# Euroopa Liidu C 208/10.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 208 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide10. juuni 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 208

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide10. juuni 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  2013–2014 ISTUNGJÄRK21.– 24. oktoobri 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 32 E, 4.2.2014 .VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  2013–2014 ISTUNGJÄRK21.– 24. oktoobri 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 32 E, 4.2.2014 .VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 32 E, 4.2.2014

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 22. oktoober 2013 |
| 2016/C 208/01 | Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Saheli piirkonnas (2013/2020(INI)) | 2 |
| 2016/C 208/02 | Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta resolutsioon kohalike asutuste ja kodanikuühiskonna rolli kohta Euroopa tegevuses jätkusuutliku arengu toetamisel (2012/2288(INI)) | 25 |
| 2016/C 208/03 | Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta resolutsioon hariduse ümbermõtestamise kohta (2013/2041(INI)) | 32 |
| 2016/C 208/04 | Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ühinemiseelsete fondide eelarve haldamise kohta kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kohtusüsteemide ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas (2011/2033(INI)) | 43 |
| 2016/C 208/05 | Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta resolutsioon komisjoni aruande kohta nõukogule, mis põhineb liikmesriikide aruannetel nõukogu soovituse 2009/C 151/01 (mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet) rakendamise kohta (2013/2022(INI)) | 55 |
| 2016/C 208/06 | Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta resolutsioon eksitavate reklaamivõtete kohta (2013/2122(INI)) | 67 |
| | Kolmapäev, 23. oktoober 2013 |
| 2016/C 208/07 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon merealaste teadmiste 2020 ja merepõhja parema kaardistamise kohta säästva kalapüügi edendamiseks (2013/2101(INI)) | 71 |
| 2016/C 208/08 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon Poolas Varssavis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 19) kohta (2013/2666(RSP)) | 78 |
| 2016/C 208/09 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (lõpparuanne) (2013/2107(INI)) | 89 |
| 2016/C 208/10 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon e-õiguskeskkonna tegevuskava (2014–2018) kohta (2013/2852(RSP)) | 117 |
| 2016/C 208/11 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon Euroopa naabruspoliitika kui partnerluse tugevdamise vahendi kohta. Euroopa Parlamendi seisukoht 2012. aasta aruannete kohta (2013/2621(RSP)) | 119 |
| 2016/C 208/12 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2013. aasta prioriteetide rakendamise kohta (2013/2134(INI)) | 137 |
| 2016/C 208/13 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon rändevoogude kohta Vahemerel, pidades eelkõige silmas traagilisi sündmusi Lampedusa lähedal (2013/2827(RSP)) | 148 |
| 2016/C 208/14 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon terroristide rahastamise jälgimisprogrammi käsitleva lepingu peatamise kohta USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimistegevuse tõttu (2013/2831(RSP)) | 153 |
| | Neljapäev, 24. oktoober 2013 |
| 2016/C 208/15 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2013. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruande kohta, mis käsitleb ühist välis- ja julgeolekupoliitikat (2013/2081(INI)) | 157 |
| 2016/C 208/16 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2013. aasta resolutsioon elektroonilise side reguleeriva raamistiku rakendamisaruande kohta (2013/2080(INI)) | 170 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 22. oktoober 2013

2016/C 208/01

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Saheli piirkonnas (2013/2020(INI))

2

2016/C 208/02

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta resolutsioon kohalike asutuste ja kodanikuühiskonna rolli kohta Euroopa tegevuses jätkusuutliku arengu toetamisel (2012/2288(INI))

25

2016/C 208/03

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta resolutsioon hariduse ümbermõtestamise kohta (2013/2041(INI))

32

2016/C 208/04

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ühinemiseelsete fondide eelarve haldamise kohta kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kohtusüsteemide ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas (2011/2033(INI))

43

2016/C 208/05

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta resolutsioon komisjoni aruande kohta nõukogule, mis põhineb liikmesriikide aruannetel nõukogu soovituse 2009/C 151/01 (mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet) rakendamise kohta (2013/2022(INI))

55

2016/C 208/06

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta resolutsioon eksitavate reklaamivõtete kohta (2013/2122(INI))

67

Kolmapäev, 23. oktoober 2013

2016/C 208/07

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon merealaste teadmiste 2020 ja merepõhja parema kaardistamise kohta säästva kalapüügi edendamiseks (2013/2101(INI))

71

2016/C 208/08

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon Poolas Varssavis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 19) kohta (2013/2666(RSP))

78

2016/C 208/09

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (lõpparuanne) (2013/2107(INI))

89

2016/C 208/10

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon e-õiguskeskkonna tegevuskava (2014–2018) kohta (2013/2852(RSP))

117

2016/C 208/11

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon Euroopa naabruspoliitika kui partnerluse tugevdamise vahendi kohta. Euroopa Parlamendi seisukoht 2012. aasta aruannete kohta (2013/2621(RSP))

119

2016/C 208/12

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2013. aasta prioriteetide rakendamise kohta (2013/2134(INI))

137

2016/C 208/13

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon rändevoogude kohta Vahemerel, pidades eelkõige silmas traagilisi sündmusi Lampedusa lähedal (2013/2827(RSP))

148

2016/C 208/14

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon terroristide rahastamise jälgimisprogrammi käsitleva lepingu peatamise kohta USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimistegevuse tõttu (2013/2831(RSP))

153

Neljapäev, 24. oktoober 2013

2016/C 208/15

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2013. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruande kohta, mis käsitleb ühist välis- ja julgeolekupoliitikat (2013/2081(INI))

157

2016/C 208/16

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2013. aasta resolutsioon elektroonilise side reguleeriva raamistiku rakendamisaruande kohta (2013/2080(INI))

170

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 22. oktoober 2013 |
| 2016/C 208/17 | P7_TA(2013)0425Veini tariifikvoodid ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009 seoses veini tariifikvootidega (COM(2013)0187 – C7-0090/2013 – 2013/0099(COD))P7_TC1-COD(2013)0099Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009 seoses veini tariifikvootidega | 176 |
| 2016/C 208/18 | Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Kirgiisi Vabariigile (11703/1/2013 – C7-0314/2013 – 2011/0458(COD)) | 177 |
| 2016/C 208/19 | Euroopa Parlamendi 22. oktoobril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta (COM(2012)0541 – C7-0317/2012 – 2012/0267(COD)) | 178 |
| 2016/C 208/20 | Euroopa Parlamendi 22. oktoobril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid ja millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 (COM(2012)0542 – C7-0318/2012 – 2012/0266(COD)) | 310 |
| 2016/C 208/21 | P7_TA(2013)0429Laevade ringlussevõtt ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus laevade ringlussevõtu kohta (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD))P7_TC1-COD(2012)0055Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, laevade ringlussevõtu kohta ning määruse (EÜ) nr 1013/2006 ja direktiivi 2009/16/EÜ muutmise kohta | 474 |
| 2016/C 208/22 | P7_TA(2013)0430Euroopa rahvastikustatistika ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa rahvastikustatistika kohta (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD))P7_TC1-COD(2011)0440Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Euroopa rahvastikustatistika kohta | 475 |
| | Kolmapäev, 23. oktoober 2013 |
| 2016/C 208/23 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti kohta (13176/2013 – C7-0260/2013 – 2013/2145(BUD)) | 476 |
| 2016/C 208/24 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse liidu õiguste rakendamist rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade kohaldamisel ja jõustamisel (COM(2012)0773 – C7-0415/2012 – 2012/0359(COD)) | 493 |
| 2016/C 208/25 | P7_TA(2013)0440Ühenduse ja kolmandate riikide vaheline narkootikumide lähteainetega kauplemine ***IEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 111/2005, millega kehtestatakse ühenduse ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad (COM(2012)0521 – C7-0316/2012 – 2012/0250(COD))P7_TC1-COD(2012)0250Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 111/2005, millega kehtestatakse ühenduse ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad | 505 |
| 2016/C 208/26 | Euroopa Parlamendi 23. oktoobril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006 ja nõukogu määrus (EÜ) nr 861/2006 ning nõukogu määrus nr XXX/2011 integreeritud merenduspoliitika kohta (COM(2013)0245 – C7-0108/2013 – 2011/0380(COD)) | 506 |
| 2016/C 208/27 | P7_TA(2013)0442Narkootikumide lähteained ***IEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta (COM(2012)0548 – C7-0319/2012 – 2012/0261(COD))P7_TC1-COD(2012)0261Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta | 693 |
| | Neljapäev, 24. oktoober 2013 |
| 2016/C 208/28 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 6/2013 kohta, III jagu – Komisjon (14870/2013 – C7-0378/2013 – 2013/2151(BUD)) | 694 |
| 2016/C 208/29 | P7_TA(2013)0451ELi üldine keskkonnaalane tegevusprogramm aastani 2020 ***IEuroopa Parlamendi 24. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 Hea elu maakera võimaluste piires (COM(2012)0710 – C7-0392/2012 – 2012/0337(COD))P7_TC1-COD(2012)0337Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2013/EL, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 Hea elu maakera võimaluste piires | 696 |
| 2016/C 208/30 | P7_TA(2013)0452Ioniseeriva kiirgusega kokkupuutest tulenevad ohud ***IEuroopa Parlamendi 24. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (COM(2012)0242 – C7-0151/2012 – 2011/0254(COD))P7_TC1-COD(2011)0254Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kokkupuutest tulenevate ohtude eest | 697 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 22. oktoober 2013

2016/C 208/17

P7_TA(2013)0425Veini tariifikvoodid ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009 seoses veini tariifikvootidega (COM(2013)0187 – C7-0090/2013 – 2013/0099(COD))P7_TC1-COD(2013)0099Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009 seoses veini tariifikvootidega

176

2016/C 208/18

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Kirgiisi Vabariigile (11703/1/2013 – C7-0314/2013 – 2011/0458(COD))

177

2016/C 208/19

Euroopa Parlamendi 22. oktoobril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta (COM(2012)0541 – C7-0317/2012 – 2012/0267(COD))

178

2016/C 208/20

Euroopa Parlamendi 22. oktoobril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid ja millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 (COM(2012)0542 – C7-0318/2012 – 2012/0266(COD))

310

2016/C 208/21

P7_TA(2013)0429Laevade ringlussevõtt ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus laevade ringlussevõtu kohta (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD))P7_TC1-COD(2012)0055Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, laevade ringlussevõtu kohta ning määruse (EÜ) nr 1013/2006 ja direktiivi 2009/16/EÜ muutmise kohta

474

2016/C 208/22

P7_TA(2013)0430Euroopa rahvastikustatistika ***IEuroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa rahvastikustatistika kohta (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD))P7_TC1-COD(2011)0440Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Euroopa rahvastikustatistika kohta

475

Kolmapäev, 23. oktoober 2013

2016/C 208/23

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti kohta (13176/2013 – C7-0260/2013 – 2013/2145(BUD))

476

2016/C 208/24

Euroopa Parlamendi 23. oktoobril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse liidu õiguste rakendamist rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade kohaldamisel ja jõustamisel (COM(2012)0773 – C7-0415/2012 – 2012/0359(COD))

493

2016/C 208/25

P7_TA(2013)0440Ühenduse ja kolmandate riikide vaheline narkootikumide lähteainetega kauplemine ***IEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 111/2005, millega kehtestatakse ühenduse ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad (COM(2012)0521 – C7-0316/2012 – 2012/0250(COD))P7_TC1-COD(2012)0250Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 111/2005, millega kehtestatakse ühenduse ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad

505

2016/C 208/26

Euroopa Parlamendi 23. oktoobril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006 ja nõukogu määrus (EÜ) nr 861/2006 ning nõukogu määrus nr XXX/2011 integreeritud merenduspoliitika kohta (COM(2013)0245 – C7-0108/2013 – 2011/0380(COD))

506

2016/C 208/27

P7_TA(2013)0442Narkootikumide lähteained ***IEuroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta (COM(2012)0548 – C7-0319/2012 – 2012/0261(COD))P7_TC1-COD(2012)0261Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta

693

Neljapäev, 24. oktoober 2013

2016/C 208/28

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 6/2013 kohta, III jagu – Komisjon (14870/2013 – C7-0378/2013 – 2013/2151(BUD))

694

2016/C 208/29

P7_TA(2013)0451ELi üldine keskkonnaalane tegevusprogramm aastani 2020 ***IEuroopa Parlamendi 24. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 Hea elu maakera võimaluste piires (COM(2012)0710 – C7-0392/2012 – 2012/0337(COD))P7_TC1-COD(2012)0337Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2013/EL, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 Hea elu maakera võimaluste piires

696

2016/C 208/30

P7_TA(2013)0452Ioniseeriva kiirgusega kokkupuutest tulenevad ohud ***IEuroopa Parlamendi 24. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (COM(2012)0242 – C7-0151/2012 – 2011/0254(COD))P7_TC1-COD(2011)0254Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kokkupuutest tulenevate ohtude eest

697

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

10.6.2016

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/1

---

EUROOPA PARLAMENT

2013–2014 ISTUNGJÄRK

21.– 24. oktoobri 2013. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 32 E, 4.2.2014
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 22. oktoober 2013

