűd elsajátításához, hogy ezeknek köszönhetően a fiatalok képesek legyenek felismerni és kezelni az őket érintő kockázatokat, így többek között az erőszakos radikalizálódás kockázatát is. |
| --- | --- |

10.

Az ifjúsági munka olyan hozzáférhető és sokakat elérő tevékenység, illetve módszer, amelynek az a célja, hogy minden fiatalban pozitív azonosságtudat alakuljon ki, és e célból nem formális, illetve informális környezetet biztosít az értékrend, a készségek, a kompetenciák és a tehetség fejlesztéséhez, illetve a nyitottság mint attitűd elsajátításához, hogy ezeknek köszönhetően a fiatalok képesek legyenek felismerni és kezelni az őket érintő kockázatokat, így többek között az erőszakos radikalizálódás kockázatát is.

| 11. | Az ifjúsági munka széles alapokon nyugvó, átfogó megközelítést alkalmaz, aktívan bevonja a fiatalokat, és a fiatalokkal egyenként, illetve csoportszinten is közösen dolgozva keres megoldásokat kérdéseikre és problémáikra. Ily módon az ifjúsági munka biztonságos környezetet kínál, amelyben kifejlődhet, felépülhet a fiatalokban egyfajta azonosságtudat, illetve a közösséghez tartozás tudata, és amelyben kedvező befolyásnak vannak kitéve kortársaik részéről, illetve megelőzhető a kedvezőtlen, erőszakos radikalizálódáshoz vezető kortársi nyomás kialakulása. |
| --- | --- |

11.

Az ifjúsági munka széles alapokon nyugvó, átfogó megközelítést alkalmaz, aktívan bevonja a fiatalokat, és a fiatalokkal egyenként, illetve csoportszinten is közösen dolgozva keres megoldásokat kérdéseikre és problémáikra. Ily módon az ifjúsági munka biztonságos környezetet kínál, amelyben kifejlődhet, felépülhet a fiatalokban egyfajta azonosságtudat, illetve a közösséghez tartozás tudata, és amelyben kedvező befolyásnak vannak kitéve kortársaik részéről, illetve megelőzhető a kedvezőtlen, erőszakos radikalizálódáshoz vezető kortársi nyomás kialakulása.

| 12. | Az ifjúsági ágazat – az oktatási ágazattal és más releváns ágazatokkal és szereplőkkel együttműködésben – kulcsszerepet tölthet be egy olyan integrált, ágazatokon átívelő megközelítésben, amely az erőszakos radikalizálódást – különösen annak korai szakaszában – azáltal törekszik kezelni, hogy támogatja a fiatalokat fejlődésükben és törekvéseikben, előmozdítja a demokrácia és a pluralizmus alapelveinek az érvényesülését, illetve a befogadást és az aktív polgári szerepvállalást, és fellép a fiatalok életét befolyásoló olyan negatív tényezőkkel szemben, mint például a megkülönböztetés és a kilátástalanság. |
| --- | --- |

12.

Az ifjúsági ágazat – az oktatási ágazattal és más releváns ágazatokkal és szereplőkkel együttműködésben – kulcsszerepet tölthet be egy olyan integrált, ágazatokon átívelő megközelítésben, amely az erőszakos radikalizálódást – különösen annak korai szakaszában – azáltal törekszik kezelni, hogy támogatja a fiatalokat fejlődésükben és törekvéseikben, előmozdítja a demokrácia és a pluralizmus alapelveinek az érvényesülését, illetve a befogadást és az aktív polgári szerepvállalást, és fellép a fiatalok életét befolyásoló olyan negatív tényezőkkel szemben, mint például a megkülönböztetés és a kilátástalanság.

HANGSÚLYOZZÁK, HOGY:

| 13. | Mivel számos különböző elemet figyelembe kell venni, és mivel az erőszakos radikalizálódás összetett, a társadalmat mélyen érintő kérdés, integrált, ágazatokon átívelő megközelítésre van szükség helyi, regionális, nemzeti és európai szinten egyaránt. E megközelítés sokféle ágazatot és szereplőt érint, ideértve az ifjúsági munkát, az ifjúsági szervezeteket és az oktatást is. |
| --- | --- |

13.

Mivel számos különböző elemet figyelembe kell venni, és mivel az erőszakos radikalizálódás összetett, a társadalmat mélyen érintő kérdés, integrált, ágazatokon átívelő megközelítésre van szükség helyi, regionális, nemzeti és európai szinten egyaránt. E megközelítés sokféle ágazatot és szereplőt érint, ideértve az ifjúsági munkát, az ifjúsági szervezeteket és az oktatást is.

| 14. | Egy integrált, ágazatokon átívelő megközelítésben az ifjúsági szakpolitikának és mindazoknak az ifjúsági munkával kapcsolatos tevékenységeknek, amelyek fókuszpontjában a biztonságos és befogadó környezet, az informális és nem formális tanulás, valamint a megelőzés áll, igazodniuk kell a többi érintett ágazat szakpolitikáihoz és tevékenységeihez, azaz például a radikalizálódással kapcsolatos korai bejelentés és hatékony beavatkozás, valamint az erőszakos radikalizálódás elleni fellépés területéhez. Ily módon a fiatalokkal, valamint társaikkal, családjaikkal és szociális hálójukkal kapcsolatban koherens és strukturált, kölcsönös tájékoztatáson és kölcsönös támogatáson alapuló megközelítés alakítható ki. |
| --- | --- |

14.

Egy integrált, ágazatokon átívelő megközelítésben az ifjúsági szakpolitikának és mindazoknak az ifjúsági munkával kapcsolatos tevékenységeknek, amelyek fókuszpontjában a biztonságos és befogadó környezet, az informális és nem formális tanulás, valamint a megelőzés áll, igazodniuk kell a többi érintett ágazat szakpolitikáihoz és tevékenységeihez, azaz például a radikalizálódással kapcsolatos korai bejelentés és hatékony beavatkozás, valamint az erőszakos radikalizálódás elleni fellépés területéhez. Ily módon a fiatalokkal, valamint társaikkal, családjaikkal és szociális hálójukkal kapcsolatban koherens és strukturált, kölcsönös tájékoztatáson és kölcsönös támogatáson alapuló megközelítés alakítható ki.

| 15. | Egy ilyen megközelítés keretében különböző stratégiákat célszerű alkalmazni a radikalizálódás mértékétől függően, a korai szakaszban alkalmazott általános jellegű megelőzési stratégiáktól (4) az erőszakos radikalizálódás tényleges megnyilvánulása esetén követett célirányos, konkrét csoportokra vagy személyekre irányuló megközelítésig. Mindez kiegészítő jelleggel kapcsolódik az ifjúsági munka elsődleges, központi szerepéhez, amely nem más, mint hogy az ágazatközi erőfeszítések részeként segítséget nyújtson a fiatalok számára a társadalomba való integrálódásban, valamint óvja a fiatalokat az erőszakos szélsőségességgel kapcsolatos veszélyekkel szemben. |
| --- | --- |

15.

Egy ilyen megközelítés keretében különböző stratégiákat célszerű alkalmazni a radikalizálódás mértékétől függően, a korai szakaszban alkalmazott általános jellegű megelőzési stratégiáktól (4) az erőszakos radikalizálódás tényleges megnyilvánulása esetén követett célirányos, konkrét csoportokra vagy személyekre irányuló megközelítésig. Mindez kiegészítő jelleggel kapcsolódik az ifjúsági munka elsődleges, központi szerepéhez, amely nem más, mint hogy az ágazatközi erőfeszítések részeként segítséget nyújtson a fiatalok számára a társadalomba való integrálódásban, valamint óvja a fiatalokat az erőszakos szélsőségességgel kapcsolatos veszélyekkel szemben.

ENNEK MEGFELELŐEN, A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT FIGYELEMBE VÉVE FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY:

| 16. | Mind nemzeti, mind regionális, mind pedig helyi szinten törekedjenek integrált, ágazatokon átívelő megközelítés kialakítására annak érdekében, hogy intézkedéseik hatókörébe kerüljön minden olyan fiatal, akit az erőszakos radikalizálódás kockázata érint, és e célból:






  a) | segítsék elő a hatékony és összehangolt együttműködést az ifjúsági ágazat, az oktatási ágazat és más releváns ágazatok között, és az erőszakos radikalizálódás eseteinek kezelésére dolgozzanak ki közös eszközöket és intézkedéseket, és osszák meg egymással a már bevált gyakorlatot (5); |
| --- | --- | --- |

16.

Mind nemzeti, mind regionális, mind pedig helyi szinten törekedjenek integrált, ágazatokon átívelő megközelítés kialakítására annak érdekében, hogy intézkedéseik hatókörébe kerüljön minden olyan fiatal, akit az erőszakos radikalizálódás kockázata érint, és e célból:

a)

segítsék elő a hatékony és összehangolt együttműködést az ifjúsági ágazat, az oktatási ágazat és más releváns ágazatok között, és az erőszakos radikalizálódás eseteinek kezelésére dolgozzanak ki közös eszközöket és intézkedéseket, és osszák meg egymással a már bevált gyakorlatot (5);

| b) | térképezzék fel, hogy milyen szerepet tölthet be az ifjúsági munka a különböző szövetségekben és hálózatokban nemzeti, regionális és helyi szinten, annak érdekében, hogy létrejöjjön egy erős, a fiatalok fejlődését – többek között ellenálló képességük szempontjából is – támogató háttér, és megerősödjenek az őket védő tényezők; |
| --- | --- |

b)

térképezzék fel, hogy milyen szerepet tölthet be az ifjúsági munka a különböző szövetségekben és hálózatokban nemzeti, regionális és helyi szinten, annak érdekében, hogy létrejöjjön egy erős, a fiatalok fejlődését – többek között ellenálló képességük szempontjából is – támogató háttér, és megerősödjenek az őket védő tényezők;

| 17. | Ahol szükséges, ismerjék el és erősítsék az ifjúsági ágazat szerepét az alábbiakban:






  a) | a fiatalok támogatása abban, hogy eligazodjanak a felnőtté váláshoz vezető úton, illetve megtalálják helyüket a társadalomban, valamint biztonságos és befogadó környezet teremtése a fiatalok számára azonosságtudatuk kialakításához, figyelembe véve adott esetben a spirituális vagy kulturális, illetve vallási identitás szempontját is; |
| --- | --- | --- |

17.