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/2

---

P7_TA(2013)0431

Inimõigused Saheli piirkonnas

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Saheli piirkonnas (2013/2020(INI))

(2016/C 208/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO ja Aafrika peamisi inimõiguste konventsioone ja lepinguid, sealhulgas inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ja Aafrika peamisi inimõiguste konventsioone ja lepinguid, sealhulgas inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW) ja selle fakultatiivprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW) ja selle fakultatiivprotokolli,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartale lisatud protokolli naiste õiguste kohta Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartale lisatud protokolli naiste õiguste kohta Aafrikas,

| — | võttes arvesse 17. juulil 1998 vastu võetud ja 1. juulil 2002 jõustunud Rooma statuuti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. juulil 1998 vastu võetud ja 1. juulil 2002 jõustunud Rooma statuuti,

| — | võttes arvesse 23. juunil 2000 allkirjastatud ja 22. juunil 2010 läbi vaadatud Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 2000 allkirjastatud ja 22. juunil 2010 läbi vaadatud Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2012. aasta järeldusi inimõigusi ja demokraatiat käsitleva ELi strateegilise raamistiku ning inimõigusi ja demokraatiat käsitleva ELi tegevuskava kohta ning nõukogu 25. juuli 2012. aasta otsust, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja (1), ja nõukogu 18. märtsi 2013. aasta otsust, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Sahelis (2), eelkõige inimõiguste artikleid tema mandaadiga seoses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2012. aasta järeldusi inimõigusi ja demokraatiat käsitleva ELi strateegilise raamistiku ning inimõigusi ja demokraatiat käsitleva ELi tegevuskava kohta ning nõukogu 25. juuli 2012. aasta otsust, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja (1), ja nõukogu 18. märtsi 2013. aasta otsust, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Sahelis (2), eelkõige inimõiguste artikleid tema mandaadiga seoses,

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi Saheli piirkonna, eelkõige Mali kohta, sealhulgas nõukogu 21. märtsi 2011. aasta järeldusi Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva ELi strateegia kohta, ning hilisemaid järeldusi, sealhulgas 2013. aasta 17. ja 31. jaanuari, 18. veebruari, 22. aprilli, 27. mai ja 24. juuni järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi Saheli piirkonna, eelkõige Mali kohta, sealhulgas nõukogu 21. märtsi 2011. aasta järeldusi Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva ELi strateegia kohta, ning hilisemaid järeldusi, sealhulgas 2013. aasta 17. ja 31. jaanuari, 18. veebruari, 22. aprilli, 27. mai ja 24. juuni järeldusi,

| — | võttes arvesse ÜRO deklaratsiooni naiste ja laste kaitse kohta hädaolukorras ja relvastatud konfliktides ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000) ja 1820 (2008) naiste, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO deklaratsiooni naiste ja laste kaitse kohta hädaolukorras ja relvastatud konfliktides ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000) ja 1820 (2008) naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2011. aasta järeldusi ELi laiaulatusliku lähenemisviisi näitajate kohta naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1325(2000) ja 1820(2008) rakendamiseks ELi poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2011. aasta järeldusi ELi laiaulatusliku lähenemisviisi näitajate kohta naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1325(2000) ja 1820(2008) rakendamiseks ELi poolt,

| — | võttes arvesse ELi inimõigustealaseid suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõigustealaseid suuniseid,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid, milles käsitletakse naiste- ja tüdrukutevastast vägivalda ja võitlust nende igasuguse diskrimineerimise vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid, milles käsitletakse naiste- ja tüdrukutevastast vägivalda ja võitlust nende igasuguse diskrimineerimise vastu,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone ning ÜRO peasekretäri ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku aruandeid Saheli piirkonna ja eelkõige Mali kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone ning ÜRO peasekretäri ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku aruandeid Saheli piirkonna ja eelkõige Mali kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri aruannet ÜRO Julgeolekunõukogule olukorra kohta Saheli piirkonnas, mis avaldati 14. juunil 2013, ning sellele lisatud Sahelit käsitlevat ÜRO integreeritud strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri aruannet ÜRO Julgeolekunõukogule olukorra kohta Saheli piirkonnas, mis avaldati 14. juunil 2013, ning sellele lisatud Sahelit käsitlevat ÜRO integreeritud strateegiat,

| — | võttes arvesse ÜRO 2013. aasta inimarengu aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2013. aasta inimarengu aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni humanitaarabi rakenduskavasid Saheli piirkonna jaoks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni humanitaarabi rakenduskavasid Saheli piirkonna jaoks,

| — | võttes arvesse 15. mail 2013 Brüsselis toimunud rahvusvahelise rahastajate konverentsi „Together for a new Mali” (üheskoos uue Mali suunas) kaaseesistujate järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. mail 2013 Brüsselis toimunud rahvusvahelise rahastajate konverentsi „Together for a new Mali” (üheskoos uue Mali suunas) kaaseesistujate järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu, ÜRO peasekretäri büroo Saheli eriesindaja ja ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuuri algatusel 9. aprillil 2013 Brüsselis toimunud kõrgetasemelist konverentsi naiste juhtrolli kohta Saheli piirkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu, ÜRO peasekretäri büroo Saheli eriesindaja ja ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuuri algatusel 9. aprillil 2013 Brüsselis toimunud kõrgetasemelist konverentsi naiste juhtrolli kohta Saheli piirkonnas,

| — | võttes arvesse ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (2010–2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (2010–2015),

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 8. aprilli 2013. aasta aruannet ÜRO Julgeolekunõukogule Lääne-Sahara kohta, eelkõige selle viidet Lääne-Sahara ja Saheli piirkonna olukorra vastastikusele seotusele, ning võttes arvesse Euroopa välisteenistuse koostatud Saheli julgeolekut ja arengut käsitlevat strateegiat, eelkõige selle kinnitust, et Saheli probleemid on piiriülesed ja üksteisega tihedalt seotud ja et ainult piirkondlik lähenemisviis ning terviklik strateegia, mis hõlmab ka Magribi naaberriike, võimaldab teha kõnealuses piirkonnas edusamme, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 8. aprilli 2013. aasta aruannet ÜRO Julgeolekunõukogule Lääne-Sahara kohta, eelkõige selle viidet Lääne-Sahara ja Saheli piirkonna olukorra vastastikusele seotusele, ning võttes arvesse Euroopa välisteenistuse koostatud Saheli julgeolekut ja arengut käsitlevat strateegiat, eelkõige selle kinnitust, et Saheli probleemid on piiriülesed ja üksteisega tihedalt seotud ja et ainult piirkondlik lähenemisviis ning terviklik strateegia, mis hõlmab ka Magribi naaberriike, võimaldab teha kõnealuses piirkonnas edusamme,

| — | võttes arvesse eriraportööri 28. veebruari 2013. aasta aruannet, milles käsitletakse piinamist ja muud julma, ebainimlikku või alandavat kohtlemist või karistamist ja mis seondub tema missiooniga Marokosse, sealhulgas Lääne-Saharasse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eriraportööri 28. veebruari 2013. aasta aruannet, milles käsitletakse piinamist ja muud julma, ebainimlikku või alandavat kohtlemist või karistamist ja mis seondub tema missiooniga Marokosse, sealhulgas Lääne-Saharasse,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni olukorra kohta Lääne-Saharas (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni olukorra kohta Lääne-Saharas (3),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2011. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2011. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (4),

| — | võttes arvesse oma 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu 22. istungjärgu kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu 22. istungjärgu kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu 19. istungjärku käsitleva Euroopa Parlamendi seisukoha kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu 19. istungjärku käsitleva Euroopa Parlamendi seisukoha kohta (6),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta, mille nõukogu kinnitas 4. oktoobril 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta, mille nõukogu kinnitas 4. oktoobril 2012,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0325/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0325/2013),

| A. | arvestades, et Saheli piirkond on üks maailma vaeseimaid piirkondi, kus esineb tõsiseid probleeme seoses inimõiguste, õigusriigi, julgeoleku ja relvastatud konfliktide ning samuti majandusliku ja ühiskondliku arenguga; arvestades, et nimetatud piirkonna ülim vaesus peegeldub ka ÜRO 2012. aasta inimarenguindeksis, mille kohaselt paigutatakse Niger (186.), Tšaad (184.), Burkina Faso (183.) ja Mali (182.) kuue maailma vähim arenenud riigi hulka; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Saheli piirkond on üks maailma vaeseimaid piirkondi, kus esineb tõsiseid probleeme seoses inimõiguste, õigusriigi, julgeoleku ja relvastatud konfliktide ning samuti majandusliku ja ühiskondliku arenguga; arvestades, et nimetatud piirkonna ülim vaesus peegeldub ka ÜRO 2012. aasta inimarenguindeksis, mille kohaselt paigutatakse Niger (186.), Tšaad (184.), Burkina Faso (183.) ja Mali (182.) kuue maailma vähim arenenud riigi hulka;

| B. | arvestades, et üks piirkonna määravaid iseloomulikke omadusi, mis on tingitud peamiselt poliitilisest ebastabiilsusest, vaesusest ja turvamata piiridest, on ülekanduv mõju, mis põhjustab ühiseid inimõigustealaseid probleeme kogu Saheli piirkonnas; arvestades, et see iseloomulik omadus tingib vajaduse hästi kooskõlastatud ja tervikliku, kogu Saheli majandusgeograafilist piirkonda hõlmava käsituse järele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et üks piirkonna määravaid iseloomulikke omadusi, mis on tingitud peamiselt poliitilisest ebastabiilsusest, vaesusest ja turvamata piiridest, on ülekanduv mõju, mis põhjustab ühiseid inimõigustealaseid probleeme kogu Saheli piirkonnas; arvestades, et see iseloomulik omadus tingib vajaduse hästi kooskõlastatud ja tervikliku, kogu Saheli majandusgeograafilist piirkonda hõlmava käsituse järele;

| C. | arvestades, et demokraatia, rahu ja hea valitsemistava saavutamine on Saheli piirkonna riikide otsustavalt tähtis ülesanne; arvestades, et need riigid peavad hakkama edendama inimõigusi ja põhivabadusi, kaotama naiste ja vähemuste diskrimineerimise ning edendama haridust ja etnilist lepitusprotsessi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et demokraatia, rahu ja hea valitsemistava saavutamine on Saheli piirkonna riikide otsustavalt tähtis ülesanne; arvestades, et need riigid peavad hakkama edendama inimõigusi ja põhivabadusi, kaotama naiste ja vähemuste diskrimineerimise ning edendama haridust ja etnilist lepitusprotsessi;

| D. | arvestades, et käesoleva resolutsiooni kohaldamisala hõlmab ELi Saheli piirkonna strateegias määratletud riike, eelkõige Mauritaaniat, Malit, Nigerit ja olulist osa Burkina Fasost ja Tšaadist; arvestades, et Saheli piirkonna laiem geograafiline ja ökoloogiline määratlus on samuti väga oluline seoses nimetatud piirkonna ühiste inimõigustealaste probleemidega, mis tulenevad konfliktist ja mitmetest inimeste turvalisusega seotud puudustest, sh ebakindlast olukorrast; arvestades, et käesolevas raportis käsitletakse ka inimõiguste olukorda end ise mittevalitseval Lääne-Sahara territooriumil ja Tindoufi laagrites; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et käesoleva resolutsiooni kohaldamisala hõlmab ELi Saheli piirkonna strateegias määratletud riike, eelkõige Mauritaaniat, Malit, Nigerit ja olulist osa Burkina Fasost ja Tšaadist; arvestades, et Saheli piirkonna laiem geograafiline ja ökoloogiline määratlus on samuti väga oluline seoses nimetatud piirkonna ühiste inimõigustealaste probleemidega, mis tulenevad konfliktist ja mitmetest inimeste turvalisusega seotud puudustest, sh ebakindlast olukorrast; arvestades, et käesolevas raportis käsitletakse ka inimõiguste olukorda end ise mittevalitseval Lääne-Sahara territooriumil ja Tindoufi laagrites;

| E. | arvestades, et emade suremuse määr Malis, hinnanguliselt 1 100 surma 100 000 elussünni kohta, on ÜRO andmetel maailma kõrgeim näitaja; arvestades, et ÜRO 2013. aasta inimarengu aruandes tuuakse Nigerit ja Malit esile riikidena, kus on eriti kõrge alla 5-aastaste laste suremuse määr, mis ulatub rohkem kui 200 surmani 1 000 elussünni kohta, ning emadel puudub nendes riikides igasugune haridus; arvestades, et Maailmapanga hinnangul on Nigeris ja Malis algkoolis käijate määr maailma kehvimate hulgas, olles vastavalt 62 % ja 63 %; arvestades, et ÜRO hinnangul kannatas 2012. aasta ränga toidu ja toitumisega seotud kriisi tõttu Saheli piirkonnas ja Lääne-Aafrikas 18 miljonit inimest; arvestades, et komisjoni hinnangul kannatab 2013. aastal piirkonnas endiselt 10,3 miljonit inimest toiduga kindlustamatuse all, sealhulgas 4,2 miljonit malilast, ning 1,4 miljonit alla 5-aastast last kannatab tõsise akuutse alatoitluse ja 3,1 miljonit last mõõduka akuutse alatoitluse all; arvestades, et komisjon on aidanud kaasa Saheli vastupanuvõime algatusele (AGIR–Sahel) ning andnud aastatel 2012–2013 517 miljonit eurot humanitaar- ja arenguabiks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et emade suremuse määr Malis, hinnanguliselt 1 100 surma 100 000 elussünni kohta, on ÜRO andmetel maailma kõrgeim näitaja; arvestades, et ÜRO 2013. aasta inimarengu aruandes tuuakse Nigerit ja Malit esile riikidena, kus on eriti kõrge alla 5-aastaste laste suremuse määr, mis ulatub rohkem kui 200 surmani 1 000 elussünni kohta, ning emadel puudub nendes riikides igasugune haridus; arvestades, et Maailmapanga hinnangul on Nigeris ja Malis algkoolis käijate määr maailma kehvimate hulgas, olles vastavalt 62 % ja 63 %; arvestades, et ÜRO hinnangul kannatas 2012. aasta ränga toidu ja toitumisega seotud kriisi tõttu Saheli piirkonnas ja Lääne-Aafrikas 18 miljonit inimest; arvestades, et komisjoni hinnangul kannatab 2013. aastal piirkonnas endiselt 10,3 miljonit inimest toiduga kindlustamatuse all, sealhulgas 4,2 miljonit malilast, ning 1,4 miljonit alla 5-aastast last kannatab tõsise akuutse alatoitluse ja 3,1 miljonit last mõõduka akuutse alatoitluse all; arvestades, et komisjon on aidanud kaasa Saheli vastupanuvõime algatusele (AGIR–Sahel) ning andnud aastatel 2012–2013 517 miljonit eurot humanitaar- ja arenguabiks;

| F. | arvestades, et osal nende riikide elanikkonnast puudub igasugune juurdepääs tervishoiule; arvestades, et elanikkond kannatab paljude endeemiliste haiguste, nt koolera, meningiidi, leetrite ja HIV/AIDSi all; arvestades, et HIV/AIDSi tagajärjel hukkunute arv on kõrge – Tšaadis 11 000, Burkina Fasos 7 100, Malis 4 400 ja Nigeris 4 300 surma aastas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et osal nende riikide elanikkonnast puudub igasugune juurdepääs tervishoiule; arvestades, et elanikkond kannatab paljude endeemiliste haiguste, nt koolera, meningiidi, leetrite ja HIV/AIDSi all; arvestades, et HIV/AIDSi tagajärjel hukkunute arv on kõrge – Tšaadis 11 000, Burkina Fasos 7 100, Malis 4 400 ja Nigeris 4 300 surma aastas;

| G. | arvestades, et Saheli piirkonna riikides leidub rikkalikult loodusvarasid, sealhulgas naftat, kulda ja uraani, kuid nende kaevandamisest saadavat tulu ei suunata piisavalt uuesti kohalikku majandusse, et võimaldada nende riikide arengut; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Saheli piirkonna riikides leidub rikkalikult loodusvarasid, sealhulgas naftat, kulda ja uraani, kuid nende kaevandamisest saadavat tulu ei suunata piisavalt uuesti kohalikku majandusse, et võimaldada nende riikide arengut;

| H. | arvestades, et kodusõjad ja etnilised konfliktid põhjustavad elanike ümberasustamist ja põgenikelaagrite loomist, näiteks Mentao põgenikelaager Burkina Fasos, Mangaize Nigeris, M’Bera Mauritaanias ja Breijing Tšaadis; arvestades, et elu- ja hügieenitingimused nendes laagrites on õõvastavad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kodusõjad ja etnilised konfliktid põhjustavad elanike ümberasustamist ja põgenikelaagrite loomist, näiteks Mentao põgenikelaager Burkina Fasos, Mangaize Nigeris, M’Bera Mauritaanias ja Breijing Tšaadis; arvestades, et elu- ja hügieenitingimused nendes laagrites on õõvastavad;

| I. | arvestades, et viimased 20 aastat on valimised toimunud Malis korrapäraselt ning et enne riigipööret peeti seda riiki suhteliselt edukaks demokraatiaks Aafrikas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et viimased 20 aastat on valimised toimunud Malis korrapäraselt ning et enne riigipööret peeti seda riiki suhteliselt edukaks demokraatiaks Aafrikas;

| J. | arvestades, et Mali kriis on mitmetahuline ning seda ei saa taandada etnilisele konfliktile; arvestades, et tuareegide mässe ja püüdlust Põhja-Mali iseseisvuse või suurema autonoomia poole kasutasid ära relvastatud džihaadirühmitused, kellest said 2012. aasta alguses ilmaliku Azawadi Rahvusliku Vabastusliikumise (MNLA) liitlased ja kes selle hiljem kõrvale tõrjusid, arvestades, et need rühmitused, eelkõige Ansar Dine, Islamistliku Maghrebi al-Qaeda (AQIM) ja Lääne-Aafrika jumaliku terviklikkuse ja džihaadi liikumine (MUJAO) kasutasid ära hilisemast Bamako riigipöördest tulenevat ebastabiilsust ja laiaulatuslikumat piirkondlikku ebastabiilsust ning neid toetati Liibüas asuvatest kontrollimata relvavarudest; arvestades Mali riigi eksistentsi ähvardavat ohtu ja süstemaatilisi inimõiguste rikkumisi riigi põhjaosas, otsustasid Prantsuse armee ning Aafrika ja ÜRO väed sekkuda, et teha lõpp äärmusrühmituste toimepandud hirmutegudele ja inimõiguste rikkumisele, taastada demokraatia ja õigusriik ning Mali riigivõimu autoriteet ning tagada taas inimõiguste austamine; arvestades, et 18. juunil 2013 allkirjastati Mali valitsuse ja mässuliste vahel esialgne rahukokkulepe; arvestades, et olukord Malis nõuab lahendust, mis ei piirdu pelgalt julgeolekuohtude kõrvaldamisega ning hõlmab rahvusvahelise üldsuse pikaajalist pühendumist ja otsustavat tegutsemist sügavalt juurdunud poliitiliste, arengu- ja humanitaarprobleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Mali kriis on mitmetahuline ning seda ei saa taandada etnilisele konfliktile; arvestades, et tuareegide mässe ja püüdlust Põhja-Mali iseseisvuse või suurema autonoomia poole kasutasid ära relvastatud džihaadirühmitused, kellest said 2012. aasta alguses ilmaliku Azawadi Rahvusliku Vabastusliikumise (MNLA) liitlased ja kes selle hiljem kõrvale tõrjusid, arvestades, et need rühmitused, eelkõige Ansar Dine, Islamistliku Maghrebi al-Qaeda (AQIM) ja Lääne-Aafrika jumaliku terviklikkuse ja džihaadi liikumine (MUJAO) kasutasid ära hilisemast Bamako riigipöördest tulenevat ebastabiilsust ja laiaulatuslikumat piirkondlikku ebastabiilsust ning neid toetati Liibüas asuvatest kontrollimata relvavarudest; arvestades Mali riigi eksistentsi ähvardavat ohtu ja süstemaatilisi inimõiguste rikkumisi riigi põhjaosas, otsustasid Prantsuse armee ning Aafrika ja ÜRO väed sekkuda, et teha lõpp äärmusrühmituste toimepandud hirmutegudele ja inimõiguste rikkumisele, taastada demokraatia ja õigusriik ning Mali riigivõimu autoriteet ning tagada taas inimõiguste austamine; arvestades, et 18. juunil 2013 allkirjastati Mali valitsuse ja mässuliste vahel esialgne rahukokkulepe; arvestades, et olukord Malis nõuab lahendust, mis ei piirdu pelgalt julgeolekuohtude kõrvaldamisega ning hõlmab rahvusvahelise üldsuse pikaajalist pühendumist ja otsustavat tegutsemist sügavalt juurdunud poliitiliste, arengu- ja humanitaarprobleemide lahendamiseks;

| K. | arvestades, et terroristlike rühmituste kohalolek Saheli piirkonnas on pantvangide võtmise ja rünnakute tõttu toonud kaasa suure julgeolekualase ebastabiilsuse kogu piirkonnas; arvestades, et Saheli piirkond on Ladina-Ameerika kuritegelike rühmituste uimastite salakaubaveo transiitala ja et uimastikaubitsejad on sageli seotud terroristlike rühmitustega, kes tagavad transiidi kindluse; arvestades, et need kaubitsejad on üks ebastabiilsuse allikaid nii Saheli piirkonna kui ka salakaubaveo sagedaseks lõppsihtkohaks oleva Euroopa Liidu jaoks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et terroristlike rühmituste kohalolek Saheli piirkonnas on pantvangide võtmise ja rünnakute tõttu toonud kaasa suure julgeolekualase ebastabiilsuse kogu piirkonnas; arvestades, et Saheli piirkond on Ladina-Ameerika kuritegelike rühmituste uimastite salakaubaveo transiitala ja et uimastikaubitsejad on sageli seotud terroristlike rühmitustega, kes tagavad transiidi kindluse; arvestades, et need kaubitsejad on üks ebastabiilsuse allikaid nii Saheli piirkonna kui ka salakaubaveo sagedaseks lõppsihtkohaks oleva Euroopa Liidu jaoks;

| L. | arvestades, et Saheli piirkonna valitsused peavad kriisi püsiva lahenduseni jõudmiseks kaasama asjaomase elanikkonna; arvestades, et eeskätt naiste osalemine Saheli kriisi lahendamisel on vajalik tingimus pikaajalise stabiilsuse saavutamiseks; arvestades, et võitlemine karistamatuse vastu, sealhulgas konflikti ajal soolise vägivalla toimepanijate karistamatuse vastu on piirkonna stabiilsuse ja püsiva rahu kindlustamiseks ülioluline; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Saheli piirkonna valitsused peavad kriisi püsiva lahenduseni jõudmiseks kaasama asjaomase elanikkonna; arvestades, et eeskätt naiste osalemine Saheli kriisi lahendamisel on vajalik tingimus pikaajalise stabiilsuse saavutamiseks; arvestades, et võitlemine karistamatuse vastu, sealhulgas konflikti ajal soolise vägivalla toimepanijate karistamatuse vastu on piirkonna stabiilsuse ja püsiva rahu kindlustamiseks ülioluline;

| M. | arvestades, et EL on pööranud Saheli piirkonnale üha suuremat tähelepanu, mida näitab ELi Saheli piirkonna julgeoleku- ja arengustrateegia vastuvõtmine 2011. aastal, ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) suutlikkuse suurendamise missiooni (EUCAP Sahel Niger) käivitamine 2012. aasta juulis ja ÜJKP väljaõppemissiooni (EUTM) käivitamine Malis 2013. aasta veebruaris, ning Saheli piirkonna jaoks Euroopa Liidu eriesindaja ametisse nimetamine; arvestades, et 18. märtsil 2013 vastu võetud uue Euroopa Liidu eriesindaja mandaat hõlmab ka tugevat inimõiguste komponenti; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL on pööranud Saheli piirkonnale üha suuremat tähelepanu, mida näitab ELi Saheli piirkonna julgeoleku- ja arengustrateegia vastuvõtmine 2011. aastal, ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) suutlikkuse suurendamise missiooni (EUCAP Sahel Niger) käivitamine 2012. aasta juulis ja ÜJKP väljaõppemissiooni (EUTM) käivitamine Malis 2013. aasta veebruaris, ning Saheli piirkonna jaoks Euroopa Liidu eriesindaja ametisse nimetamine; arvestades, et 18. märtsil 2013 vastu võetud uue Euroopa Liidu eriesindaja mandaat hõlmab ka tugevat inimõiguste komponenti;

| N. | arvestades, et keerulised ja läbipõimunud probleemid nõuavad terviklikku ja kooskõlastatud käsitust, milles kasutatakse täielikult kõiki ELi vahendeid ja poliitikavaldkondi ning ühendatakse ELi eesmärgid kriisijuhtimise, julgeolekusektori, arengukoostöö ja keskkonna jätkusuutlikkuse valdkonnas ELi jõupingutustega inimõiguste, demokraatia toetamise ja õigusriigi valdkonnas; arvestades, et piirkonda käsitlev laiahaardeline strateegia peaks hõlmama oluliste volinike, näiteks arengu ja humanitaarabi voliniku, Euroopa välisteenistuse, ELi inimõiguste eriesindaja, Sahelisse nimetatud ELi eriesindaja ja muude oluliste ELi eriesindajate, ELi terrorismivastase võitluse koordinaatori ja ELi liikmesriikide vahelist tõhusat kooskõlastamist, mis toimub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi kaudu; arvestades, et praeguse kriisi tulemuslik lahendus peab hõlmama majandus- ja sotsiaalpoliitikat, mille eesmärk on parandada rahva elatustaset; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et keerulised ja läbipõimunud probleemid nõuavad terviklikku ja kooskõlastatud käsitust, milles kasutatakse täielikult kõiki ELi vahendeid ja poliitikavaldkondi ning ühendatakse ELi eesmärgid kriisijuhtimise, julgeolekusektori, arengukoostöö ja keskkonna jätkusuutlikkuse valdkonnas ELi jõupingutustega inimõiguste, demokraatia toetamise ja õigusriigi valdkonnas; arvestades, et piirkonda käsitlev laiahaardeline strateegia peaks hõlmama oluliste volinike, näiteks arengu ja humanitaarabi voliniku, Euroopa välisteenistuse, ELi inimõiguste eriesindaja, Sahelisse nimetatud ELi eriesindaja ja muude oluliste ELi eriesindajate, ELi terrorismivastase võitluse koordinaatori ja ELi liikmesriikide vahelist tõhusat kooskõlastamist, mis toimub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi kaudu; arvestades, et praeguse kriisi tulemuslik lahendus peab hõlmama majandus- ja sotsiaalpoliitikat, mille eesmärk on parandada rahva elatustaset;