Ahol szükséges, ismerjék el és erősítsék az ifjúsági ágazat szerepét az alábbiakban:

a)

a fiatalok támogatása abban, hogy eligazodjanak a felnőtté váláshoz vezető úton, illetve megtalálják helyüket a társadalomban, valamint biztonságos és befogadó környezet teremtése a fiatalok számára azonosságtudatuk kialakításához, figyelembe véve adott esetben a spirituális vagy kulturális, illetve vallási identitás szempontját is;

| b) | a demokratikus értékek érvényesülésének és az aktív polgári szerepvállalásnak az előmozdítása az ifjúsági munka különböző gyakorlati formái révén, a kulturális sokféleség tiszteletben tartásának – többek között kultúraközi és vallásközi párbeszéd keretében való – az előmozdítása, valamint a megkülönböztetés valamennyi formája kritikai vizsgálatának előmozdítása; |
| --- | --- |

b)

a demokratikus értékek érvényesülésének és az aktív polgári szerepvállalásnak az előmozdítása az ifjúsági munka különböző gyakorlati formái révén, a kulturális sokféleség tiszteletben tartásának – többek között kultúraközi és vallásközi párbeszéd keretében való – az előmozdítása, valamint a megkülönböztetés valamennyi formája kritikai vizsgálatának előmozdítása;

| c) | kapcsolatteremtés az olyan fiatalokkal – mind egyéni, mind csoportszinten –, akiket az erőszakos radikalizálódás és a társadalomból való kirekesztődés veszélye fenyeget, valamint a fiatalok bevonása a kortársak között szerveződő tevékenységekbe és e tevékenységek támogatása; |
| --- | --- |

c)

kapcsolatteremtés az olyan fiatalokkal – mind egyéni, mind csoportszinten –, akiket az erőszakos radikalizálódás és a társadalomból való kirekesztődés veszélye fenyeget, valamint a fiatalok bevonása a kortársak között szerveződő tevékenységekbe és e tevékenységek támogatása;

| d) | az internet és a közösségi média révén kapcsolatteremtés a fiatalokkal az erőszakos szélsőséges ideológiák hiteltelenítése és megkérdőjelezése, valamint vonzó, erőszakmentes alternatívákkal való ellensúlyozása céljából (6); |
| --- | --- |

d)

az internet és a közösségi média révén kapcsolatteremtés a fiatalokkal az erőszakos szélsőséges ideológiák hiteltelenítése és megkérdőjelezése, valamint vonzó, erőszakmentes alternatívákkal való ellensúlyozása céljából (6);

| e) | az ifjúságsegítők oktatásának és képzésének, illetve interkulturális kompetenciáik oly módon való bővítésének az előmozdítása, hogy képesek legyenek felismerni az erőszakos radikalizálódással összefüggő kérdéseket és azt a propagandát, retorikát, illetve azokat a magatartásformákat, amelyek adott esetben erőszakos radikalizálódásra utalnak; |
| --- | --- |

e)

az ifjúságsegítők oktatásának és képzésének, illetve interkulturális kompetenciáik oly módon való bővítésének az előmozdítása, hogy képesek legyenek felismerni az erőszakos radikalizálódással összefüggő kérdéseket és azt a propagandát, retorikát, illetve azokat a magatartásformákat, amelyek adott esetben erőszakos radikalizálódásra utalnak;

| f) | a fiatalok támogatása abban, hogy jobban eligazodjanak a média és az információk világában, valamint kritikai gondolkodásuk fejlesztése, mindez ágazatokon átívelő megközelítés alkalmazásával, azaz például úgy, hogy az ifjúsági ágazat az iskolákkal és helyi központokkal együtt dolgozva fejtse ki tevékenységét, hiszen az ilyen együttműködés segíthet megelőzni azt, hogy a fiatalok társaik befolyása révén és a közösségi médiumok hatására erőszakos cselekményekben vegyenek részt; |
| --- | --- |

f)

a fiatalok támogatása abban, hogy jobban eligazodjanak a média és az információk világában, valamint kritikai gondolkodásuk fejlesztése, mindez ágazatokon átívelő megközelítés alkalmazásával, azaz például úgy, hogy az ifjúsági ágazat az iskolákkal és helyi központokkal együtt dolgozva fejtse ki tevékenységét, hiszen az ilyen együttműködés segíthet megelőzni azt, hogy a fiatalok társaik befolyása révén és a közösségi médiumok hatására erőszakos cselekményekben vegyenek részt;

| g) | a civil társadalom szerepvállalásának ösztönzése; |
| --- | --- |

g)

a civil társadalom szerepvállalásának ösztönzése;

| h) | az ágazat képessége szerepének megfelelő betöltésére; e célból fejleszteni kell a naprakész információkon alapuló éberséget, tudást és eszközöket, valamint jól működő együttműködést kell kialakítani az érintett ágazatokkal és személyekkel, hogy mindezek eredményeként olyan helyzet alakuljon ki, amelyben a fiatalok körében való erőszakos radikalizálódást már annak korai szakaszában felismerik és megelőzik; |
| --- | --- |

h)

az ágazat képessége szerepének megfelelő betöltésére; e célból fejleszteni kell a naprakész információkon alapuló éberséget, tudást és eszközöket, valamint jól működő együttműködést kell kialakítani az érintett ágazatokkal és személyekkel, hogy mindezek eredményeként olyan helyzet alakuljon ki, amelyben a fiatalok körében való erőszakos radikalizálódást már annak korai szakaszában felismerik és megelőzik;

| i) | a fiatalok ösztönzése arra és támogatása abban, hogy önkéntes munkában vegyenek részt, mivel az önkéntes munka fontos szerepet játszhat az azonosságtudat pozitív irányba való fejlődésében, fejlesztheti az empátiát és a felelős gondolkodást. |
| --- | --- |

i)

a fiatalok ösztönzése arra és támogatása abban, hogy önkéntes munkában vegyenek részt, mivel az önkéntes munka fontos szerepet játszhat az azonosságtudat pozitív irányba való fejlődésében, fejlesztheti az empátiát és a felelős gondolkodást.

| 18. | Továbbra is alkalmazzák azokat a meglévő, fenntartható intézkedéseket és gyakorlatokat, amelyek sikeresnek bizonyultak, és emellett alakítsanak ki innovatív és fenntartható, adott esetben kifejezetten a fiatalok igényeire szabott intézkedéseket és gyakorlatokat a a helyi közösségi fellépések, a demokratikus részvétel, az interkulturális tanulás és párbeszéd, az aktív polgári szerepvállalás, valamint a pozitív egymástól tanulás területén. |
| --- | --- |

18.

Továbbra is alkalmazzák azokat a meglévő, fenntartható intézkedéseket és gyakorlatokat, amelyek sikeresnek bizonyultak, és emellett alakítsanak ki innovatív és fenntartható, adott esetben kifejezetten a fiatalok igényeire szabott intézkedéseket és gyakorlatokat a a helyi közösségi fellépések, a demokratikus részvétel, az interkulturális tanulás és párbeszéd, az aktív polgári szerepvállalás, valamint a pozitív egymástól tanulás területén.

ENNEK MEGFELELŐEN FELKÉRIK TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL:

| 19. | Fokozzák az együttműködést európai szinten az ismeretek és a gyakorlat megosztása terén, az uniós kontextusban kifejtett együttes munka révén – többek között az aktív polgári szerepvállalással, valamint a marginalizálódás és az erőszakos radikalizálódás megelőzésével foglalkozó szakértői csoport, a digitalizálással és a digitális megőrzéssel foglalkozó szakértői csoport és a radikalizálódással foglalkozó uniós információs hálózat (RAN) keretében, valamint az érintett harmadik országokkal és az Európa Tanáccsal (7) közösen, az erőszakos radikalizálódás megelőzésével kapcsolatos ismeretek és bevált gyakorlat megosztása céljából – egyebek közt a közösségi média felhasználásával, az ellenpropaganda alkalmazásával (8) és a digitális ifjúsági munkával kapcsolatban is. |
| --- | --- |

19.

Fokozzák az együttműködést európai szinten az ismeretek és a gyakorlat megosztása terén, az uniós kontextusban kifejtett együttes munka révén – többek között az aktív polgári szerepvállalással, valamint a marginalizálódás és az erőszakos radikalizálódás megelőzésével foglalkozó szakértői csoport, a digitalizálással és a digitális megőrzéssel foglalkozó szakértői csoport és a radikalizálódással foglalkozó uniós információs hálózat (RAN) keretében, valamint az érintett harmadik országokkal és az Európa Tanáccsal (7) közösen, az erőszakos radikalizálódás megelőzésével kapcsolatos ismeretek és bevált gyakorlat megosztása céljából – egyebek közt a közösségi média felhasználásával, az ellenpropaganda alkalmazásával (8) és a digitális ifjúsági munkával kapcsolatban is.

| 20. | Folytassanak véleménycserét, osszák meg egymással bevált gyakorlataikat, és adott esetben dolgozzanak ki iránymutatásokat arról, hogy miként lehet az integrált és ágazatokon átívelő megközelítés érvényesítését célzó szövetségeket, illetve hálózatokat kialakítani, teret biztosítva a hatékony, összehangolt és koherens, az EU kulturális sokszínűségét figyelembe vevő együttműködés elsajátítására. |
| --- | --- |

20.

Folytassanak véleménycserét, osszák meg egymással bevált gyakorlataikat, és adott esetben dolgozzanak ki iránymutatásokat arról, hogy miként lehet az integrált és ágazatokon átívelő megközelítés érvényesítését célzó szövetségeket, illetve hálózatokat kialakítani, teret biztosítva a hatékony, összehangolt és koherens, az EU kulturális sokszínűségét figyelembe vevő együttműködés elsajátítására.

| 21. | Segítsék elő a párbeszéd és a hatékony ellenpropaganda kialakítását az erőszakos radikalizálódás kockázatának kitett fiatalok szülei, testvérei, társai és más, velük kapcsolatban lévő egyéb személyek támogatására, valamint ösztönözzék a meglévő támogatórendszerek és tanácsadó szolgálatok keretében történő tájékoztatást. |
| --- | --- |

21.

Segítsék elő a párbeszéd és a hatékony ellenpropaganda kialakítását az erőszakos radikalizálódás kockázatának kitett fiatalok szülei, testvérei, társai és más, velük kapcsolatban lévő egyéb személyek támogatására, valamint ösztönözzék a meglévő támogatórendszerek és tanácsadó szolgálatok keretében történő tájékoztatást.

| 22. | Adott esetben dolgozzanak ki képzési és oktatási modulokat az ifjúsági munkával foglalkozók számára, amelyek alapul vehetők a nemzeti, regionális és helyi szintű oktatásban használandó anyagokban is, hogy az ifjúsági munkával foglalkozók kellően naprakész tudással, eszközökkel, készségekkel és éberséggel rendelkezzenek a következőkre vonatkozóan:






  a) | a számos formában megnyilvánuló erőszakos radikalizálódás jelensége, a szubkultúrák megértése, az erőszakos radikalizálódás korai szakaszban való megelőzését célzó beavatkozás során alkalmazható célirányos módszerek; |
| --- | --- | --- |

22.