| O. | arvestades, et ELi poliitika peaks eelkõige keskenduma maaelu arengule ja põllumajandusele, et tagada toiduga kindlustatus, mis on panus Sahara-taguse Aafrika jätkusuutlikku sotsiaal-majanduslikku arengusse; arvestades, et Euroopa Komisjon partnerluses ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (UNOCHA), ÜRO Lastefondi (UNICEF), ÜRO ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga ning Maailma Toiduprogrammiga teiste seas panid aluse algatusele AGIR-Sahel, millega püütakse ELi laiaulatusliku lähenemisviisi raames suurendada organisatsioonidevahelist koostööd Saheli piirkonna toidukriisi lahendamisel; arvestades, et partnerid määrasid 750 miljonit eurot minimaalseks investeeringuks, millega tagada sotsiaalsed turvaabinõud kõige haavatavamate kaitsmiseks edaspidiste põudade ilmnemisel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELi poliitika peaks eelkõige keskenduma maaelu arengule ja põllumajandusele, et tagada toiduga kindlustatus, mis on panus Sahara-taguse Aafrika jätkusuutlikku sotsiaal-majanduslikku arengusse; arvestades, et Euroopa Komisjon partnerluses ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (UNOCHA), ÜRO Lastefondi (UNICEF), ÜRO ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga ning Maailma Toiduprogrammiga teiste seas panid aluse algatusele AGIR-Sahel, millega püütakse ELi laiaulatusliku lähenemisviisi raames suurendada organisatsioonidevahelist koostööd Saheli piirkonna toidukriisi lahendamisel; arvestades, et partnerid määrasid 750 miljonit eurot minimaalseks investeeringuks, millega tagada sotsiaalsed turvaabinõud kõige haavatavamate kaitsmiseks edaspidiste põudade ilmnemisel;

| P. | arvestades, et inimõiguste rikkumised ning poliitiline, keskkonna-, arengu- ja humanitaarkriis Saheli piirkonnas mõjutab eelkõige naisi, kes on sageli diskrimineerimise, äärmise ebaturvalisuse, inimliku ebakindluse, püsiva vaesuse ja tõrjutuse ohvrid; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus, naiste poliitilise ja majandusliku mõjuvõimu suurendamine, soolise võrdõiguslikkuse edendamine ja naiste õiguste kaitse on määrava tähtsusega tegurid vaesuse vähendamisel ja jätkusuutliku arengu soodustamisel; arvestades, et üha piiravam sotsiaalne keskkond vähendab naiste liikuvust ja tootlikkust ning lõpuks ka nende suutlikkust olla tõhusad juhid ja kaitsta naiste õigusi; arvestades, et enamik Saheli piirkonna väikepõllumajandustootjaid on naised, kes on siiski maa omandiõiguse küsimustes äärmiselt halval positsioonil; arvestades, et maa omandiõiguse puudumine soodustab naiste vaesust; arvestades, et uuringute kohaselt annab naistele hariduse, sissetuleku teenimise ja selle käsutamise võimaldamine mitmeid positiivseid tagajärgi: emade ja laste suremus väheneb, naiste ja laste tervishoid ja toitumine paraneb, põllumajanduslik tootlikkus suureneb, saab leevendada kliimamuutusi, rahvastiku kasv aeglustub, majandus kasvab ning vaesustsüklid katkevad; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et inimõiguste rikkumised ning poliitiline, keskkonna-, arengu- ja humanitaarkriis Saheli piirkonnas mõjutab eelkõige naisi, kes on sageli diskrimineerimise, äärmise ebaturvalisuse, inimliku ebakindluse, püsiva vaesuse ja tõrjutuse ohvrid; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus, naiste poliitilise ja majandusliku mõjuvõimu suurendamine, soolise võrdõiguslikkuse edendamine ja naiste õiguste kaitse on määrava tähtsusega tegurid vaesuse vähendamisel ja jätkusuutliku arengu soodustamisel; arvestades, et üha piiravam sotsiaalne keskkond vähendab naiste liikuvust ja tootlikkust ning lõpuks ka nende suutlikkust olla tõhusad juhid ja kaitsta naiste õigusi; arvestades, et enamik Saheli piirkonna väikepõllumajandustootjaid on naised, kes on siiski maa omandiõiguse küsimustes äärmiselt halval positsioonil; arvestades, et maa omandiõiguse puudumine soodustab naiste vaesust; arvestades, et uuringute kohaselt annab naistele hariduse, sissetuleku teenimise ja selle käsutamise võimaldamine mitmeid positiivseid tagajärgi: emade ja laste suremus väheneb, naiste ja laste tervishoid ja toitumine paraneb, põllumajanduslik tootlikkus suureneb, saab leevendada kliimamuutusi, rahvastiku kasv aeglustub, majandus kasvab ning vaesustsüklid katkevad;

| Q. | arvestades, et pereplaneerimist käsitleval 2012. aasta juulis toimunud Londoni tippkohtumisel seadsid enam kui sada valitsust, rahvusvahelist organisatsiooni ja vabaühendust endale eesmärgiks investeerida 2020. aastaks veel 4 miljardit USA dollarit, et suurendada 69 maailma kõige vaesemas riigis, mis hõlmavad ka Saheli riike, rasestumisvastaseid vahendeid kasutavate naiste arvu 120 miljoni võrra; arvestades, et need rahalised vahendid lisanduvad juba ette nähtud 10 miljardile dollarile; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et pereplaneerimist käsitleval 2012. aasta juulis toimunud Londoni tippkohtumisel seadsid enam kui sada valitsust, rahvusvahelist organisatsiooni ja vabaühendust endale eesmärgiks investeerida 2020. aastaks veel 4 miljardit USA dollarit, et suurendada 69 maailma kõige vaesemas riigis, mis hõlmavad ka Saheli riike, rasestumisvastaseid vahendeid kasutavate naiste arvu 120 miljoni võrra; arvestades, et need rahalised vahendid lisanduvad juba ette nähtud 10 miljardile dollarile;

| R. | arvestades, et Saheli riigid on allkirjastanud Cotonou lepingu; arvestades, et partnerluse aluseks Euroopa Liiduga on vastastikku kokku lepitud sätted inimõiguste ja hea valitsemistava valdkonnas ning see partnerlus hõlmab arenguabi, head valitsemistava, inimõiguste edendamist ja humanitaarabi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Saheli riigid on allkirjastanud Cotonou lepingu; arvestades, et partnerluse aluseks Euroopa Liiduga on vastastikku kokku lepitud sätted inimõiguste ja hea valitsemistava valdkonnas ning see partnerlus hõlmab arenguabi, head valitsemistava, inimõiguste edendamist ja humanitaarabi;

| S. | arvestades, et ELi koostöö Aafrika Liidu (AL), Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS), Araabia Magribi Liidu, piirkondlike inimõiguste institutsioonide, ÜRO inimõiguste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega on endiselt eeltingimus inimõiguste kaitse ja arendamise tulemuslikuks toetamiseks Saheli piirkonnas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ELi koostöö Aafrika Liidu (AL), Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS), Araabia Magribi Liidu, piirkondlike inimõiguste institutsioonide, ÜRO inimõiguste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega on endiselt eeltingimus inimõiguste kaitse ja arendamise tulemuslikuks toetamiseks Saheli piirkonnas;

| T. | arvestades, et 14. juunil 2013. aastal tegi ÜRO peasekretär ÜRO Julgeolekunõukogule esitatud aruandes ettepaneku võtta vastu Sahelit käsitlev integreeritud strateegia, mis rajaneks kolmel strateegilisel eesmärgil: tõhustada kaasavat ja tulemuslikku valitsemist kogu piirkonnas, rajada riiklikud ja piirkondlikud julgeolekumehhanismid, mis suudavad tegeleda piiriüleste ohtudega, ning integreerida humanitaar- ja arengukavad ning sekkumised, et suurendada pikaajalist vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et 14. juunil 2013. aastal tegi ÜRO peasekretär ÜRO Julgeolekunõukogule esitatud aruandes ettepaneku võtta vastu Sahelit käsitlev integreeritud strateegia, mis rajaneks kolmel strateegilisel eesmärgil: tõhustada kaasavat ja tulemuslikku valitsemist kogu piirkonnas, rajada riiklikud ja piirkondlikud julgeolekumehhanismid, mis suudavad tegeleda piiriüleste ohtudega, ning integreerida humanitaar- ja arengukavad ning sekkumised, et suurendada pikaajalist vastupanuvõimet;

| U. | arvestades, et vaherahu Maroko valitsuse ja Polisario Fronti vahel on püsinud alates 1991. aastast; arvestades, et ÜRO peab Lääne-Saharat end ise mittevalitsevaks territooriumiks; arvestades, et Sahara Araabia Demokraatlik Vabariik on Aafrika Liidu täisliige ja praeguseks on seda tunnustanud rohkem kui 35 ÜRO liikmesriiki, kuid seda ei ole tunnustanud ÜRO tervikuna ega ükski ELi liikmesriik; arvestades, et Marokol on juriidilised kohustused anda aru sellest, kuidas ta kasutab oma mõjuvõimu, mis tal on territooriumi ja Lääne-Sahara elanike de facto valitsejana; arvestades, et ÜRO on püüdnud julgeolekunõukogu egiidi all olla vahendajaks, et leida konfliktile lahendus; märgib, et ÜRO peasekretäri hinnangul ei ole nimetatud territooriumi tulevase staatuse põhiküsimustes tehtud mingeid edusamme; arvestades, et rahvahääletust Lääne-Sahara staatuse kohta, milles lepiti esimest korda põhimõtteliselt kokku 1988. aastal, ei ole senini toimunud; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et vaherahu Maroko valitsuse ja Polisario Fronti vahel on püsinud alates 1991. aastast; arvestades, et ÜRO peab Lääne-Saharat end ise mittevalitsevaks territooriumiks; arvestades, et Sahara Araabia Demokraatlik Vabariik on Aafrika Liidu täisliige ja praeguseks on seda tunnustanud rohkem kui 35 ÜRO liikmesriiki, kuid seda ei ole tunnustanud ÜRO tervikuna ega ükski ELi liikmesriik; arvestades, et Marokol on juriidilised kohustused anda aru sellest, kuidas ta kasutab oma mõjuvõimu, mis tal on territooriumi ja Lääne-Sahara elanike de facto valitsejana; arvestades, et ÜRO on püüdnud julgeolekunõukogu egiidi all olla vahendajaks, et leida konfliktile lahendus; märgib, et ÜRO peasekretäri hinnangul ei ole nimetatud territooriumi tulevase staatuse põhiküsimustes tehtud mingeid edusamme; arvestades, et rahvahääletust Lääne-Sahara staatuse kohta, milles lepiti esimest korda põhimõtteliselt kokku 1988. aastal, ei ole senini toimunud;

| V. | arvestades, et Maroko on allkirjastanud ja ratifitseerinud mitu rahvusvahelist ja inimõigustealast lepingut, nagu rahvusvaheline konventsioon kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, piinamise vastane konventsioon, konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja ÜRO deklaratsioon inimõiguste kaitsjate kaitse kohta; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Maroko on allkirjastanud ja ratifitseerinud mitu rahvusvahelist ja inimõigustealast lepingut, nagu rahvusvaheline konventsioon kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, piinamise vastane konventsioon, konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja ÜRO deklaratsioon inimõiguste kaitsjate kaitse kohta;

| W. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides 1754(2007), 1783(2007), 1871(2009), 1920(2010), 1979(2011), 2044(2012) ja 2099(2013) kutsutakse naaberriike üles tegema tihedat koostööd ÜRO ja üksteisega, et teha suuremaid jõupingutusi praeguse ummikseisu lõpetamiseks ja poliitilise lahenduse suunas liikumiseks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides 1754(2007), 1783(2007), 1871(2009), 1920(2010), 1979(2011), 2044(2012) ja 2099(2013) kutsutakse naaberriike üles tegema tihedat koostööd ÜRO ja üksteisega, et teha suuremaid jõupingutusi praeguse ummikseisu lõpetamiseks ja poliitilise lahenduse suunas liikumiseks;

| X. | arvestades, et Alžeerias Tindoufi lähedal asuvad põgenikelaagrid, mis loodi esimest korda 37 aastat tagasi, on pikkuselt teise tegutsemisajaga põgenikelaagrid maailmas; arvestades, et poliitiline patiseis välistab lähitulevikus igasugused realistlikud väljavaated nende laialisaatmiseks või elanike ümberasustamiseks või eraldamiseks; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Alžeerias Tindoufi lähedal asuvad põgenikelaagrid, mis loodi esimest korda 37 aastat tagasi, on pikkuselt teise tegutsemisajaga põgenikelaagrid maailmas; arvestades, et poliitiline patiseis välistab lähitulevikus igasugused realistlikud väljavaated nende laialisaatmiseks või elanike ümberasustamiseks või eraldamiseks;

| Y. | arvestades, et nii Maroko valitsust kui ka Polisario Fronti on süüdistatud inimõiguste rikkumises; arvestades, et ÜRO Lääne-Sahara referendumi missiooni (MINURSO) mandaadi hulka ei kuulu inimõiguste mõõde ning see ei paku ühtegi mehhanismi väidetavatest inimõiguste rikkumistest teada andmiseks; arvestades, et ÜRO julgeolekunõukogu 25. aprilli 2013. aasta resolutsiooniga 2099 uuendati MINURSO mandaati; arvestades, et ÜRO peasekretäri 8. aprilli 2013. aasta aruandes Lääne-Sahara olukorra kohta on pühendatud inimõigustele kolme lehekülje pikkune osa; arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu ja ELi liikmesriigid ÜRO Julgeolekunõukogus ei toetanud USA ettepanekut anda MINURSO-le inimõigustega seotud volitused, mis viis rahva meeleavaldusteni Lääne-Saharas; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et nii Maroko valitsust kui ka Polisario Fronti on süüdistatud inimõiguste rikkumises; arvestades, et ÜRO Lääne-Sahara referendumi missiooni (MINURSO) mandaadi hulka ei kuulu inimõiguste mõõde ning see ei paku ühtegi mehhanismi väidetavatest inimõiguste rikkumistest teada andmiseks; arvestades, et ÜRO julgeolekunõukogu 25. aprilli 2013. aasta resolutsiooniga 2099 uuendati MINURSO mandaati; arvestades, et ÜRO peasekretäri 8. aprilli 2013. aasta aruandes Lääne-Sahara olukorra kohta on pühendatud inimõigustele kolme lehekülje pikkune osa; arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu ja ELi liikmesriigid ÜRO Julgeolekunõukogus ei toetanud USA ettepanekut anda MINURSO-le inimõigustega seotud volitused, mis viis rahva meeleavaldusteni Lääne-Saharas;

Üldised seisukohad

| 1. | väljendab sügavat muret inimõiguste olukorra pärast Saheli piirkonnas, mida on halvendanud mitmed kriisid poliitika, ühiskonna, majanduse ja keskkonna valdkonnas; rõhutab, et täiesti puntras probleemid nõuavad integreeritud ja laiaulatuslikku poliitilist vastust ning poliitilist lahendust, mis hõlmab kõiki konfliktipooli; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret inimõiguste olukorra pärast Saheli piirkonnas, mida on halvendanud mitmed kriisid poliitika, ühiskonna, majanduse ja keskkonna valdkonnas; rõhutab, et täiesti puntras probleemid nõuavad integreeritud ja laiaulatuslikku poliitilist vastust ning poliitilist lahendust, mis hõlmab kõiki konfliktipooli;

| 2. | märgib, et inimõiguste olukord Saheli piirkonnas on rahvusvahelises plaanis rohkem esile tõusnud Malis toimuvate relvastatud konfliktide ja rahvusvahelise üldsuse poolt toetatud Prantsuse armee ja ÜRO vägede sekkumise tulemusel; tunnistab, et nimetatud konflikt on põhjustanud selles riigis konkreetseid probleeme ning on süvendanud Malis ja mujal piirkonnas, näiteks Liibüas, juba esinevaid struktuuriprobleeme; rõhutab siiski, et pakilised probleemid Malis ei tohiks võtta tähelepanu ära pidevatelt ja valdavatelt probleemidelt, mis kahjustavad tõsiselt inimõigusi kogu ülejäänud Saheli piirkonnas, nagu organiseeritud kuritegevus, orjus ja inimkaubandus, relva- ja uimastikaubandus, džihaadi äärmuslus ja radikaliseerimine, nõrk valitsemine ja institutsiooniline korruptsioon, süsteemne ja halvav vaesus, lapssõdurite kasutamine ning naiste diskrimineerimine; |
| --- | --- |

2.

märgib, et inimõiguste olukord Saheli piirkonnas on rahvusvahelises plaanis rohkem esile tõusnud Malis toimuvate relvastatud konfliktide ja rahvusvahelise üldsuse poolt toetatud Prantsuse armee ja ÜRO vägede sekkumise tulemusel; tunnistab, et nimetatud konflikt on põhjustanud selles riigis konkreetseid probleeme ning on süvendanud Malis ja mujal piirkonnas, näiteks Liibüas, juba esinevaid struktuuriprobleeme; rõhutab siiski, et pakilised probleemid Malis ei tohiks võtta tähelepanu ära pidevatelt ja valdavatelt probleemidelt, mis kahjustavad tõsiselt inimõigusi kogu ülejäänud Saheli piirkonnas, nagu organiseeritud kuritegevus, orjus ja inimkaubandus, relva- ja uimastikaubandus, džihaadi äärmuslus ja radikaliseerimine, nõrk valitsemine ja institutsiooniline korruptsioon, süsteemne ja halvav vaesus, lapssõdurite kasutamine ning naiste diskrimineerimine;

| 3. | tuletab meelde, et lekkivad piirid on selle piirkonna riikide määrav omadus; rõhutab asjaolu, et olukorra halvenemine Saheli piirkonnas on lahutamatult seotud Liibüa sõja alguses relvade massilise sissetoomisega Põhja-Malisse ning et Liibüa mässulisi tehakse piirkonna teiste riikide piiridel süstemaatiliselt relvituks; kordab oma üleskutset reguleerida ja rangelt kontrollida relvade müüki, et vältida liikmesriikide osalemist uute konfliktide tekkes; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et lekkivad piirid on selle piirkonna riikide määrav omadus; rõhutab asjaolu, et olukorra halvenemine Saheli piirkonnas on lahutamatult seotud Liibüa sõja alguses relvade massilise sissetoomisega Põhja-Malisse ning et Liibüa mässulisi tehakse piirkonna teiste riikide piiridel süstemaatiliselt relvituks; kordab oma üleskutset reguleerida ja rangelt kontrollida relvade müüki, et vältida liikmesriikide osalemist uute konfliktide tekkes;

| 4. | tunneb heameelt, et ELi poliitikas pööratakse inimõigustele suuremat tähelepanu; märgib, et ÜRO on töötanud välja Saheli piirkonda käsitleva kõikehõlmava strateegia, mis hõlmab ka tugevat inimõiguste mõõdet; tuletab meelde, et Cotonou lepingu allkirjastanud EL ja Saheli riigid on võtnud omale vastastikused kohustused kaitsta inimõigusi ja demokraatia põhimõtteid, mille aluseks on õigusriik ning läbipaistev ja vastutustundlik valitsemistava; tuletab meelde, et Saheli piirkonna riigid on enamiku inimõigusi ning naiste ja laste õigusi kaitsvate rahvusvaheliste lepingute osalised; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt, et ELi poliitikas pööratakse inimõigustele suuremat tähelepanu; märgib, et ÜRO on töötanud välja Saheli piirkonda käsitleva kõikehõlmava strateegia, mis hõlmab ka tugevat inimõiguste mõõdet; tuletab meelde, et Cotonou lepingu allkirjastanud EL ja Saheli riigid on võtnud omale vastastikused kohustused kaitsta inimõigusi ja demokraatia põhimõtteid, mille aluseks on õigusriik ning läbipaistev ja vastutustundlik valitsemistava; tuletab meelde, et Saheli piirkonna riigid on enamiku inimõigusi ning naiste ja laste õigusi kaitsvate rahvusvaheliste lepingute osalised;

| 5. | rõhutab olulist rolli, mida täidab EL maailma suurima rahastajana Saheli piirkonna arenguprobleemide lahendamisel; rõhutab, kui tähtis on kaasata muud rahvusvahelised osalejad sellistesse aastatuhande arengueesmärkide kohastesse püüdlustesse nagu vaesuse ja nälja kaotamine, soolise võrdõiguslikkuse edendamine ja laste suremuse vähendamine; |
| --- | --- |

5.

rõhutab olulist rolli, mida täidab EL maailma suurima rahastajana Saheli piirkonna arenguprobleemide lahendamisel; rõhutab, kui tähtis on kaasata muud rahvusvahelised osalejad sellistesse aastatuhande arengueesmärkide kohastesse püüdlustesse nagu vaesuse ja nälja kaotamine, soolise võrdõiguslikkuse edendamine ja laste suremuse vähendamine;

Inimõigused relvastatud konfliktide ajal

| 6. | peab inimõiguste olukorda Malis eriti kriitiliseks, võttes arvesse aruandeid tõsiste inimõiguste rikkumiste kohta, mida panevad Põhja-Malis toime relvastatud tuareegi mässulised ja džihaadirühmitused; märgib, et väidetavate kuritegude hulka kuuluvad massivägistamine, piinamine, sandistamine ja jõhker kohtlemine, sealhulgas amputeerimine ja avalik ihunuhtlus, avalik kividega surnuksloopimine abielurikkumise eest, etnilisel päritolul põhinev vägivald, etnilise puhastuse katsed, vangide kohtuvälised ja kiirhukkamised, Mali sõdurite massiline tapmine, ebaseaduslikud vahistamised ja kinnipidamine ning kohtuprotsessita tehtud otsuste täideviimine, sundabielud ja seksiorjus, kultuuriobjektide vastu suunatud tahtlikud rünnakud ja vara hävitamine ning rüüstamine; on sügavalt mures terroristlike ja kuritegelike meetodite uute suundumuste pärast, nagu enesetapu-pommirünnakud, inimröövid ja pantvangi võtmised ning laste kasutamine inimkilbina; märgib, et alates 2013. aasta jaanuarist on lisaks saadud arvukalt teateid Mali julgeolekujõudude ning väiksemal määral korrakaitserühmituste liikmete poolt toime pandud inimõiguste rikkumiste kohta arvatavate džihadistide või usutavasti mässurühmitustega koostööd teinud inimeste vastu; märgib, et need sihtmärgid pärinevad peamiselt tuareegi, araabia ja peuli kogukondadest ning et armeed on sageli süüdistatud etnilisel päritolul põhinevas kättemaksus; väljendab sügavat muret selle pärast, et väidetavad kuriteod on hõlmanud nii vangide kui ka tsiviilelanike piinamist ja ebainimlikku kohtlemist, sunnitud kadumisi, kohtuväliseid ja kiirhukkamisi; väljendab muret ka teadete pärast Mali lõunaosas toimuvatest tapmistest, piinamistest ja kadumistest, mida panevad toime riigipöördele eelnenud Touré’ režiimile lojaalsetest julgeolekujõudude liikmetest koosnevad sõjalised rühmitused; võtab suure murega teadmiseks ka teated maamiinide kohta, mis surmavad ja vigastavad Mali tsiviilelanikke, sealhulgas lapsi; kutsub kõiki võitlejaid üles hoiduma maamiinide kasutamisest ja tegema piirkondlike ja rahvusvaheliste osalistega kiiret ja tõhusat koostööd, et tagada nende relvade täielik kõrvaldamine; |
| --- | --- |

6.