Adott esetben dolgozzanak ki képzési és oktatási modulokat az ifjúsági munkával foglalkozók számára, amelyek alapul vehetők a nemzeti, regionális és helyi szintű oktatásban használandó anyagokban is, hogy az ifjúsági munkával foglalkozók kellően naprakész tudással, eszközökkel, készségekkel és éberséggel rendelkezzenek a következőkre vonatkozóan:

a)

a számos formában megnyilvánuló erőszakos radikalizálódás jelensége, a szubkultúrák megértése, az erőszakos radikalizálódás korai szakaszban való megelőzését célzó beavatkozás során alkalmazható célirányos módszerek;

| b) | az erőszakos radikalizálódáshoz vezető kiváltó tényezők; |
| --- | --- |

b)

az erőszakos radikalizálódáshoz vezető kiváltó tényezők;

| c) | a digitális információk világa, az internetet és a közösségi médiumokat is ideértve; |
| --- | --- |

c)

a digitális információk világa, az internetet és a közösségi médiumokat is ideértve;

| d) | az internet és a közösségi média eszközével való fellépés a szélsőséges hatásokkal szemben, és az erőszakosan szélsőséges vélemények kritikája; |
| --- | --- |

d)

az internet és a közösségi média eszközével való fellépés a szélsőséges hatásokkal szemben, és az erőszakosan szélsőséges vélemények kritikája;

| e) | a fiatalok támogatása abban, hogy fejlesszék kritikai gondolkodásukat és az ahhoz szükséges ismereteiket, készségeiket és kompetenciáikat, hogy megértsék a közölt információk – így többek között a propaganda és a gyűlöletbeszéd – mögött álló különböző forrásokat és törekvéseket; |
| --- | --- |

e)

a fiatalok támogatása abban, hogy fejlesszék kritikai gondolkodásukat és az ahhoz szükséges ismereteiket, készségeiket és kompetenciáikat, hogy megértsék a közölt információk – így többek között a propaganda és a gyűlöletbeszéd – mögött álló különböző forrásokat és törekvéseket;

| f) | a fiatalok támogatása abban, hogy segítsék egymást az erőszakos radikalizálódás elutasításában azzal, hogy pozitív befolyást gyakorolnak egymásra; |
| --- | --- |

f)

a fiatalok támogatása abban, hogy segítsék egymást az erőszakos radikalizálódás elutasításában azzal, hogy pozitív befolyást gyakorolnak egymásra;

| g) | ágazatközi partnerségek keretében való együttműködés; |
| --- | --- |

g)

ágazatközi partnerségek keretében való együttműködés;

| h) | támogatás nyújtása a fiatalok azonosságtudatának és interkulturális kompetenciáinak kialakulásához, valamint a demokrácia és a pluralizmus értékeivel és az aktív polgári szerepvállalás eszményével való azonosulásukhoz. |
| --- | --- |

h)

támogatás nyújtása a fiatalok azonosságtudatának és interkulturális kompetenciáinak kialakulásához, valamint a demokrácia és a pluralizmus értékeivel és az aktív polgári szerepvállalás eszményével való azonosulásukhoz.

| 23. | Segítsék elő és támogassák horizontális szemináriumok szervezését az ifjúságsegítők, a szakértők, a politikai döntéshozók és a kutatók között, hogy lehetővé váljon a már bevált gyakorlat és az információk megosztása arra vonatkozóan, hogy miként közelíthető meg a leghatékonyabban az erőszakos radikalizálódás kérdése. |
| --- | --- |

23.

Segítsék elő és támogassák horizontális szemináriumok szervezését az ifjúságsegítők, a szakértők, a politikai döntéshozók és a kutatók között, hogy lehetővé váljon a már bevált gyakorlat és az információk megosztása arra vonatkozóan, hogy miként közelíthető meg a leghatékonyabban az erőszakos radikalizálódás kérdése.

| 24. | Ösztönzőként, kezdeményezőként, koordinátorként és támogatóként mozdítsák elő az erőszakos radikalizálódás témakörében folytatott további kutatást, és tegyék elérhetővé annak eredményeit, hogy ezáltal is bővüljenek az olyan kérdésekkel kapcsolatos ismeretek, mint például a radikalizálódás hatóköre, eredete, a vele szemben védelmet biztosító tényezők, a kiváltó okok, illetve a radikalizálódásra jellemző kognitív és érzelmi dinamika, és mindennek révén a tagállamok és az Európai Unió számára lehetővé váljon a megfelelő tényalapú szakpolitikák és gyakorlatok kidolgozása. |
| --- | --- |

24.

Ösztönzőként, kezdeményezőként, koordinátorként és támogatóként mozdítsák elő az erőszakos radikalizálódás témakörében folytatott további kutatást, és tegyék elérhetővé annak eredményeit, hogy ezáltal is bővüljenek az olyan kérdésekkel kapcsolatos ismeretek, mint például a radikalizálódás hatóköre, eredete, a vele szemben védelmet biztosító tényezők, a kiváltó okok, illetve a radikalizálódásra jellemző kognitív és érzelmi dinamika, és mindennek révén a tagállamok és az Európai Unió számára lehetővé váljon a megfelelő tényalapú szakpolitikák és gyakorlatok kidolgozása.

ENNEK MEGFELELŐEN FELKÉRI AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| 25. | Biztosítsa az aktív polgári szerepvállalással, valamint a marginalizálódás és az erőszakos radikalizálódás megelőzésével foglalkozó szakértői csoport munkájából származó eredmények optimális terjesztését, és így, egyfajta integrált együttműködési keretbe ágyazottan kínáljon használható iránymutatást mind az ifjúságsegítők, mind pedig a szociális munkával foglalkozó szervezetek, illetve szakemberek számára arra vonatkozóan, hogy miként teremtsenek kapcsolatot az erőszakos radikalizálódás kockázatának kitett fiatalokkal, és hogyan dolgozzanak együtt velük. |
| --- | --- |

25.

Biztosítsa az aktív polgári szerepvállalással, valamint a marginalizálódás és az erőszakos radikalizálódás megelőzésével foglalkozó szakértői csoport munkájából származó eredmények optimális terjesztését, és így, egyfajta integrált együttműködési keretbe ágyazottan kínáljon használható iránymutatást mind az ifjúságsegítők, mind pedig a szociális munkával foglalkozó szervezetek, illetve szakemberek számára arra vonatkozóan, hogy miként teremtsenek kapcsolatot az erőszakos radikalizálódás kockázatának kitett fiatalokkal, és hogyan dolgozzanak együtt velük.

| 26. | Tekintse át, hogyan használhatók fel a leghatékonyabban az olyan meglévő uniós programok, mint például az Erasmus+, a „Kreatív Európa” és az „Európa a polgárokért” a különböző hátterű fiatalok társadalmi beilleszkedésének elősegítésére, úgy, hogy mindez hozzájáruljon a radikalizálódás megelőzéséhez, és erősítse az ifjúsági munka céljára szolgáló kapacitásokat, valamint az oktatással és más érintett ágazatokkal való együttműködést e téma kapcsán, illetve egyúttal a fiatalok társadalmi szerepvállalását is elősegítse. |
| --- | --- |

26.

Tekintse át, hogyan használhatók fel a leghatékonyabban az olyan meglévő uniós programok, mint például az Erasmus+, a „Kreatív Európa” és az „Európa a polgárokért” a különböző hátterű fiatalok társadalmi beilleszkedésének elősegítésére, úgy, hogy mindez hozzájáruljon a radikalizálódás megelőzéséhez, és erősítse az ifjúsági munka céljára szolgáló kapacitásokat, valamint az oktatással és más érintett ágazatokkal való együttműködést e téma kapcsán, illetve egyúttal a fiatalok társadalmi szerepvállalását is elősegítse.

---

(1)  Az Eurobarometer 437. számú tematikus felmérése a megkülönböztetésről az EU-ban (2015).

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (2012): A gyűlölet-bűncselekmények EU-ban való láthatóvá tétele.

(2)  Az erőszakos radikalizálódás összetett kérdés, amelyről mindeddig nem született egységes meghatározás. Ebben az összefüggésben az erőszakos radikalizálódás olyan folyamat, amelyben az egyén elfogadja erőszak alkalmazását politikai, ideológiai vagy vallási célok elérése érdekében; az erőszakos szélsőségesség és a terrorizmus is ide sorolandó. Meg kell jegyezni, hogy a radikalizálódás nem vezet szükségszerűen erőszakos szélsőségességhez vagy terrorizmushoz, és a radikális vélemények nem feltétlenül jelentenek problémát.

(3)  Például a tanárokra, az egyetemi oktatókra, a szociális munkásokra, az ifjúságsegítőkre, az egészségügyi szolgáltatókra, az önkéntesekre, a szomszédokra, az edzőkre, a vallási vagy más, informális vezetőkre, illetve a helyi rendőrökre.

(4)  Az általános jellegű megelőzési stratégiák a lakosság egészének elérésére törekszenek, tekintet nélkül az egyénekre jellemző kockázati tényezőkre. Az ilyen stratégiák célcsoportja lehet például egy adott korcsoporton belüli minden fiatal. Az alapvető cél az, hogy a fiatalok körében bizonyos alapszintű ellenállóképességet lehessen kialakítani a szélsőségességgel szemben.

(5)  Például a RAN-hálózat bevált gyakorlatokat tartalmazó adatbázisát, a „Youth WIKI” eszközt, és az Európai Ifjúságpolitikai Tudásközpont bevált gyakorlatokat tartalmazó adatbázisát.

(6)  Például a következők: No Hate Speech Campaign (a gyűlöletbeszéd elleni kampány), Youth Information, Eyca és Eryica.

(7)  Például a „No Hate Speech Movement” (a gyűlöletbeszéd elleni mozgalom) keretében.

(8)  Ellenpropaganda alatt olyan kommunikációs tevékenységek értendők, amelyek közvetlenül vagy közvetetten, online vagy offline, tényszerű, ellenérveket felsorakoztató kritikának vetik alá a szélsőséges propagandát.

---

MELLÉKLET

E következtetések elfogadásakor a Tanács EMLÉKEZTET különösen az alábbiakra:

| 1. | Az Európai Tanács 2015. február 12-i következtetései, melyekben az állam-, illetve kormányfők átfogó megközelítés alkalmazását szorgalmazták, melynek többek között ki kell terjedne a társadalmi beilleszkedéssel kapcsolatos kezdeményezésekre is, mivel azok nagy jelentőséggel bírnak az erőszakos radikalizálódás megelőzése szempontjából. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Tanács 2015. február 12-i következtetései, melyekben az állam-, illetve kormányfők átfogó megközelítés alkalmazását szorgalmazták, melynek többek között ki kell terjedne a társadalmi beilleszkedéssel kapcsolatos kezdeményezésekre is, mivel azok nagy jelentőséggel bírnak az erőszakos radikalizálódás megelőzése szempontjából.

| 2. | Az EU oktatási miniszterei által 2015. március 17-i, párizsi informális összejövetelükön elfogadott nyilatkozat, amelyben iránymutatással szolgálnak az európai szintű együttműködés mikéntjére vonatkozóan. Nyilatkozatukban kiemelték azoknak az erőfeszítéseknek a fontosságát, amelyek a marginalizálódás, az intolerancia, a rasszizmus és a radikalizálódás megelőzésére és kezelésére, a fiatalok polgári szerepvállalásának előmozdítására, valamint a mindenki számára egyenlő esélyeket nyújtó keretek megőrzésére irányulnak. |
| --- | --- |

2.

Az EU oktatási miniszterei által 2015. március 17-i, párizsi informális összejövetelükön elfogadott nyilatkozat, amelyben iránymutatással szolgálnak az európai szintű együttműködés mikéntjére vonatkozóan. Nyilatkozatukban kiemelték azoknak az erőfeszítéseknek a fontosságát, amelyek a marginalizálódás, az intolerancia, a rasszizmus és a radikalizálódás megelőzésére és kezelésére, a fiatalok polgári szerepvállalásának előmozdítására, valamint a mindenki számára egyenlő esélyeket nyújtó keretek megőrzésére irányulnak.

| 3. | A megújított belső biztonsági stratégiáról szóló, 2015. június 17-i következtetések, amelyekben a Tanács az elkövetkező évek vonatkozásában kiemelt intézkedésként határozta meg a terrorizmustól való elszakadás elősegítését, a rehabilitációt, a deradikalizálódást, valamint a radikalizálódás megelőzését. |
| --- | --- |

3.

A megújított belső biztonsági stratégiáról szóló, 2015. június 17-i következtetések, amelyekben a Tanács az elkövetkező évek vonatkozásában kiemelt intézkedésként határozta meg a terrorizmustól való elszakadás elősegítését, a rehabilitációt, a deradikalizálódást, valamint a radikalizálódás megelőzését.

| 4. | A jelenlegi, 2016 és 2018 közötti időszakra vonatkozó uniós ifjúsági munkaterv, amelynek középpontjában egyrészt az összes fiatal társadalmi beilleszkedésének – az alapvető európai értékekre figyelemmel történő – fokozása, másrészt pedig az ifjúsági munkára – mind a nem digitális, mind a digitális világban – háruló szerep áll. |
| --- | --- |

4.