peab inimõiguste olukorda Malis eriti kriitiliseks, võttes arvesse aruandeid tõsiste inimõiguste rikkumiste kohta, mida panevad Põhja-Malis toime relvastatud tuareegi mässulised ja džihaadirühmitused; märgib, et väidetavate kuritegude hulka kuuluvad massivägistamine, piinamine, sandistamine ja jõhker kohtlemine, sealhulgas amputeerimine ja avalik ihunuhtlus, avalik kividega surnuksloopimine abielurikkumise eest, etnilisel päritolul põhinev vägivald, etnilise puhastuse katsed, vangide kohtuvälised ja kiirhukkamised, Mali sõdurite massiline tapmine, ebaseaduslikud vahistamised ja kinnipidamine ning kohtuprotsessita tehtud otsuste täideviimine, sundabielud ja seksiorjus, kultuuriobjektide vastu suunatud tahtlikud rünnakud ja vara hävitamine ning rüüstamine; on sügavalt mures terroristlike ja kuritegelike meetodite uute suundumuste pärast, nagu enesetapu-pommirünnakud, inimröövid ja pantvangi võtmised ning laste kasutamine inimkilbina; märgib, et alates 2013. aasta jaanuarist on lisaks saadud arvukalt teateid Mali julgeolekujõudude ning väiksemal määral korrakaitserühmituste liikmete poolt toime pandud inimõiguste rikkumiste kohta arvatavate džihadistide või usutavasti mässurühmitustega koostööd teinud inimeste vastu; märgib, et need sihtmärgid pärinevad peamiselt tuareegi, araabia ja peuli kogukondadest ning et armeed on sageli süüdistatud etnilisel päritolul põhinevas kättemaksus; väljendab sügavat muret selle pärast, et väidetavad kuriteod on hõlmanud nii vangide kui ka tsiviilelanike piinamist ja ebainimlikku kohtlemist, sunnitud kadumisi, kohtuväliseid ja kiirhukkamisi; väljendab muret ka teadete pärast Mali lõunaosas toimuvatest tapmistest, piinamistest ja kadumistest, mida panevad toime riigipöördele eelnenud Touré’ režiimile lojaalsetest julgeolekujõudude liikmetest koosnevad sõjalised rühmitused; võtab suure murega teadmiseks ka teated maamiinide kohta, mis surmavad ja vigastavad Mali tsiviilelanikke, sealhulgas lapsi; kutsub kõiki võitlejaid üles hoiduma maamiinide kasutamisest ja tegema piirkondlike ja rahvusvaheliste osalistega kiiret ja tõhusat koostööd, et tagada nende relvade täielik kõrvaldamine;

| 7. | väljendab heameelt 18. juunil 2013. aastal Malis allkirjastatud rahukokkuleppe üle, et sillutada teed edukateks presidendivalimisteks ja rahuläbirääkimisteks Mali ametivõimude ja Põhja-Mali relvastatud mässuliste rühmituste vahel, ning kõikide allakirjutanute antud lubaduse üle lõpetada mis tahes inimõiguste rikkumised; võtab heameelega teadmiseks nende pühendumuse ühtsusele, dialoogile ja põhiseadusliku korra taastamisele; nendib sellegipoolest, et tegemist on esialgse kokkuleppega, millele peavad järgnema mõlema poole meetmed konflikti kindlaks lõpetamiseks; nõuab tungivalt, et Mali ametivõimud ja nende rahvusvahelised partnerid pööraksid erilist tähelepanu inimõiguste rikkumiste uutele suundumustele, eelkõige etnilisel päritolul põhinevale kättemaksule, mis on esile kerkinud alates Põhja-Mali teatavate osade tagasivõitmisest ja mis võivad takistada rahu tagamist ja lepitamist, kui neid nõuetekohaselt ei käsitleta; tunneb sellega seoses heameelt, et Mali valitsus on loonud riigi põhjaossa lähetatud relvajõudude sõjaliste operatsioonide järelevalveüksused ja alustanud Mali relvajõudude teatavate osade poolt väidetavalt toime pandud inimõiguste rikkumiste uurimist; palub relvajõududel näidata mässuliste käes olnud alade tagasivõitmisel üles professionaalset suhtumist; kutsub lisaks Mali valitsust üles lihtsustama kuritarvitustest teatamist nii oma praeguste operatsioonide kui ka tulevaste rünnakute korral, sealhulgas riikliku inimõiguste komisjoni toetamise kaudu, ning järgima kahtlusaluste sõdijate ülekuulamisel nõuetekohast protsessi; väljendab taas oma hukkamõistu teadete kohaselt tsiviilelanikkonna, vangide ja sõdurite suhtes toime pandud metsikuste suhtes; tuletab meelde, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuröri otsuse kohaselt on olemas põhjendatud alus, mis võimaldab Mali konflikti ajal toime pandud metsikusi käsitleda sõjakuritegudena; on lisaks arvamusel, et osa metsikusi võib käsitleda inimsusevastaste kuritegudena; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt 18. juunil 2013. aastal Malis allkirjastatud rahukokkuleppe üle, et sillutada teed edukateks presidendivalimisteks ja rahuläbirääkimisteks Mali ametivõimude ja Põhja-Mali relvastatud mässuliste rühmituste vahel, ning kõikide allakirjutanute antud lubaduse üle lõpetada mis tahes inimõiguste rikkumised; võtab heameelega teadmiseks nende pühendumuse ühtsusele, dialoogile ja põhiseadusliku korra taastamisele; nendib sellegipoolest, et tegemist on esialgse kokkuleppega, millele peavad järgnema mõlema poole meetmed konflikti kindlaks lõpetamiseks; nõuab tungivalt, et Mali ametivõimud ja nende rahvusvahelised partnerid pööraksid erilist tähelepanu inimõiguste rikkumiste uutele suundumustele, eelkõige etnilisel päritolul põhinevale kättemaksule, mis on esile kerkinud alates Põhja-Mali teatavate osade tagasivõitmisest ja mis võivad takistada rahu tagamist ja lepitamist, kui neid nõuetekohaselt ei käsitleta; tunneb sellega seoses heameelt, et Mali valitsus on loonud riigi põhjaossa lähetatud relvajõudude sõjaliste operatsioonide järelevalveüksused ja alustanud Mali relvajõudude teatavate osade poolt väidetavalt toime pandud inimõiguste rikkumiste uurimist; palub relvajõududel näidata mässuliste käes olnud alade tagasivõitmisel üles professionaalset suhtumist; kutsub lisaks Mali valitsust üles lihtsustama kuritarvitustest teatamist nii oma praeguste operatsioonide kui ka tulevaste rünnakute korral, sealhulgas riikliku inimõiguste komisjoni toetamise kaudu, ning järgima kahtlusaluste sõdijate ülekuulamisel nõuetekohast protsessi; väljendab taas oma hukkamõistu teadete kohaselt tsiviilelanikkonna, vangide ja sõdurite suhtes toime pandud metsikuste suhtes; tuletab meelde, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuröri otsuse kohaselt on olemas põhjendatud alus, mis võimaldab Mali konflikti ajal toime pandud metsikusi käsitleda sõjakuritegudena; on lisaks arvamusel, et osa metsikusi võib käsitleda inimsusevastaste kuritegudena;

| 8. | märgib sügava murega, et veel üks Mali süveneva destabiliseerumise põhjus on korruptsiooni kasv, mis jätab põhjapoolsed elanikud, näiteks tuareegid, songhaid, araablased jt rahvusvahelise abi mõjualast välja; rõhutab, et üks kõige ohtlikumaid korruptsiooni mõjusid on kultuurilise ja etnilise eraldatuse loomine Põhja- ja Lõuna-Mali vahel; |
| --- | --- |

8.

märgib sügava murega, et veel üks Mali süveneva destabiliseerumise põhjus on korruptsiooni kasv, mis jätab põhjapoolsed elanikud, näiteks tuareegid, songhaid, araablased jt rahvusvahelise abi mõjualast välja; rõhutab, et üks kõige ohtlikumaid korruptsiooni mõjusid on kultuurilise ja etnilise eraldatuse loomine Põhja- ja Lõuna-Mali vahel;

| 9. | võtab tõsise murega teadmiseks, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti hinnangul on Malis ligikaudu 300 000 riigisisest põgenikku ning lisaks on üle 175 000 inimese põgenenud naabruses asuvasse Burkina Fasosse, Nigerisse, Mauritaaniasse ja vähemal määral Alžeeriasse; kutsub üles võtma viivitamata meetmeid nendes põgenikelaagrites ja Põhja-Mali osades, mis teadete kohaselt kannatavad koolera, äärmise toidupuuduse ja ärevakstegevalt suure laste suremuse all, mis ületab kaugelt kogu piirkonda hõlmavad näitajad ja on tingitud alatoitlusest ning puhta vee ja tervishoiuteenuste kättesaamatusest; kutsub rahvusvahelisi abiandjaid üles täitma kiiresti oma rahalisi kohustusi ja koguma viivitamata puuduolevad 290 miljonit USA dollarit, et võimaldada ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametil peatada tõsine toidukriis, mille all kannatab praegu 3,4 miljonit malilast; rõhutab põgenike ja riigisiseste põgenike julgeoleku tagamise olulisust ja nende kodukohtadesse rahumeelset tagasipöördumist riikliku lepitamise peamise tegurina; |
| --- | --- |

9.

võtab tõsise murega teadmiseks, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti hinnangul on Malis ligikaudu 300 000 riigisisest põgenikku ning lisaks on üle 175 000 inimese põgenenud naabruses asuvasse Burkina Fasosse, Nigerisse, Mauritaaniasse ja vähemal määral Alžeeriasse; kutsub üles võtma viivitamata meetmeid nendes põgenikelaagrites ja Põhja-Mali osades, mis teadete kohaselt kannatavad koolera, äärmise toidupuuduse ja ärevakstegevalt suure laste suremuse all, mis ületab kaugelt kogu piirkonda hõlmavad näitajad ja on tingitud alatoitlusest ning puhta vee ja tervishoiuteenuste kättesaamatusest; kutsub rahvusvahelisi abiandjaid üles täitma kiiresti oma rahalisi kohustusi ja koguma viivitamata puuduolevad 290 miljonit USA dollarit, et võimaldada ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametil peatada tõsine toidukriis, mille all kannatab praegu 3,4 miljonit malilast; rõhutab põgenike ja riigisiseste põgenike julgeoleku tagamise olulisust ja nende kodukohtadesse rahumeelset tagasipöördumist riikliku lepitamise peamise tegurina;

| 10. | juhib tähelepanu naiste kannatustele hiljutises Mali konfliktis; mõistab sõjakuritegudena hukka inimröövi ja vägistamise sõjarelvadena kasutamise; ootab ELilt ja Mali teistelt rahvusvahelistelt partneritelt tiheda koostöö tegemist Mali ametivõimudega, et täita ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides 1325 ja 1820 ning ELi laiaulatuslikus lähenemisviisis sisalduvaid kohustusi; juhib tähelepanu sellele, kui oluline on luua üleminekuperioodi õigusemõistmise mehhanismid, et lõpetada soolise vägivalla toimepanijate karistamatus; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu naiste kannatustele hiljutises Mali konfliktis; mõistab sõjakuritegudena hukka inimröövi ja vägistamise sõjarelvadena kasutamise; ootab ELilt ja Mali teistelt rahvusvahelistelt partneritelt tiheda koostöö tegemist Mali ametivõimudega, et täita ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides 1325 ja 1820 ning ELi laiaulatuslikus lähenemisviisis sisalduvaid kohustusi; juhib tähelepanu sellele, kui oluline on luua üleminekuperioodi õigusemõistmise mehhanismid, et lõpetada soolise vägivalla toimepanijate karistamatus;

| 11. | nõuab tungivalt, et EL ja Saheli piirkonna riigid rakendaksid täielikult järgmisi ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone: resolutsioon 1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta (sellega nõutakse naiste osalemist konfliktide lahendamise kõikides aspektides ja tasanditel), resolutsioon 1820 seksuaalvägivalla kohta konflikti- ja konfliktijärgsetes olukordades ning nendel resolutsioonidel põhinevad hilisemad resolutsioonid 1888, 1889 ja 1960; palub sellega seoses tagada naiste osalus rahuprotsessis, ergutada seda ning tunnustada vajadust arvestada soolist mõõdet suuremal määral ka konfliktide ennetamisel, rahuvalveoperatsioonides, humanitaarabis ja konfliktijärgses ülesehitustöös; mõistab hukka suured kannatused, mis saavad naistele konfliktipiirkondades osaks üksnes seetõttu, et nad on naised; kinnitab, et sellised teod nagu tütarlaste vägistamine sõdurite poolt, prostitutsioonile sundimine, sunnitud rasestamine, seksuaalne orjastamine, vägistamine ja seksuaalne kuritarvitamine või konsensuslik röövimine (võrgutamine) on kuriteod, mida ei tohi ignoreerida; kinnitab, et Euroopa Liit peab käsitlema neid tegusid määrava tähtsusega probleemidena, mida tuleb arvesse võtta; rõhutab, et vältimatult vajalik on tagada relvakonfliktides vägistamise ohvriks langenud naistele ja tütarlastele juurdepääs raseduse katkestamise võimalusele; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et EL ja Saheli piirkonna riigid rakendaksid täielikult järgmisi ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone: resolutsioon 1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta (sellega nõutakse naiste osalemist konfliktide lahendamise kõikides aspektides ja tasanditel), resolutsioon 1820 seksuaalvägivalla kohta konflikti- ja konfliktijärgsetes olukordades ning nendel resolutsioonidel põhinevad hilisemad resolutsioonid 1888, 1889 ja 1960; palub sellega seoses tagada naiste osalus rahuprotsessis, ergutada seda ning tunnustada vajadust arvestada soolist mõõdet suuremal määral ka konfliktide ennetamisel, rahuvalveoperatsioonides, humanitaarabis ja konfliktijärgses ülesehitustöös; mõistab hukka suured kannatused, mis saavad naistele konfliktipiirkondades osaks üksnes seetõttu, et nad on naised; kinnitab, et sellised teod nagu tütarlaste vägistamine sõdurite poolt, prostitutsioonile sundimine, sunnitud rasestamine, seksuaalne orjastamine, vägistamine ja seksuaalne kuritarvitamine või konsensuslik röövimine (võrgutamine) on kuriteod, mida ei tohi ignoreerida; kinnitab, et Euroopa Liit peab käsitlema neid tegusid määrava tähtsusega probleemidena, mida tuleb arvesse võtta; rõhutab, et vältimatult vajalik on tagada relvakonfliktides vägistamise ohvriks langenud naistele ja tütarlastele juurdepääs raseduse katkestamise võimalusele;