A jelenlegi, 2016 és 2018 közötti időszakra vonatkozó uniós ifjúsági munkaterv, amelynek középpontjában egyrészt az összes fiatal társadalmi beilleszkedésének – az alapvető európai értékekre figyelemmel történő – fokozása, másrészt pedig az ifjúsági munkára – mind a nem digitális, mind a digitális világban – háruló szerep áll.

| 5. | A Tanács és a Bizottság 2015. évi közös uniós ifjúsági jelentése, amelyben a két intézmény beszámol az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének (2010–2018) végrehajtásáról, kiemelve, hogy meg kell teremteni a fiatalok számára a lehetőséget arra, hogy befogadó és sokszínű társadalmakban nőjenek fel, amelyek Európa demokratikus értékeire épülnek. A közös uniós ifjúsági jelentés arra is rámutat, hogy a változatos csoportot alkotó fiatalokat, és közülük is különösen azokat, akiket érint a kirekesztődés kockázata, még inkább képessé kell tenni a szerepvállalásra. |
| --- | --- |

5.

A Tanács és a Bizottság 2015. évi közös uniós ifjúsági jelentése, amelyben a két intézmény beszámol az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének (2010–2018) végrehajtásáról, kiemelve, hogy meg kell teremteni a fiatalok számára a lehetőséget arra, hogy befogadó és sokszínű társadalmakban nőjenek fel, amelyek Európa demokratikus értékeire épülnek. A közös uniós ifjúsági jelentés arra is rámutat, hogy a változatos csoportot alkotó fiatalokat, és közülük is különösen azokat, akiket érint a kirekesztődés kockázata, még inkább képessé kell tenni a szerepvállalásra.

| 6. | Együttműködés az Európai Bizottság és az Európa Tanács között a partnerségi megállapodás keretében. |
| --- | --- |

6.

Együttműködés az Európai Bizottság és az Európa Tanács között a partnerségi megállapodás keretében.

| 7. | A 2015. április 28-i európai biztonsági stratégia, amelyben a Bizottság kifejti, hogy a fiatalok részvételét kulcsfontosságúnak tekinti a radikalizálódásnak az európai értékek előmozdítása és a társadalmi befogadás támogatása révén való megelőzésében, és utal a radikalizálódással foglalkozó uniós információs hálózatra is, mely európai szintű ernyőszerepe révén lehetővé teszi a radikalizálódás korai szakaszban való észlelését megkönnyítő tapasztalatok és gyakorlat cseréjét, és a megelőzési, illetve az elszakadás segítését célzó stratégiák helyi szintű kidolgozását. |
| --- | --- |

7.

A 2015. április 28-i európai biztonsági stratégia, amelyben a Bizottság kifejti, hogy a fiatalok részvételét kulcsfontosságúnak tekinti a radikalizálódásnak az európai értékek előmozdítása és a társadalmi befogadás támogatása révén való megelőzésében, és utal a radikalizálódással foglalkozó uniós információs hálózatra is, mely európai szintű ernyőszerepe révén lehetővé teszi a radikalizálódás korai szakaszban való észlelését megkönnyítő tapasztalatok és gyakorlat cseréjét, és a megelőzési, illetve az elszakadás segítését célzó stratégiák helyi szintű kidolgozását.

| 8. | Az európai polgárok radikalizálódásának és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzéséről szóló, 2015. november 25-i európai parlamenti állásfoglalás. |
| --- | --- |

8.

Az európai polgárok radikalizálódásának és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzéséről szóló, 2015. november 25-i európai parlamenti állásfoglalás.

| 9. | Az ENSZ Biztonsági Tanácsa által a 7573. ülésén, 2015. december 9-én elfogadott 2250 (2015) sz. határozat, amely rámutat arra a fontos szerepre, amelyet az ifjúság az erőszakos szélsőségesség megelőzésével és az ellene való küzdelemmel kapcsolatos pozitív szerepminták közvetítőjeként tölthet be, |
| --- | --- |

9.

Az ENSZ Biztonsági Tanácsa által a 7573. ülésén, 2015. december 9-én elfogadott 2250 (2015) sz. határozat, amely rámutat arra a fontos szerepre, amelyet az ifjúság az erőszakos szélsőségesség megelőzésével és az ellene való küzdelemmel kapcsolatos pozitív szerepminták közvetítőjeként tölthet be,

| 10. | Az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által Brüsszelben, 2015. május 19-én elfogadott, CM(2015)74 final számú, az erőszakos szélsőségekkel és terrorizmushoz vezető radikalizálódással szembeni küzdelemre irányuló cselekvési terv, valamint az ENSZ erőszakos szélsőségesség megelőzésére irányuló cselekvési terv. |
| --- | --- |

10.

Az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által Brüsszelben, 2015. május 19-én elfogadott, CM(2015)74 final számú, az erőszakos szélsőségekkel és terrorizmushoz vezető radikalizálódással szembeni küzdelemre irányuló cselekvési terv, valamint az ENSZ erőszakos szélsőségesség megelőzésére irányuló cselekvési terv.

---

Helyesbítések

| 14.6.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 213/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 213/6

---

Helyesbítés az Egyesült Királyság Európai Unión belüli helyzetének újraszabályozásáról szóló dokumentumhoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 69 I., 2016. február 23.
  )

(2016/C 213/02)

| 1. | Az 1. oldalon, a 2. pont b) alpontjában: |
| --- | --- |

1.

Az 1. oldalon, a 2. pont b) alpontjában:

a következő szövegrész:

| „b) | nyilatkozat, amely tartalmazza egyrészt a bankunió, másrészt az euroövezet szorosabb integrációjából fakadó következmények hatékony kezelését célzó különös rendelkezésekről szóló tanácsi határozattervezetet;”, |
| --- | --- |

„b)

nyilatkozat, amely tartalmazza egyrészt a bankunió, másrészt az euroövezet szorosabb integrációjából fakadó következmények hatékony kezelését célzó különös rendelkezésekről szóló tanácsi határozattervezetet;”,

helyesen:

| „b) | nyilatkozat, amely tartalmazza az egyrészt a bankuniónak, másrészt az euroövezet szorosabb integrációjából fakadó következményeknek a hatékony kezelését célzó különös rendelkezésekről szóló tanácsi határozattervezetet;”. |
| --- | --- |

„b)

nyilatkozat, amely tartalmazza az egyrészt a bankuniónak, másrészt az euroövezet szorosabb integrációjából fakadó következményeknek a hatékony kezelését célzó különös rendelkezésekről szóló tanácsi határozattervezetet;”.

| 2. | Az 1. oldalon a 2. pont g) alpontjában: |
| --- | --- |

2.

Az 1. oldalon a 2. pont g) alpontjában:

a következő szövegrész:

| „g) | a Bizottság nyilatkozata a személyek szabad mozgásához való joggal történő visszaéléssel összefüggő kérdésekről (VII. melléklet).”, |
| --- | --- |

„g)

a Bizottság nyilatkozata a személyek szabad mozgásához való joggal történő visszaéléssel összefüggő kérdésekről (VII. melléklet).”,

helyesen:

| „g) | a Bizottság nyilatkozata a személyek szabad mozgásának jogával történő visszaéléssel összefüggő kérdésekről (VII. melléklet).”. |
| --- | --- |

„g)

a Bizottság nyilatkozata a személyek szabad mozgásának jogával történő visszaéléssel összefüggő kérdésekről (VII. melléklet).”.

| 3. | A 3. oldalon, az I. mellékletben, a harmadik bekezdésben: |
| --- | --- |

3.

A 3. oldalon, az I. mellékletben, a harmadik bekezdésben:

a következő szövegrész:

„Azzal a céllal, hogy ebben a határozatban tisztázzanak bizonyos, a tagállamok számára különösen fontos kérdéseket, méghozzá úgy, hogy e tisztázott aspektusokat a Szerződések értelmezésének eszközeként kelljen figyelembe venni; továbbá azzal a céllal, hogy szabályokat fogadjanak el többek között a tagállami parlamentek uniós szintű szerepére, valamint egyrészt a bankunió, másrészt az euroövezet szorosabb integrációjából fakadó következmények hatékony kezelésére vonatkozóan,”,

helyesen:

helyesen:

„Azzal a céllal, hogy ebben a határozatban tisztázzanak bizonyos, a tagállamok számára különösen fontos kérdéseket, méghozzá úgy, hogy e tisztázott aspektusokat a Szerződések értelmezésének eszközeként kelljen figyelembe venni; továbbá azzal a céllal, hogy szabályokat fogadjanak el többek között a tagállami parlamenteknek az Unióban betöltött szerepére, valamint az egyrészt a bankuniónak, másrészt az euroövezet szorosabb integrációjából fakadó következményeknek a hatékony kezelésére vonatkozóan,”.

| 4. | A 3. oldalon az I. mellékletben, negyedik bekezdésben: |
| --- | --- |

4.

A 3. oldalon az I. mellékletben, negyedik bekezdésben:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„Emlékeztetve arra, hogy a Szerződések értelmében az Unió céljai közé tartozik egy olyan gazdasági és monetáris unió létrehozása, amelynek pénzneme az euro, valamint arra, hogy az euroövezet megfelelő működése mennyire fontos az Európai Unió egésze számára. Miközben tizenkilenc tagállamban már az euro a hivatalos pénznem, más tagállamokra derogációt kell alkalmazni, amely addig marad érvényben, amíg a Tanács nem állapítja meg, hogy teljesülnek az annak eltörlésére vonatkozó feltételek, a Szerződés (15.), illetve (16.) jegyzőkönyve értelmében pedig két tagállam nem köteles az eurót bevezetni, illetve mentességet kapott annak bevezetése alól. Ennek megfelelően mindaddig, amíg az említett derogációkat el nem törlik, illetve az említett jegyzőkönyvek alkalmazási kötelezettsége nem szűnik meg, az érintett tagállam általi értesítés vagy kérés nyomán, nem minden tagállamban hivatalos pénznem az euro. Emlékeztetve arra, hogy a bankunió létrehozását és az euroövezet integráltabb kormányzásának az integráltabbá tételét célzó folyamatban azok a tagállamok is részt vehetnek, amelyeknek pénzneme nem az euro,”,

helyesen:

helyesen:

„Emlékeztetve arra, hogy a Szerződések értelmében az Unió céljai közé tartozik egy olyan gazdasági és monetáris unió létrehozása, amelynek pénzneme az euro, valamint arra, hogy az euroövezet megfelelő működése mennyire fontos az Európai Unió egésze számára. Miközben tizenkilenc tagállamban már az euro a hivatalos pénznem, más tagállamokra derogációt kell alkalmazni, amely addig marad érvényben, amíg a Tanács nem állapítja meg, hogy teljesülnek az annak eltörlésére vonatkozó feltételek, a Szerződés (15.), illetve (16.) jegyzőkönyve értelmében pedig két tagállam nem köteles az eurót bevezetni, illetve mentességet kapott annak bevezetése alól. Ennek megfelelően mindaddig, amíg az említett derogációkat el nem törlik, illetve az említett jegyzőkönyvek alkalmazási kötelezettsége nem szűnik meg, az érintett tagállam általi értesítés vagy kérés nyomán, nem minden tagállamban hivatalos pénznem az euro. Emlékeztetve arra, hogy a bankuniónak és az euroövezet integráltabb kormányzásának a létrehozásához vezető folyamatban azok a tagállamok is részt vehetnek, amelyek pénzneme nem az euro,”.

| 5. | A 3. oldalon, az I. mellékletben, az ötödik bekezdésben: |
| --- | --- |

5.