| 12. | juhib tähelepanu asjaolule, et naisi koheldakse sageli diskrimineerivalt, jättes tunnustamata pingutused, mis nad teevad rahu saavutamise nimel; tuletab meelde, et kui konfliktide lahendamisse ja rahu kindlustamisse on pidevalt kaasatud rohkem naisi, on neil rahuläbirääkimistes otsustav roll ning nad annavad seeläbi panuse ülesehitamise, rehabiliteerimise ja rahu kindlustamise ulatuslikumaks muutmisse; ergutab seetõttu naiste osalemist kõikides Mali ja eelkõige selle riigi põhjaosa lepitusprotsessides nii riigi, piirkondlikul kui ka rahvusvahelisel tasandil; nõuab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 kohaste riiklike tegevuskavade korrapärast läbivaatamist ja prioriteetsete punktide korrapärast ajakohastamist; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu asjaolule, et naisi koheldakse sageli diskrimineerivalt, jättes tunnustamata pingutused, mis nad teevad rahu saavutamise nimel; tuletab meelde, et kui konfliktide lahendamisse ja rahu kindlustamisse on pidevalt kaasatud rohkem naisi, on neil rahuläbirääkimistes otsustav roll ning nad annavad seeläbi panuse ülesehitamise, rehabiliteerimise ja rahu kindlustamise ulatuslikumaks muutmisse; ergutab seetõttu naiste osalemist kõikides Mali ja eelkõige selle riigi põhjaosa lepitusprotsessides nii riigi, piirkondlikul kui ka rahvusvahelisel tasandil; nõuab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 kohaste riiklike tegevuskavade korrapärast läbivaatamist ja prioriteetsete punktide korrapärast ajakohastamist;

| 13. | taunib Malis laste suhtes toime pandud ränki rikkumisi ja vägivallategusid, sealhulgas hästi teada olevat lapssõdurite värbamist ja kasutamist kõikide riigi põhjaosas tegutsenud relvastatud rühmituste, sealhulgas valitsusjõudude poolt; rõhutab vajadust eraldada piisavalt rahalisi vahendeid lapssõdurite demobiliseerimiseks ja rehabiliteerimiseks; tervitab sellega seoses Mali valitsuse ja ÜRO vahelise lepingu eelnõud, mis käsitleb relvarühmitustega seotud lapssõdurite üleandmist ÜRO esindajatele, ning kiidab UNICEFi tegevust nende laste uuesti ühiskonda integreerimisel; on sügavalt mures ÜRO viimases lapsi ja relvastatud konflikte käsitlevas aruandes esitatud tähelepanekute pärast, milles rõhutatakse, kuidas Mali konflikti iseloom ja taktika on tekitanud laste jaoks enneolematud ohte; mõistab teravalt hukka Mali konflikti ajal toimunud laste tapmised ja vigastamised, vägistamise ja seksuaalse vägivalla, sundabielud, inimröövid, rünnakud koolidele ning haiglatele ning haridusele juurdepääsu piiramise tütarlaste puhul; märgib, et enamikku riigi põhjaosa koole ei ole veel uuesti avatud, ning nõuab viivitamata meetmete võtmist, et oleks võimalik koolid jälle avada; juhib tähelepanu riigi põhjaosas vägistamise tagajärjel sündinud laste hülgamisele kui murettekitavale suundumusele, millele tuleb viivitamata lahendus leida; väljendab lisaks suurt muret teadete pärast, mille kohaselt peetakse lapsi kinni koos täiskasvanutega ning neid kuulatakse üle ilma nõuetekohase kaitseta; väljendab sellega seoses heameelt ÜRO Julgeolekunõukogu seatud eesmärgi üle pakkuda relvastatud konfliktist mõjutatud naistele ja lastele erikaitset; |
| --- | --- |

13.

taunib Malis laste suhtes toime pandud ränki rikkumisi ja vägivallategusid, sealhulgas hästi teada olevat lapssõdurite värbamist ja kasutamist kõikide riigi põhjaosas tegutsenud relvastatud rühmituste, sealhulgas valitsusjõudude poolt; rõhutab vajadust eraldada piisavalt rahalisi vahendeid lapssõdurite demobiliseerimiseks ja rehabiliteerimiseks; tervitab sellega seoses Mali valitsuse ja ÜRO vahelise lepingu eelnõud, mis käsitleb relvarühmitustega seotud lapssõdurite üleandmist ÜRO esindajatele, ning kiidab UNICEFi tegevust nende laste uuesti ühiskonda integreerimisel; on sügavalt mures ÜRO viimases lapsi ja relvastatud konflikte käsitlevas aruandes esitatud tähelepanekute pärast, milles rõhutatakse, kuidas Mali konflikti iseloom ja taktika on tekitanud laste jaoks enneolematud ohte; mõistab teravalt hukka Mali konflikti ajal toimunud laste tapmised ja vigastamised, vägistamise ja seksuaalse vägivalla, sundabielud, inimröövid, rünnakud koolidele ning haiglatele ning haridusele juurdepääsu piiramise tütarlaste puhul; märgib, et enamikku riigi põhjaosa koole ei ole veel uuesti avatud, ning nõuab viivitamata meetmete võtmist, et oleks võimalik koolid jälle avada; juhib tähelepanu riigi põhjaosas vägistamise tagajärjel sündinud laste hülgamisele kui murettekitavale suundumusele, millele tuleb viivitamata lahendus leida; väljendab lisaks suurt muret teadete pärast, mille kohaselt peetakse lapsi kinni koos täiskasvanutega ning neid kuulatakse üle ilma nõuetekohase kaitseta; väljendab sellega seoses heameelt ÜRO Julgeolekunõukogu seatud eesmärgi üle pakkuda relvastatud konfliktist mõjutatud naistele ja lastele erikaitset;

| 14. | kutsub kõiki Saheli piirkonna riike osalema ennetus- ja kaitsepoliitikas, et vältida laste sunniviisilist värbamist relvastatud rühmituste poolt; kutsub neid riike üles mitte värbama lapsi regulaararmeesse ja mõistma hukka kõiki, kes on sellise sõjakuriteo toime pannud; |
| --- | --- |

14.

kutsub kõiki Saheli piirkonna riike osalema ennetus- ja kaitsepoliitikas, et vältida laste sunniviisilist värbamist relvastatud rühmituste poolt; kutsub neid riike üles mitte värbama lapsi regulaararmeesse ja mõistma hukka kõiki, kes on sellise sõjakuriteo toime pannud;

| 15. | taunib Põhja-Mali väärtusliku kultuuripärandi hävitamise katseid, kus relvastatud rühmitused hävitasid iidsed Sufi pühamud ja muud hinnatud monumendid Timbuktus ja Gaos koos umbes 4 200 iidse käsikirjaga, etniliste dogonite tseremoniaalsed maskid ja kultuuriga seotud hooned (tógu nà) Douentzas ning raamatukogud Kidalis ja mujal; on seisukohal, et Põhja-Malis toimunud kultuuripärandi rüvetamist tuleb käsitleda sõjakuriteona; tervitab UNESCO tegevuskava kultuuripärandi rehabiliteerimiseks ja iidsete käsikirjade kaitsmiseks Malis ning kutsub ELi üles seda toetama; |
| --- | --- |

15.

taunib Põhja-Mali väärtusliku kultuuripärandi hävitamise katseid, kus relvastatud rühmitused hävitasid iidsed Sufi pühamud ja muud hinnatud monumendid Timbuktus ja Gaos koos umbes 4 200 iidse käsikirjaga, etniliste dogonite tseremoniaalsed maskid ja kultuuriga seotud hooned (tógu nà) Douentzas ning raamatukogud Kidalis ja mujal; on seisukohal, et Põhja-Malis toimunud kultuuripärandi rüvetamist tuleb käsitleda sõjakuriteona; tervitab UNESCO tegevuskava kultuuripärandi rehabiliteerimiseks ja iidsete käsikirjade kaitsmiseks Malis ning kutsub ELi üles seda toetama;

| 16. | kiidab heaks 11. jaanuaril 2013. aastal algatatud Prantsusmaa sõjalise operatsiooni „Serval” ning selle toetuse Mali suveräänsusele, ühtsusele ja territoriaalsele terviklikkusele, mis on esimene samm Mali ülesehitamise ja demokratiseerimise teel; väljendab lisaks heameelt 25. aprillil 2013. aastal vastu võetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2100 ning selle tugeva inimõiguste alase mõõtme üle, ning Malis käivitatud ÜRO mitmemõõtmelise integreeritud rahutagamismissiooni (MINUSMA) mandaadis antud juhise üle teostada järelevalvet inimõiguste kuritarvitamiste või rikkumiste või rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste üle, aidata neid uurida ja teatada ÜRO Julgeolekunõukogule nimetatud kuritarvitamistest või rikkumistest; toetab inimõiguste alase koolituskomponendi lisamist Mali relvajõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidavasse Euroopa Liidu sõjalisse missiooni (EUTM) Malis; |
| --- | --- |

16.

kiidab heaks 11. jaanuaril 2013. aastal algatatud Prantsusmaa sõjalise operatsiooni „Serval” ning selle toetuse Mali suveräänsusele, ühtsusele ja territoriaalsele terviklikkusele, mis on esimene samm Mali ülesehitamise ja demokratiseerimise teel; väljendab lisaks heameelt 25. aprillil 2013. aastal vastu võetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2100 ning selle tugeva inimõiguste alase mõõtme üle, ning Malis käivitatud ÜRO mitmemõõtmelise integreeritud rahutagamismissiooni (MINUSMA) mandaadis antud juhise üle teostada järelevalvet inimõiguste kuritarvitamiste või rikkumiste või rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste üle, aidata neid uurida ja teatada ÜRO Julgeolekunõukogule nimetatud kuritarvitamistest või rikkumistest; toetab inimõiguste alase koolituskomponendi lisamist Mali relvajõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidavasse Euroopa Liidu sõjalisse missiooni (EUTM) Malis;

| 17. | toetab missiooni MISMA (Mission Internationale de Soutien au Mali) ja sellele 2013. aasta 1. juulis järgnenud missiooni MINUSMA (ÜRO mitmemõõtmeline integreeritud stabiliseerimismissioon Malis), samuti missiooni EUCAP Sahel; kiidab heaks ÜRO peasekretäri 14. juuni 2013. aasta ettepaneku luua Sahelit käsitlev ÜRO piirkondlik integreeritud strateegia, mis hõlmab kõiki kriisi aspekte: juhtimise parandamine, võitlus kuritegevuse vastu (uimasti-, inim- ja relvakaubandus, sigarettide salakaubavedu, rahapesu) ja terrorismi vastu, humanitaarabi; väljendab heameelt selle strateegia eesmärkide üle tugevdada tõhusat ja kaasavat valitsemist kogu piirkonnas ning integreerida humanitaar- ning arengualased sekkumised ja kavad, et tagada pikaajaline vastupidavus; |
| --- | --- |

17.

toetab missiooni MISMA (Mission Internationale de Soutien au Mali) ja sellele 2013. aasta 1. juulis järgnenud missiooni MINUSMA (ÜRO mitmemõõtmeline integreeritud stabiliseerimismissioon Malis), samuti missiooni EUCAP Sahel; kiidab heaks ÜRO peasekretäri 14. juuni 2013. aasta ettepaneku luua Sahelit käsitlev ÜRO piirkondlik integreeritud strateegia, mis hõlmab kõiki kriisi aspekte: juhtimise parandamine, võitlus kuritegevuse vastu (uimasti-, inim- ja relvakaubandus, sigarettide salakaubavedu, rahapesu) ja terrorismi vastu, humanitaarabi; väljendab heameelt selle strateegia eesmärkide üle tugevdada tõhusat ja kaasavat valitsemist kogu piirkonnas ning integreerida humanitaar- ning arengualased sekkumised ja kavad, et tagada pikaajaline vastupidavus;

| 18. | peab kiiduväärseks olulist rolli, mida täidab Aafrika juhtimisel toimuv rahvusvaheline Mali toetusmissioon (AFISMA), mis on pannud aluse MINUSMA-le; tervitab suurema osa Aafrika mandri osalemist MINUSMA missioonis ja eelkõige Aafrika Liidu otsust saata missioonis osalema inimõiguste vaatlejad; loodab, et mõlemad missioonid on jätkuvalt eeskujuks Aafrika tegevuses; väljendab heameelt asjaolu üle, et nii Mali ametivõimud kui ka relvastatud rühmitused lubasid esialgses rahukokkuleppes lihtsustada inimõiguste vaatlejate kasutamist; väljendab heameelt inimõiguste vaatlejate lähetamise üle Gaosse ja Timbuktusse ning loodab, et peagi on võimalik lähetada vaatlejaid ka Kidalisse, sest oluline on uurida väiteid riigi põhjaosas aset leidnud inimõiguste rikkumiste kohta, mille toimepanijaiks olid kõik Mali konflikti pooled; tervitab lisaks Euroopa Komisjoni toetust nimetatud vaatlejatele ja jõupingutusi koolitada ja rakendada täiendavaid kohalikke ja piirkondlikke kodanikuühiskonna vaatlejaid demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kaudu; nõuab tungivalt, et EL õpiks sellest kogemusest ja uuriks Mali kodanikuühiskonna riiklike ja kohalike osalejate toetusel sobivaid viise koolitatud ekspertide omamiseks, keda oleks võimalik kiireloomulistes olukordades kiiresti rakendada, et anda ELi poliitikakujundajatele vajaduse korral professionaalset nõu; |
| --- | --- |