A 3. oldalon, az I. mellékletben, az ötödik bekezdésben:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„Emlékeztetve arra, hogy a Szerződések az európai integrációs folyamatra és az Európa népei közötti egyre szorosabb egység létrehozásának folyamatára történő hivatkozás mellett olyan különös rendelkezéseket is tartalmaznak, amelyek értelmében egyes tagállamok nem kötelesek részt venni a Szerződések vagy az uniós jog bizonyos rendelkezéseinek, illetve fejezeteinek az alkalmazásában, illetve mentesülnek azok alkalmazása alól olyan kérdéseket illetően, mint például az euro bevezetése, védelmi vonatkozású határozatok, a személyeket érintő határellenőrzése, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos intézkedések. A Szerződések rendelkezései azt is lehetővé teszik, hogy egy vagy több tagállam ne vegyen részt az Unió céljainak előmozdítását célzó intézkedésekben, és így azokra megerősített együttműködés keretében kerüljön sor. Az ilyen folyamatok lehetővé teszik az egyes tagállamok integrációs pályájának differenciálódását: az integrációt mélyíteni kívánó tagállamok szorosabb együttműködést alakíthatnak ki, egyúttal tiszteletben tartva azon tagállamok jogait, akik nem kívánnak részt az ilyen szorosabb együttműködésben,”,

helyesen:

helyesen:

„Emlékeztetve arra, hogy a Szerződések az európai integrációs folyamatra és az Európa népei közötti egyre szorosabb egység létrehozásának folyamatára történő hivatkozás mellett olyan különös rendelkezéseket is tartalmaznak, amelyek értelmében egyes tagállamok nem kötelesek részt venni a Szerződések vagy az uniós jog bizonyos rendelkezéseinek, illetve fejezeteinek az alkalmazásában, illetve mentesülnek azok alkalmazása alól olyan kérdéseket illetően, mint például az euro bevezetése, védelmi vonatkozású határozatok, a személyeket érintő határellenőrzés, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos intézkedések. A Szerződések rendelkezései azt is lehetővé teszik, hogy egy vagy több tagállam ne vegyen részt az Unió céljainak előmozdítását célzó intézkedésekben, és így azokra megerősített együttműködés keretében kerüljön sor. Az ilyen folyamatok különböző tagállamok számára különböző integrációs pályát tesznek lehetővé: az integrációt mélyíteni kívánó tagállamok szorosabb együttműködést alakíthatnak ki, egyúttal tiszteletben tartva azon tagállamok jogait, akik nem kívánnak részt venni ilyen szorosabb együttműködésben,”.

| 6. | A 3. oldalon, az I. mellékletben, a hatodik bekezdésének harmadik franciabekezdésében: |
| --- | --- |

6.

A 3. oldalon, az I. mellékletben, a hatodik bekezdésének harmadik franciabekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

| „— | a személyek határellenőrzése, és ezáltal a belső és külső határokat illetően ne vegyen részt a schengeni térségben (20.) jegyzőkönyv”, |
| --- | --- |

„—

a személyek határellenőrzése, és ezáltal a belső és külső határokat illetően ne vegyen részt a schengeni térségben (20.) jegyzőkönyv”,

helyesen:

helyesen:

| „— | a határokon ellenőrizze a személyeket, és ezáltal a belső és külső határokat illetően ne vegyen részt a schengeni térségben (20.) jegyzőkönyv”. |
| --- | --- |

„—

a határokon ellenőrizze a személyeket, és ezáltal a belső és külső határokat illetően ne vegyen részt a schengeni térségben (20.) jegyzőkönyv”.

| 7. | A 4. oldalon, az I. mellékletben a negyedik bekezdésben: |
| --- | --- |

7.

A 4. oldalon, az I. mellékletben a negyedik bekezdésben:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„Tekintettel egyrészt a bankunió, másrészt az euroövezet szorosabb integrációjából fakadó következmények hatékony kezelését célzó különös rendelkezésekről szóló tanácsi határozattervezetet is tartalmazó nyilatkozatra,”,

helyesen:

helyesen:

„Tekintettel az egyrészt a bankuniónak, másrészt az euroövezet szorosabb integrációjából fakadó következményeknek a hatékony kezelését célzó különös rendelkezésekről szóló tanácsi határozattervezetet is tartalmazó nyilatkozatra,”.

| 8. | A 4. oldalon, az I. mellékletben a kilencedik bekezdésben: |
| --- | --- |

8.

A 4. oldalon, az I. mellékletben a kilencedik bekezdésben:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„Nyugtázva az Európai Bizottságnak a személyek szabad mozgásához való joggal történő visszaéléssel összefüggő kérdésekről szóló nyilatkozatát,”,

helyesen:

helyesen:

„Nyugtázva az Európai Bizottságnak a személyek szabad mozgásának jogával történő visszaéléssel összefüggő kérdésekről szóló nyilatkozatát,”.

| 9. | A 4. oldalon, az I. mellékletben, az A. szakasz második bekezdésében: |
| --- | --- |

9.

A 4. oldalon, az I. mellékletben, az A. szakasz második bekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„Tényként rögzítjük egyrészt, hogy azok a tagállamok, amelyek nem vesznek részt a gazdasági és monetáris unió további elmélyítésében, azt akadályozni nem fogják, sőt elősegítik, másrészről ezen folyamat során a részt nem vevő tagállamok jogait és hatásköreit mindvégig tiszteletben kell tartani. Az uniós intézmények a tagállamokkal együtt arra törekszenek, hogy a különböző nézőpontok egyetlen olyan intézményi kereten belül jussanak érvényre, amely biztosítják a következetességet, az uniós mechanizmusok tényleges működését, a tagállamoknak a Szerződések előtti egyenlőségét, valamint az az egyenlő versenyfeltételeket és a belső piac integritását.”,

helyesen:

helyesen:

„Tényként rögzítjük egyrészt, hogy azok a tagállamok, amelyek nem vesznek részt a gazdasági és monetáris unió további elmélyítésében, azt akadályozni nem fogják, sőt elősegítik, másrészről ezen folyamat során a részt nem vevő tagállamok jogait és hatásköreit mindvégig tiszteletben kell tartani. Az uniós intézmények a tagállamokkal együtt arra törekszenek, hogy a különböző nézőpontok egyetlen olyan intézményi kereten belül jussanak érvényre, amely biztosítja a következetességet, az uniós mechanizmusok hatékony működését, a tagállamoknak a Szerződések előtti egyenlőségét, valamint az az egyenlő versenyfeltételeket és a belső piac integritását.”.

| 10. | A 4. oldalon, az I. mellékletben, a lábjegyzetben: |
| --- | --- |

10.

A 4. oldalon, az I. mellékletben, a lábjegyzetben:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

| „(1) | Az euroövezet szorosabb integrációjából fakadó következmények hatékony kezelését célzó különös rendelkezésekről szóló tanácsi határozat.”, |
| --- | --- |

„(1)

1

Az euroövezet szorosabb integrációjából fakadó következmények hatékony kezelését célzó különös rendelkezésekről szóló tanácsi határozat.”,

helyesen:

helyesen:

| „(1) | Az egyrészt a bankuniónak, másrészt az euroövezet szorosabb integrációjából fakadó következményeknek a hatékony kezelését célzó különös rendelkezésekről szóló tanácsi határozat.”. |
| --- | --- |

„(1)

1

Az egyrészt a bankuniónak, másrészt az euroövezet szorosabb integrációjából fakadó következményeknek a hatékony kezelését célzó különös rendelkezésekről szóló tanácsi határozat.”.

| 11. | A 5. oldalon, az I. mellékletben, az A. szakasz (4) bekezdésének első albekezdésében: |
| --- | --- |

11.

A 5. oldalon, az I. mellékletben, az A. szakasz (4) bekezdésének első albekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„Azok a tagállamok, amelyeknek a pénzneme nem az euro, pénzügyi stabilitásának megőrzése céljából hozott különböző intézkedések, például a pénzügyi piacok és intézmények felügyeletére és szanálására irányuló, valamint a makroprudenciális kötelezettségekre vonatkozó intézkedések végrehajtása, e tagállamok nemzeti hatóságainak felelősségi körébe tartozik, a csoportszintű és összevont alapú felügyeletre és szanálásra vonatkozó követelmények figyelembevétele mellett, e tagállamok nemzeti hatóságaira és költségvetési felelősségi körébe tartozik, kivéve, ha az érintett tagállam csatlakozni kíván azokhoz a közös mechanizmusokhoz, amelyek nyitva állnak előtte.”,

helyesen:

helyesen:

„Azok a tagállamok, amelyeknek a pénzneme nem az euro, pénzügyi stabilitásának megőrzése céljából hozott különböző intézkedések, például a pénzügyi piacok és intézmények felügyeletére és szanálására irányuló, valamint a makroprudenciális kötelezettségekre vonatkozó intézkedések végrehajtása a csoportszintű és összevont alapú felügyeletre és szanálásra vonatkozó követelmények figyelembevétele mellett, e tagállamok nemzeti hatóságaira és költségvetési felelősségi körébe tartozik, kivéve, ha az érintett tagállam csatlakozni kíván azokhoz a közös mechanizmusokhoz, amelyek nyitva állnak előtte.”.

| 12. | A 6. oldalon, az I. mellékletben, a B. szakasz harmadik bekezdésében: |
| --- | --- |

12.

A 6. oldalon, az I. mellékletben, a B. szakasz harmadik bekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„Szorosan figyelemmel fogja kísérni, hogy milyen eredményeket sikerül elérni mindezeknek a versenyképességet célzó koherens szakpolitika folytatásához szükséges elemeknek a megvalósításában, és adott esetben felülvizsgálja azokat.”,

helyesen:

helyesen:

„Szorosan figyelemmel kell kísérni az előrehaladást a versenyképességet célzó koherens szakpolitika folytatásához szükséges mindezen elemeknek a megvalósításában, és adott esetben felül kell vizsgálni azt.”.

| 13. | A 6. oldalon, az I. mellékletben, a C szakasz címében: |
| --- | --- |

13.

A 6. oldalon, az I. mellékletben, a C szakasz címében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„TAGÁLLAMI SZUVERENITÁS”,

helyesen:

helyesen:

„SZUVERENITÁS”.

| 14. | A 6. oldalon, az I. mellékletben, a C szakasz (1) bekezdése, első albekezdésében: |
| --- | --- |

14.

A 6. oldalon, az I. mellékletben, a C szakasz (1) bekezdése, első albekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„A tagállamok tudomásul veszik, hogy az Egyesült Királyság a Szerződésekben rögzített különleges helyzetének megfelelően nem elkötelezett az Európai Unióba való fokozottabb politikai integrálódás mellett. Az ezzel kapcsolatos érdemi rendelkezéseket a Szerződések vonatkozó rendelkezéseivel, valamint az egyes tagállamok alkotmányos követelményeivel összhangban be fogják építeni a Szerződésekbe azok következő módosításakor, hogy egyértelmű legyen, hogy a Európa népei közötti mind szorosabb egységre vonatkozó hivatkozások az Egyesült Királyságra nem vonatkoznak.”,

helyesen:

helyesen:

„Elismerésre kerül, hogy az Egyesült Királyság a Szerződésekben rögzített különleges helyzetének megfelelően nem elkötelezett az Európai Unióba való további politikai integrálódás mellett. Az ezzel kapcsolatos érdemi rendelkezéseket a Szerződések vonatkozó rendelkezéseivel, valamint az egyes tagállamok alkotmányos követelményeivel összhangban be fogják építeni a Szerződésekbe azok következő módosításakor, hogy egyértelmű legyen, hogy a Európa népei közötti mind szorosabb egységre vonatkozó hivatkozások az Egyesült Királyságra nem vonatkoznak.”.

| 15. | A 6. oldalon, az I. mellékletben, a C szakasz (1) bekezdése, második albekezdésében: |
| --- | --- |

15.

A 6. oldalon, az I. mellékletben, a C szakasz (1) bekezdése, második albekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„Az Európa népei közötti mind szorosabb egységre vonatkozó, a Szerződésekben és azok preambulumában foglalt utalások, valamint annak létrehozására irányuló folyamatok nem kínálnak jogalapot a Szerződések vagy az Unió másodlagos joga bármely rendelkezése hatályának a kiterjesztésére. Nem helyénvaló azokat sem a Szerződésekben meghatározott uniós hatáskörök, sem pedig a Szerződésekben rögzített intézményi jogkörök a tágabb értelmezésének az alátámasztására felhasználni.”,

helyesen:

helyesen:

„Az Európa népei közötti mind szorosabb egység létrehozására irányuló folyamatra vonatkozó, a Szerződésekben és azok preambulumában foglalt utalások nem kínálnak jogalapot a Szerződések vagy az Unió másodlagos joga bármely rendelkezése hatályának a kiterjesztésére. Nem helyénvaló azokat sem a Szerződésekben meghatározott uniós hatáskörök, sem pedig a Szerződésekben rögzített intézményi jogkörök a tágabb értelmezésének az alátámasztására felhasználni.”.

| 16. | A 7. oldalon, az I. mellékletben, a C. szakasz (3) bekezdése második albekezdésében: |
| --- | --- |

16.

A 7. oldalon, az I. mellékletben, a C. szakasz (3) bekezdése második albekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„A megvitatást követően a tagállamoknak a Tanács keretében ülésező képviselői – a Szerződések eljárási követelményeinek betartásával felhagynak a jogalkotási aktus tervezetének vizsgálatával, kivéve, ha a tervezet módosításra kerül oly módon, amely megoldást jelent az indokolt véleményekben kifejtett fenntartásokra.”,

helyesen:

helyesen:

„A megvitatást követően a tagállamoknak a Tanács keretében ülésező képviselői – a Szerződések eljárási követelményeinek betartásával nem folytatják a jogalkotási aktus tervezetének vizsgálatát, kivéve, ha a tervezet módosításra kerül oly módon, amely megoldást jelent az indokolt véleményekben kifejtett fenntartásokra.”.

| 17. | A 7. oldalon, az I. mellékletben, a C. szakasz (5) bekezdése első albekezdésében: |
| --- | --- |

17.

A 7. oldalon, az I. mellékletben, a C. szakasz (5) bekezdése első albekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„Az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (2) bekezdése megerősíti, hogy a nemzeti biztonság garantálása az egyes tagállamok kizárólagos feladata marad. Ez nem minősül az uniós jogtól való eltérésnek, és ennek megfelelően nem értelmezhető korlátozó jelleggel. Jogkörük gyakorlása során az uniós intézmények teljes mértékben tiszteletben fogják tartani a tagállamokat a nemzeti biztonság tekintetében megillető hatáskört.”,

helyesen:

helyesen:

„Az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (2) bekezdése megerősíti, hogy a nemzeti biztonság az egyes tagállamok kizárólagos feladata marad. Ez nem minősül az uniós jogtól való eltérésnek, és ennek megfelelően nem értelmezhető korlátozó jelleggel. Jogkörük gyakorlása során az uniós intézmények teljes mértékben tiszteletben fogják tartani a tagállamokat a nemzeti biztonság tekintetében megillető feladatát.”.

| 18. | A 7. oldalon, az I. mellékletben, a D szakasz (1) bekezdése, a) pontjának, első albekezdésében: |
| --- | --- |

18.

A 7. oldalon, az I. mellékletben, a D szakasz (1) bekezdése, a) pontjának, első albekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„Jóllehet a munkavállalóknak az EUMSZ 45. cikke szerinti szabad mozgása azt vonja maga után, hogy a foglalkoztatás, a javadalmazás, valamint az egyéb munka- és foglalkoztatási feltételek tekintetében meg kell szüntetni az állampolgárság alapján történő minden megkülönböztetést, ezt a jogot közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okok alapján korlátozni lehet. Ezen túlmenően abban az esetben, ha a közérdeken alapuló kényszerítő körülmények azt szükségessé teszik, a munkavállalók szabad mozgása korlátozható az elérni kívánt jogos célhoz mérten arányos intézkedések révén. E tekintetben közérdeken alapuló kényszerítő indoknak minősül többek között a munkaerő-felvétel előmozdítása, a munkanélküliség csökkentése, a kiszolgáltatott helyzetű munkavállalók védelme, valamint a szociális biztonsági rendszerek fenntarthatóságára komoly veszélyt jelentő kockázatok elhárítása, amelyeket az Európai Unió Bíróságának joggyakorlata is elismert, eseti alapú elemzései útján.”,

helyesen:

helyesen:

„Jóllehet a munkavállalóknak az EUMSZ 45. cikke szerinti szabad mozgása azt vonja maga után, hogy a foglalkoztatás, a javadalmazás, valamint az egyéb munka- és foglalkoztatási feltételek tekintetében meg kell szüntetni az állampolgárság alapján történő minden megkülönböztetést, ezt a jogot közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okok alapján korlátozni lehet. Ezen túlmenően abban az esetben, ha a közérdeken alapuló kényszerítő körülmények azt szükségessé teszik, a munkavállalók szabad mozgása korlátozható az elérni kívánt jogos célhoz mérten arányos intézkedések révén. E tekintetben a munkaerő-felvétel előmozdítása, a munkanélküliség csökkentése, a kiszolgáltatott helyzetű munkavállalók védelme, valamint a szociális biztonsági rendszerek fenntarthatóságára komoly veszélyt jelentő kockázatok elhárítása az Európai Unió Bíróságának joggyakorlatában (eseti alapú elemzései alapján) elismerten, a közérdeken alapuló kényszerítő indoknak minősül.”.

| 19. | A 8. oldalon, az I. mellékletben, a D szakasz (1) pontja, b) alpontjának, második albekezdésében: |
| --- | --- |

19.

A 8. oldalon, az I. mellékletben, a D szakasz (1) pontja, b) alpontjának, második albekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„A keresőtevékenységet nem folytató személyeknek az uniós jog értelmében abban az esetben van joguk a fogadó tagállam területén tartózkodni, ha elegendő forrással rendelkeznek önmaguk és családtagjaik számára ahhoz, hogy ne jelentsenek indokolatlan terhet a fogadó tagállam szociális biztonsági rendszerére, és a azok a személyek, akik a fogadó tagállamban teljes körű egészségbiztosítással rendelkeznek.”,

helyesen:

helyesen:

„A keresőtevékenységet nem folytató személyeknek az uniós jog értelmében abban az esetben van joguk a fogadó tagállam területén tartózkodni, ha elegendő forrással rendelkeznek önmaguk és családtagjaik számára ahhoz, hogy ne jelentsenek indokolatlan terhet a fogadó tagállam szociális biztonsági rendszerére, és a fogadó tagállamban teljes körű egészségbiztosítással rendelkeznek.”.

| 20. | A 8. oldalon, az I. mellékletben, a D szakasz (1) pontja, c) alpontjának, második albekezdésében: |
| --- | --- |

20.

A 8. oldalon, az I. mellékletben, a D szakasz (1) pontja, c) alpontjának, második albekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„Az uniós jogszabályok értelmében a tagállamok felléphetnek a joggal való visszaélés vagy csalás megelőzése érdekében, így például akkor, ha egy személy hamis okmányokat mutat be, továbbá az olyan esetekben is, amikor harmadik országbeli állampolgárral érdekházasságot köt vagy tart fenn abból a célból, hogy a szabad mozgás jogát kihasználva jogszerűvé tegye a tagállamban való jogellenes tartózkodását vagy hogy fellépjen az olyan esetekkel szemben, amikor a szabad mozgás jogát kihasználva, a harmadik országbeli állampolgárokra alkalmazandó nemzeti bevándorlási szabályokat megkerüli.”,

helyesen:

helyesen:

„Az uniós jogszabályok értelmében a tagállamok felléphetnek a joggal való visszaélés vagy csalás megelőzése érdekében, így például akkor, ha egy személy hamis okmányokat mutat be, továbbá az olyan esetekben is, amikor harmadik országbeli állampolgárral érdekházasságot köt vagy tart fenn abból a célból, hogy a szabad mozgás jogát kihasználva jogszerűvé tegye a tagállamban való jogellenes tartózkodást vagy hogy fellépjen az olyan esetekkel szemben, amikor a szabad mozgás jogát kihasználva, a harmadik országbeli állampolgárokra alkalmazandó nemzeti bevándorlási szabályokat megkerüli.”.

| 21. | A 8. oldalon, az I. mellékletben, a D szakasz (1) pontja, c) alpontjának, harmadik albekezdésében: |
| --- | --- |

21.

A 8. oldalon, az I. mellékletben, a D szakasz (1) pontja, c) alpontjának, harmadik albekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„A fogadó tagállamok hozhatnak olyan korlátozó intézkedéseket is, amelyek az ország olyan személyektől való védelméhez szükségesek, akiknek a egyéni magatartása közrendi vagy közbiztonsági szempontból valószínűsíthetően valódi és súlyos veszélyt jelent. Annak mérlegelése során, hogy az adott személy magatartása közvetlen veszélyt jelent-e a közrendre vagy a közbiztonságra nézve, a tagállamok figyelembe vehetik az érintett személy előéletét, és a veszélynek nem kell minden esetben olyan veszélynek lennie, amely azonnal bekövetkezhet. A tagállamok megelőző jelleggel akkor is felléphetnek, ha az adott személy vonatkozásában korábban nem született büntetőjogi felelősséget megállapító ítélet, feltéve, hogy a fellépés specifikusan a szóban forgó személyt érinti.”,

helyesen:

helyesen:

„A fogadó tagállamok hozhatnak olyan korlátozó intézkedéseket is, amelyek az ország olyan személyektől való védelméhez szükségesek, akiknek a egyéni magatartása közrendi vagy közbiztonsági szempontból valószínűsíthetően valódi és súlyos veszélyt jelent. Annak mérlegelése során, hogy az adott személy magatartása közvetlen veszélyt jelent-e a közrendre vagy a közbiztonságra nézve, a tagállamok figyelembe vehetik az érintett személy előéletét, és a veszélynek nem kell minden esetben olyan veszélynek lennie, amely azonnal bekövetkezhet. A tagállamok megelőző indokkal akkor is felléphetnek, ha az adott személy vonatkozásában korábban nem született büntetőjogi felelősséget megállapító ítélet, feltéve, hogy ezen indokok specifikusan a szóban forgó személyt érintik.”.

| 22. | A 9. oldalon, az I. mellékletben, a D szakasz (2) pontja b) alpontjában: |
| --- | --- |

22.

A 9. oldalon, az I. mellékletben, a D szakasz (2) pontja b) alpontjában:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

| „b) | annak figyelembevétele érdekében, hogy az adott tagállam által biztosított, járulékfizetéshez kötött ellátási formák ezt a tagállamot a munkavállalók számára vonzóvá teszik, a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 492/2011/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) módosítására irányuló javaslat, amely egy riasztási és biztosítéki mechanizmus létrehozásáról fog rendelkezni az olyan helyzetek kezelésére, amikor hosszú időn keresztül kivételes méreteket ölt a más tagállamokból származó munkavállalók beáramlása, ide értendő a korábbi EU bővítését követő múltbéli szakpolitikák következményeit. A javaslat értelmében a mechanizmust alkalmazni kívánó tagállamnak értesítést kell majd küldenie a Bizottságnak és a Tanácsnak arról, hogy ilyen kivételes helyzet állt elő, amely nagyságrendje miatt alapjaiban veszélyezteti ennek a tagállamnak a szociális biztonsági rendszerét, beleértve a tagállam járulékfizetéshez kötött ellátási rendszerének a fő célját is, vagy a szóban forgó kivételes helyzet valószínűsíthetően tartósan fennálló, súlyos nehézségeket fog okozni a tagállam munkaerőpiacán vagy túlzott nyomásnak teszi ki a tagállam közszolgáltatásainak megfelelő működését. A Bizottság azt követően, hogy megvizsgálta az értesítést és az abban szereplő indokokat, javaslatot terjeszt elő, amelynek alapján a Tanács engedélyezheti az érintett tagállamnak, hogy a szükséges mértékben korlátozza munkához kötött, nem járulékalapú ellátás igénybevételére való jogosultságot. A Tanács felhatalmazná a tagállamot arra, hogy a munkaerőpiacára újonnan érkező uniós munkavállalók esetében munkához kötött, nem járulékalapú ellátás igénybevételére való jogosultságot a munka megkezdésétől számított összesen legfeljebb négy évig korlátozza. A korlátozás tekintetében fokozatosságot kell alkalmazni: így kezdetben lehetőség lenne a járulékok megfizetéséhez kötött ellátások rendszeréből való teljes kizárásra, ezt követően az ellátásokra való jogosultság fokozatosan bővülne, így ismerve el azt, hogy az adott munkavállaló az idő múlásával egyre nagyobb mértékben kötődik a fogadó tagállam munkaerőpiacához. A felhatalmazás korlátozott ideig maradna hatályban és az érintett tagállamba újonnan érkező uniós munkavállalókra egy 7 éves időtartamon keresztül lenne alkalmazandó.”, |
| --- | --- |

„b)

annak figyelembevétele érdekében, hogy az adott tagállam által biztosított, járulékfizetéshez kötött ellátási formák ezt a tagállamot a munkavállalók számára vonzóvá teszik, a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 492/2011/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) módosítására irányuló javaslat, amely egy riasztási és biztosítéki mechanizmus létrehozásáról fog rendelkezni az olyan helyzetek kezelésére, amikor hosszú időn keresztül kivételes méreteket ölt a más tagállamokból származó munkavállalók beáramlása, ide értendő a korábbi EU bővítését követő múltbéli szakpolitikák következményeit. A javaslat értelmében a mechanizmust alkalmazni kívánó tagállamnak értesítést kell majd küldenie a Bizottságnak és a Tanácsnak arról, hogy ilyen kivételes helyzet állt elő, amely nagyságrendje miatt alapjaiban veszélyezteti ennek a tagállamnak a szociális biztonsági rendszerét, beleértve a tagállam járulékfizetéshez kötött ellátási rendszerének a fő célját is, vagy a szóban forgó kivételes helyzet valószínűsíthetően tartósan fennálló, súlyos nehézségeket fog okozni a tagállam munkaerőpiacán vagy túlzott nyomásnak teszi ki a tagállam közszolgáltatásainak megfelelő működését. A Bizottság azt követően, hogy megvizsgálta az értesítést és az abban szereplő indokokat, javaslatot terjeszt elő, amelynek alapján a Tanács engedélyezheti az érintett tagállamnak, hogy a szükséges mértékben korlátozza munkához kötött, nem járulékalapú ellátás igénybevételére való jogosultságot. A Tanács felhatalmazná a tagállamot arra, hogy a munkaerőpiacára újonnan érkező uniós munkavállalók esetében munkához kötött, nem járulékalapú ellátás igénybevételére való jogosultságot a munka megkezdésétől számított összesen legfeljebb négy évig korlátozza. A korlátozás tekintetében fokozatosságot kell alkalmazni: így kezdetben lehetőség lenne a járulékok megfizetéséhez kötött ellátások rendszeréből való teljes kizárásra, ezt követően az ellátásokra való jogosultság fokozatosan bővülne, így ismerve el azt, hogy az adott munkavállaló az idő múlásával egyre nagyobb mértékben kötődik a fogadó tagállam munkaerőpiacához. A felhatalmazás korlátozott ideig maradna hatályban és az érintett tagállamba újonnan érkező uniós munkavállalókra egy 7 éves időtartamon keresztül lenne alkalmazandó.”,

helyesen:

helyesen:

| „b) | annak figyelembevétele érdekében, hogy az adott tagállam által biztosított, járulékfizetéshez kötött ellátási formák ezt a tagállamot a munkavállalók számára vonzóvá teszik, a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 492/2011/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) módosítására irányuló javaslat, amely egy riasztási és biztosítéki mechanizmus létrehozásáról fog rendelkezni az olyan helyzetek kezelésére, amikor hosszú időn keresztül kivételes méreteket ölt a más tagállamokból származó munkavállalók beáramlása, ideértve a korábbi EU bővítéseket követő múltbéli szakpolitikák következményeit. A javaslat értelmében a mechanizmust alkalmazni kívánó tagállamnak értesítést kell majd küldenie a Bizottságnak és a Tanácsnak arról, hogy ilyen kivételes helyzet állt elő, amely nagyságrendje miatt alapjaiban veszélyezteti ennek a tagállamnak a szociális biztonsági rendszerét, beleértve a tagállam járulékfizetéshez kötött ellátási rendszerének a fő célját is, vagy a szóban forgó kivételes helyzet súlyos és valószínűsíthetően tartósan fennálló nehézségeket fog okozni a tagállam munkaerőpiacán vagy túlzott nyomásnak teszi ki a tagállam közszolgáltatásainak megfelelő működését. A Bizottság azt követően, hogy megvizsgálta az értesítést és az abban szereplő indokokat, javaslatot terjeszt elő, amelynek alapján a Tanács engedélyezheti az érintett tagállamnak, hogy a szükséges mértékben korlátozza munkához kötött, nem járulékalapú ellátásokhoz való hozzáférést. A Tanács felhatalmazná a tagállamot arra, hogy a munkaerőpiacára újonnan érkező uniós munkavállalók esetében a munkához kötött, nem járulékalapú ellátásokhoz való hozzáférést a munka megkezdésétől számított összesen legfeljebb négy évig korlátozza. A korlátozás tekintetében fokozatosságot kell alkalmazni: így kezdetben lehetőség lenne a teljes kizárásra, ezt követően az ellátásokhoz való hozzáférést fokozatosan bővülne, így ismerve el azt, hogy az adott munkavállaló az idő múlásával egyre nagyobb mértékben kötődik a fogadó tagállam munkaerőpiacához. A felhatalmazás korlátozott ideig maradna hatályban és az érintett tagállamba újonnan érkező uniós munkavállalókra egy 7 éves időtartamon keresztül lenne alkalmazandó.”. |
| --- | --- |

„b)

annak figyelembevétele érdekében, hogy az adott tagállam által biztosított, járulékfizetéshez kötött ellátási formák ezt a tagállamot a munkavállalók számára vonzóvá teszik, a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 492/2011/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) módosítására irányuló javaslat, amely egy riasztási és biztosítéki mechanizmus létrehozásáról fog rendelkezni az olyan helyzetek kezelésére, amikor hosszú időn keresztül kivételes méreteket ölt a más tagállamokból származó munkavállalók beáramlása, ideértve a korábbi EU bővítéseket követő múltbéli szakpolitikák következményeit. A javaslat értelmében a mechanizmust alkalmazni kívánó tagállamnak értesítést kell majd küldenie a Bizottságnak és a Tanácsnak arról, hogy ilyen kivételes helyzet állt elő, amely nagyságrendje miatt alapjaiban veszélyezteti ennek a tagállamnak a szociális biztonsági rendszerét, beleértve a tagállam járulékfizetéshez kötött ellátási rendszerének a fő célját is, vagy a szóban forgó kivételes helyzet súlyos és valószínűsíthetően tartósan fennálló nehézségeket fog okozni a tagállam munkaerőpiacán vagy túlzott nyomásnak teszi ki a tagállam közszolgáltatásainak megfelelő működését. A Bizottság azt követően, hogy megvizsgálta az értesítést és az abban szereplő indokokat, javaslatot terjeszt elő, amelynek alapján a Tanács engedélyezheti az érintett tagállamnak, hogy a szükséges mértékben korlátozza munkához kötött, nem járulékalapú ellátásokhoz való hozzáférést. A Tanács felhatalmazná a tagállamot arra, hogy a munkaerőpiacára újonnan érkező uniós munkavállalók esetében a munkához kötött, nem járulékalapú ellátásokhoz való hozzáférést a munka megkezdésétől számított összesen legfeljebb négy évig korlátozza. A korlátozás tekintetében fokozatosságot kell alkalmazni: így kezdetben lehetőség lenne a teljes kizárásra, ezt követően az ellátásokhoz való hozzáférést fokozatosan bővülne, így ismerve el azt, hogy az adott munkavállaló az idő múlásával egyre nagyobb mértékben kötődik a fogadó tagállam munkaerőpiacához. A felhatalmazás korlátozott ideig maradna hatályban és az érintett tagállamba újonnan érkező uniós munkavállalókra egy 7 éves időtartamon keresztül lenne alkalmazandó.”.

| 23. | A 9. oldalon, az I. mellékletben, a D szakasz (2) pont, harmadik albekezdésében: |
| --- | --- |

23.

A 9. oldalon, az I. mellékletben, a D szakasz (2) pont, harmadik albekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„Az ebben a bekezdésben jelzett jövőbeni intézkedések nem eredményezhetik azt, hogy a hasonló helyzetben lévő uniós munkavállaló hátrányosabb helyzetbe kerül mint a harmadik ország állampolgára.”,

helyesen:

helyesen:

„Az ebben a bekezdésben jelzett jövőbeni intézkedések nem eredményezhetik azt, hogy az uniós munkavállaló hátrányosabb helyzetbe kerül mint a harmadik ország hasonló helyzetben lévő állampolgára.”.

| 24. | A 9. oldalon, az I. mellékletben, az E szakasz (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

24.

A 9. oldalon, az I. mellékletben, az E szakasz (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„A tagállamok bármelyike intézhet az Európai Tanács elnökéhez arra vonatkozó kérést, hogy az e határozat alkalmazásával összefüggő valamely kérdés kerüljön megvitatásra az Európai Tanács keretein belül.”,

helyesen:

helyesen:

„A tagállamok bármelyike intézhet az Európai Tanács elnökéhez arra vonatkozó kérést, hogy az e határozat alkalmazásával összefüggő valamely kérdést az Európai Tanács megvitassa.”.

| 25. | A 10. oldalon, a II. mellékletben a tanácsi határozattervezet címében: |
| --- | --- |

25.

A 10. oldalon, a II. mellékletben a tanácsi határozattervezet címében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„az egyrészt a bankunió, másrészt az euroövezet szorosabb integrációjából fakadó következmények hatékony kezelését célzó különös rendelkezésekről”,

helyesen:

helyesen:

„az egyrészt a bankuniónak, másrészt az euroövezet szorosabb integrációjából fakadó következményeknek a hatékony kezelését célzó különös rendelkezésekről”.

| 26. | A 10. oldalon, a tanácsi határozattervezet (1) preambulumbekezdésében: |
| --- | --- |

26.

A 10. oldalon, a tanácsi határozattervezet (1) preambulumbekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„A 2007. december 13-i 2009/857/EK határozat (1) kiegészítéseképpen olyan rendelkezéseket kell elfogadni, amelyek lehetővé teszik egyrészt a bankunió, másrészt az euroövezet szorosabb integrációjából fakadó következmények hatékony kezelését.”,

helyesen:

helyesen:

„A 2007. december 13-i 2009/857/EK határozat (1) kiegészítéseképpen olyan rendelkezéseket kell elfogadni, amelyek lehetővé teszik az egyrészt a bankuniónak, másrészt az euroövezet szorosabb integrációjából fakadó következményeknek a hatékony kezelését.”.

| 27. | A 10. oldalon, a tanácsi határozattervezet (2) preambulumbekezdésében: |
| --- | --- |

27.

A 10. oldalon, a tanácsi határozattervezet (2) preambulumbekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„Az e határozatban ismertetett mechanizmus elősegíti az állam-, illetve kormányfők határozatának A. szakaszában szereplő, egyrészt a bankunió, másrészt az euroövezet szorosabb integrációjából fakadó következmények hatékony kezelésével kapcsolatos olyan jogalkotási aktusokra vonatkozó elvek tiszteletben tartását, amelyek elfogadásáról a Tanács valamennyi tagja szavaz.”,

helyesen:

helyesen:

„Az e határozatban ismertetett mechanizmus elősegíti az állam-, illetve kormányfők határozatának A. szakaszában szereplő, az egyrészt a bankuniónak, másrészt az euroövezet szorosabb integrációjából fakadó következményeknek a hatékony kezelésével kapcsolatos olyan jogalkotási aktusok tekintetében, amelyek elfogadásáról a Tanács valamennyi tagja szavaz.”.

| 28. | A 10. oldalon, a tanácsi határozattervezet (4) preambulumbekezdésében: |
| --- | --- |

28.

A 10. oldalon, a tanácsi határozattervezet (4) preambulumbekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„Ez a határozat nem érinti a 28 tagállamnak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2013. december 18-án (3) elfogadott egyedi szavazási szabályokat, amelyeket akkor kell alkalmazni, amikor a Tanács a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról szóló 806/2014/EU rendelet (4) 18. cikke alapján fogad el határozatot.”,

helyesen:

helyesen:

„Ez a határozat nem érinti a 28 tagállamnak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2013. december 18-án (3) elfogadott egyedi szavazási szabályokat, amelyeket akkor kell alkalmazni, amikor a Tanács a 806/2014/EU rendelet (4) 18. cikke alapján fogad el határozatot.”.

| 29. | A 11. oldalon, a tanácsi határozattervezet 1. cikke (3) bekezdésének, második albekezdésében: |
| --- | --- |

29.

A 11. oldalon, a tanácsi határozattervezet 1. cikke (3) bekezdésének, második albekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„Megfelelően figyelembe véve az ügy esetleges sürgősségét, valamint a kifogás (1) bekezdés szerinti indokolását alapul véve, ilyen kezdeményezésnek minősülhet az a kérés, hogy az Európai Tanács még a Tanácshoz határozathozatalra történő visszaküldést megelőzően tárgyaljon a kérdésről. A kérdés Európai Tanács elé utalása nem érinti az uniós jogalkotási eljárás szokásos menetét és nem eredményezheti azt a helyzetet, amelyben valamely tagállam vétójogot gyakorolhasson.”,

helyesen:

helyesen:

„Megfelelően figyelembe véve az ügy esetleges sürgősségét, valamint a kifogás (1) bekezdés szerinti indokolását alapul véve, ilyen kezdeményezésnek minősülhet az a kérés, hogy az Európai Tanács még a Tanácshoz határozathozatalra történő visszaküldést megelőzően tárgyaljon a kérdésről. A kérdés Európai Tanács elé utalása nem érinti az uniós jogalkotási eljárás szokásos menetét és nem eredményezheti azt a helyzetet, amelyben valamely tagállam gyakorolja vétójogát.”.

| 30. | A 12. oldalon, a III. melléklet második bekezdésében: |
| --- | --- |

30.

A 12. oldalon, a III. melléklet második bekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„Az Európai Tanács hangsúlyozza, hogy milyen hatalmas értéket képvisel a belső piac – az a határok nélküli terület, amelyen belül megvalósul az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke akadálytalan mozgása. A belső piac az Unió legkiemelkedőbb eredményeinek egyike. A gazdasági és társadalmi problémákkal fémjelzett mostani helyzetben új életet kell lehelnünk a belső piacba, mégpedig oly módon, hogy alkalmazkodni tudjon folyamatosan változó környezetünkhöz. Európának fokoznia kell nemzetközi versenyképességét valamennyi termék és szolgáltatás tekintetében, valamint olyan kulcsfontosságú területeken, mint az energiaügy és a digitális egységes piac.”,

helyesen:

helyesen:

„Az Európai Tanács hangsúlyozza, hogy milyen hatalmas értéket képvisel a belső piac – az a határok nélküli terület, amelyen belül megvalósul az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke akadálytalan mozgása. A belső piac az Unió legkiemelkedőbb eredményeinek egyike. A gazdasági és társadalmi kihívásokkal fémjelzett mostani helyzetben új életet kell lehelnünk a belső piacba, és oly módon kell alakítanunk, hogy lépést tudjon tartani folyamatosan változó környezetünkkel. Európának fokoznia kell nemzetközi versenyképességét valamennyi termék és szolgáltatás tekintetében, valamint olyan kulcsfontosságú területeken, mint az energia és a digitális egységes piac.”.

| 31. | A 12. oldalon, a III. melléklet negyedik bekezdésében: |
| --- | --- |

31.

A 12. oldalon, a III. melléklet negyedik bekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„Annak érdekében, hogy elősegítsék e célok elérését, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodásra jutott a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásról. Csak akkor lehet egyrészt egyszerűsíteni az uniós jogszabályokat és elkerülni a túlszabályozást, valamint csökkenteni a polgárok, a közigazgatási szervek és vállalkozások – ezen belül különösen a kis- és középvállalkozások – adminisztratív terheit, másrészt pedig biztosítani a jogszabályokban foglalt célok teljesülését, ha az intézményközi megállapodás keretei között tényleges együttműködésre kerül sor.”,

helyesen:

helyesen:

„Annak érdekében, hogy elősegítsék e célok elérését, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodásra jutott a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásról. Csak akkor lehet egyrészt egyszerűsíteni az uniós jogszabályokat és elkerülni a túlszabályozást, valamint csökkenteni a polgárok, a közigazgatási szervek és vállalkozások – ezen belül különösen a kis- és középvállalkozások – adminisztratív terheit, másrészt pedig biztosítani a jogszabályokban foglalt célok teljesülését, ha az intézményközi megállapodás keretei között hatékony együttműködésre kerül sor.”.

| 32. | A 12. oldalon, a III. melléklet ötödik bekezdése első franciabekezdésében: |
| --- | --- |

32.

A 12. oldalon, a III. melléklet ötödik bekezdése első franciabekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„határozott elkötelezettség a mellett, hogy adott esetben például egyes jogszabályok visszavonásával vagy hatályon kívül helyezésével egyszerűsítjük a szabályozást és csökkentjük a szabályozásból eredő terheket, továbbá arra, hogy a jogalkotási ciklus egésze során uniós és tagállami szinten egyaránt jobban kiaknázzuk a hatástanulmányokban és az utólagos értékelésekben rejlő lehetőségeket. Ehhez azokra az eredményekre kell építenünk, amelyeket a célravezető és hatásos szabályozás programjának (REFIT) köszönhetően már elértünk;”,

helyesen:

helyesen:

„határozott elkötelezettség, adott esetben például egyes jogszabályok visszavonásával vagy hatályon kívül helyezésével, továbbá a jogalkotási folyamat egésze során uniós és tagállami szinten, a hatástanulmányokban és az utólagos értékelésekben rejlő lehetőségek jobb kiaknázásával a szabályozás egyszerűsítése és a szabályozásból eredő terhek csökkentése mellett. Ehhez a célravezető és hatásos szabályozás programjának (REFIT) köszönhetően már elért eredményekre kell építeni;”.

| 33. | A 12. oldalon, a III. melléklet kilencedik bekezdésében: |
| --- | --- |

33.

A 12. oldalon, a III. melléklet kilencedik bekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„Az Európai Tanács folyamatosan nyomon fogja követni a fejleményeket, és felkéri az Általános Ügyek Tanácsát és a Versenyképességi Tanácsot, hogy rendszeres időközönként értékeljék az e nyilatkozatban rögzített különböző elemekkel kapcsolatban elért eredményeket.”,

helyesen:

helyesen:

„Az Európai Tanács folyamatosan nyomon fogja követni a fejleményeket, és felkéri az Általános Ügyek Tanácsát és a Versenyképességi Tanácsot, hogy rendszeres időközönként értékeljék az e nyilatkozatban rögzített különböző elemekkel kapcsolatos előrehaladást.”.

| 34. | A 16. oldalon, a VII. melléklet címében: |
| --- | --- |

34.

A 16. oldalon, a VII. melléklet címében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG NYILATKOZATA a személyek szabad mozgásához való joggal történő visszaéléssel összefüggő kérdésekről”,

helyesen:

helyesen:

„AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG NYILATKOZATA a személyek szabad mozgásának jogával történő visszaéléssel összefüggő kérdésekről”.

| 35. | A 16. oldalon, a VII. melléklet negyedik bekezdésében: |
| --- | --- |

35.

A 16. oldalon, a VII. melléklet negyedik bekezdésében:

a következő szövegrész:

a következő szövegrész:

„A Bizottság azt is egyértelművé fogja tenni, hogy a tagállamok figyelembe vehetik egy személy előéletét annak megállapításakor, hogy az uniós polgár magatartása pillanatnyilag veszélyt jelent-e a közrendre vagy a közbiztonságra nézve. A tagállamok megelőzési célból büntetett előélet hiányában is hivatkozhatnak a közrendre vagy a közbiztonságra, de csak konkrétan az érintett személyre vonatkozóan. A Bizottság pontosítani fogja a »súlyos közrendi vagy közbiztonsági ok« és a »közbiztonság nyomós oka« fogalmát is. Ezenkívül az uniós polgárok szabad mozgásáról szóló 2004/38/EK irányelv egy későbbi felülvizsgálata alkalmával a Bizottság meg fogja vizsgálni azokat a küszöbszámokat is, amelyekhez e fogalmak kapcsolódnak.”,

helyesen:

helyesen:

„A Bizottság azt is egyértelművé fogja tenni, hogy a tagállamok figyelembe vehetik egy személy előéletét annak megállapításakor, hogy az uniós polgár magatartása »pillanatnyilag« veszélyt jelent-e a közrendre vagy a közbiztonságra nézve. A tagállamok megelőzési indokkal büntetett előélet hiányában is hivatkozhatnak a közrendre vagy a közbiztonságra, amennyiben ezek az indokok konkrétan az érintett személyre vonatkoznak. A Bizottság pontosítani fogja a »súlyos közrendi vagy közbiztonsági ok« és a »közbiztonság nyomós oka« fogalmát is. Ezenkívül az uniós polgárok szabad mozgásáról szóló 2004/38/EK irányelv egy későbbi felülvizsgálata alkalmával a Bizottság meg fogja vizsgálni azokat a küszöbszámokat is, amelyekhez e fogalmak kapcsolódnak.”.

---