18.

peab kiiduväärseks olulist rolli, mida täidab Aafrika juhtimisel toimuv rahvusvaheline Mali toetusmissioon (AFISMA), mis on pannud aluse MINUSMA-le; tervitab suurema osa Aafrika mandri osalemist MINUSMA missioonis ja eelkõige Aafrika Liidu otsust saata missioonis osalema inimõiguste vaatlejad; loodab, et mõlemad missioonid on jätkuvalt eeskujuks Aafrika tegevuses; väljendab heameelt asjaolu üle, et nii Mali ametivõimud kui ka relvastatud rühmitused lubasid esialgses rahukokkuleppes lihtsustada inimõiguste vaatlejate kasutamist; väljendab heameelt inimõiguste vaatlejate lähetamise üle Gaosse ja Timbuktusse ning loodab, et peagi on võimalik lähetada vaatlejaid ka Kidalisse, sest oluline on uurida väiteid riigi põhjaosas aset leidnud inimõiguste rikkumiste kohta, mille toimepanijaiks olid kõik Mali konflikti pooled; tervitab lisaks Euroopa Komisjoni toetust nimetatud vaatlejatele ja jõupingutusi koolitada ja rakendada täiendavaid kohalikke ja piirkondlikke kodanikuühiskonna vaatlejaid demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kaudu; nõuab tungivalt, et EL õpiks sellest kogemusest ja uuriks Mali kodanikuühiskonna riiklike ja kohalike osalejate toetusel sobivaid viise koolitatud ekspertide omamiseks, keda oleks võimalik kiireloomulistes olukordades kiiresti rakendada, et anda ELi poliitikakujundajatele vajaduse korral professionaalset nõu;

| 19. | juhib tähelepanu pakilisele vajadusele suurendada rahvusvaheliste inimõiguste ja humanitaarõiguse normide järgimist relvastatud konfliktides; kutsub kõrget esindajat üles võtma õppust Mali traagilistest sündmustest ja muudest hiljutistest konfliktidest, et vaadata läbi ELi suunised rahvusvahelise humanitaarõiguse kohta ja seada eesmärgiks nende suuniste tõhusam rakendamine, ning toetama Rahvusvahelise Punase Risti Komitee ja Šveitsi valitsuse käimasolevat algatust, millega reformitakse kehtivat rahvusvahelise humanitaarõigusega seotud rahvusvahelist juhtimisraamistikku; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu pakilisele vajadusele suurendada rahvusvaheliste inimõiguste ja humanitaarõiguse normide järgimist relvastatud konfliktides; kutsub kõrget esindajat üles võtma õppust Mali traagilistest sündmustest ja muudest hiljutistest konfliktidest, et vaadata läbi ELi suunised rahvusvahelise humanitaarõiguse kohta ja seada eesmärgiks nende suuniste tõhusam rakendamine, ning toetama Rahvusvahelise Punase Risti Komitee ja Šveitsi valitsuse käimasolevat algatust, millega reformitakse kehtivat rahvusvahelise humanitaarõigusega seotud rahvusvahelist juhtimisraamistikku;

| 20. | kiidab heaks 15. mail 2013. aastal toimunud rahvusvahelise rahastajate konverentsi „Together for a new Mali” („Üheskoos uue Mali suunas”) järeldused; rõhutab, et doonorriigid on kohustunud andma Malile järgmise kahe aasta jooksul 3,25 miljardit eurot, seejuures on EL asunud juhtrolli ja lubanud anda 520 miljonit eurot; tunnustab Mali valitsuse Mali jätkusuutliku taastamise kava (PRED); tunneb heameelt erilise tähelepanu üle, mida on pööratud riigieelarve ja kaevandustööstuse arvepidamise läbipaistvuse tagamisele; toetab Mali valitsuse heakskiitu ebaseaduslikku rikastumist käsitlevale seaduseelnõule ning rõhutab, kui oluline on täita doonorriikide konverentsil võetud kohustust jälgida pärast seaduse vastuvõtmist hoolikalt selle süsteemset kohaldamist; peab kahetsusväärseks, et konverentsi järeldustes ei kajastu väljendatud ELi kohustus järgida arengukoostöös õiguspõhist suunda; kutsub ELi ja liidu rahvusvahelisi partnereid üles täitma oma vastastikuseid kohustusi kui osa konverentsi tõhusast ja koordineeritud järeltegevusest; kordab vajadust siduda abi institutsioonilise reformi ning märgatava ühiskondliku ja poliitilise arenguga; tunnustab lisaks piirkondlike osalejate konstruktiivset kaasamist; nõuab Mali ametivõimude laiaulatuslikku korruptsiooni arvesse võttes vajalike tagatiste ja kontrollide rakendamist, et abiks eraldatud summad jõuaksid võimalikult kiiresti Mali elanikeni; |
| --- | --- |

20.

kiidab heaks 15. mail 2013. aastal toimunud rahvusvahelise rahastajate konverentsi „Together for a new Mali” („Üheskoos uue Mali suunas”) järeldused; rõhutab, et doonorriigid on kohustunud andma Malile järgmise kahe aasta jooksul 3,25 miljardit eurot, seejuures on EL asunud juhtrolli ja lubanud anda 520 miljonit eurot; tunnustab Mali valitsuse Mali jätkusuutliku taastamise kava (PRED); tunneb heameelt erilise tähelepanu üle, mida on pööratud riigieelarve ja kaevandustööstuse arvepidamise läbipaistvuse tagamisele; toetab Mali valitsuse heakskiitu ebaseaduslikku rikastumist käsitlevale seaduseelnõule ning rõhutab, kui oluline on täita doonorriikide konverentsil võetud kohustust jälgida pärast seaduse vastuvõtmist hoolikalt selle süsteemset kohaldamist; peab kahetsusväärseks, et konverentsi järeldustes ei kajastu väljendatud ELi kohustus järgida arengukoostöös õiguspõhist suunda; kutsub ELi ja liidu rahvusvahelisi partnereid üles täitma oma vastastikuseid kohustusi kui osa konverentsi tõhusast ja koordineeritud järeltegevusest; kordab vajadust siduda abi institutsioonilise reformi ning märgatava ühiskondliku ja poliitilise arenguga; tunnustab lisaks piirkondlike osalejate konstruktiivset kaasamist; nõuab Mali ametivõimude laiaulatuslikku korruptsiooni arvesse võttes vajalike tagatiste ja kontrollide rakendamist, et abiks eraldatud summad jõuaksid võimalikult kiiresti Mali elanikeni;

| 21. | kordab, kui oluline on ELi inimõiguste klausel kõikides kolmandate riikidega, sealhulgas Saheli piirkonna riikidega sõlmitud mis tahes lepingutes; on seisukohal, et see klausel on üks ELi kõige tõhusamaid vahendeid, mis võib aidata saavutada nii vähim arenenud riikide jätkusuutliku arengu kui ka inimõiguste nõuetekohase austamise ja kaitsmise neis riikides; |
| --- | --- |

21.

kordab, kui oluline on ELi inimõiguste klausel kõikides kolmandate riikidega, sealhulgas Saheli piirkonna riikidega sõlmitud mis tahes lepingutes; on seisukohal, et see klausel on üks ELi kõige tõhusamaid vahendeid, mis võib aidata saavutada nii vähim arenenud riikide jätkusuutliku arengu kui ka inimõiguste nõuetekohase austamise ja kaitsmise neis riikides;

| 22. | on seisukohal, et vajadus võidelda karistamatuse vastu, pakkuda ohvritele õiguskaitset ja võtta kõik tõsiste inimõiguste rikkumiste, sealhulgas konfliktide ajal naiste väärikust kahjustava soopõhise vägivalla toimepanijad, nende sidemetest ja staatusest olenemata vastutusele on otsustavalt tähtis, et tagada Malis kestev rahu ja stabiilsus; väljendab seetõttu heameelt asjaolu üle, et Mali valitsus andis olukorraga tegelemise üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule ja et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurör algatas ametlikud uurimised, ning Mali valitsuse ja mässuliste esialgse rahukokkuleppe artiklis 18 väljendatud ootuse üle, et rahvusvaheline uurimiskomisjon uuriks väidetavaid sõjakuritegusid, inimsusevastaseid kuritegusid ja muid tõsiseid inimõiguste ning rahvusvahelise ja humanitaarõiguse rikkumisi kogu Malis; palub ELil ja teistel Mali rahvusvahelistel partneritel seada karistamatuse küsimus rahuläbirääkimiste üheks prioriteediks, aidata Mali valitsusel täita oma eesmärki seoses kuritegude toimepanejate ülekuulamise ja vastutusele võtmisega ning esialgse rahukokkuleppe rakendamisega, ning tagada seksuaalkuritegude toimepanijate vastutusele võtmine; kordab, et see peab hõlmama kõikide poolte toimepandud kuritegusid ja metsikusi; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et vajadus võidelda karistamatuse vastu, pakkuda ohvritele õiguskaitset ja võtta kõik tõsiste inimõiguste rikkumiste, sealhulgas konfliktide ajal naiste väärikust kahjustava soopõhise vägivalla toimepanijad, nende sidemetest ja staatusest olenemata vastutusele on otsustavalt tähtis, et tagada Malis kestev rahu ja stabiilsus; väljendab seetõttu heameelt asjaolu üle, et Mali valitsus andis olukorraga tegelemise üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule ja et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurör algatas ametlikud uurimised, ning Mali valitsuse ja mässuliste esialgse rahukokkuleppe artiklis 18 väljendatud ootuse üle, et rahvusvaheline uurimiskomisjon uuriks väidetavaid sõjakuritegusid, inimsusevastaseid kuritegusid ja muid tõsiseid inimõiguste ning rahvusvahelise ja humanitaarõiguse rikkumisi kogu Malis; palub ELil ja teistel Mali rahvusvahelistel partneritel seada karistamatuse küsimus rahuläbirääkimiste üheks prioriteediks, aidata Mali valitsusel täita oma eesmärki seoses kuritegude toimepanejate ülekuulamise ja vastutusele võtmisega ning esialgse rahukokkuleppe rakendamisega, ning tagada seksuaalkuritegude toimepanijate vastutusele võtmine; kordab, et see peab hõlmama kõikide poolte toimepandud kuritegusid ja metsikusi;

| 23. | peab kiiduväärseks, et Mali valitsus moodustas 6. märtsil 2013. aastal kaheaastase mandaadiga riikliku dialoogi- ja lepituskomisjoni; rõhutab, et see riiklik komisjon peab olema võimalikult suure esindatusega ja saavutama võimalikult kiiresti konkreetseid tulemusi; väljendab sellega seoses eriti heameelt riikliku komisjoni kaasava liikmelisuse üle, mille näiteks on komisjoni asepresidendid ning mis on märk pühendumisest kaasatusele ja pluralismile poliitilises protsessis; märgib, et komisjonil on ülesanne konflikti algusest saadik aset leidnud inimõiguste rikkumised dokumenteerida; ergutab komisjoni lisaks analüüsima Mali kriisini viinud probleeme, uurima avalikult ja põhjalikult väiteid tuareegi kogukondade vastaste kuritegude ja diskrimineerimise kohta alates Mali iseseisvusest ning koostama soovitusi otstarbekate parandusvõimaluste kohta; väljendab lisaks heameelt selle üle, et Mali valitsus määras saadiku dialoogi jätkamiseks riigi põhjaosa relvarühmitustega; väljendab sellega seoses siirast lootust, et Mali valimistejärgsed tingimused hõlbustavad kogukondadevahelist paremat dialoogi ja usaldust, mis on rahu ja stabiilsuse eeltingimus, ning et kõik Mali kogukonnad võtavad ülesandeks õpetada lastele vastastikust sallivust ja austust; kutsub ELi ja selle rahvusvahelisi partnereid üles toetama riiklikku lepituse ja kaasava dialoogi protsessi; |
| --- | --- |

23.

peab kiiduväärseks, et Mali valitsus moodustas 6. märtsil 2013. aastal kaheaastase mandaadiga riikliku dialoogi- ja lepituskomisjoni; rõhutab, et see riiklik komisjon peab olema võimalikult suure esindatusega ja saavutama võimalikult kiiresti konkreetseid tulemusi; väljendab sellega seoses eriti heameelt riikliku komisjoni kaasava liikmelisuse üle, mille näiteks on komisjoni asepresidendid ning mis on märk pühendumisest kaasatusele ja pluralismile poliitilises protsessis; märgib, et komisjonil on ülesanne konflikti algusest saadik aset leidnud inimõiguste rikkumised dokumenteerida; ergutab komisjoni lisaks analüüsima Mali kriisini viinud probleeme, uurima avalikult ja põhjalikult väiteid tuareegi kogukondade vastaste kuritegude ja diskrimineerimise kohta alates Mali iseseisvusest ning koostama soovitusi otstarbekate parandusvõimaluste kohta; väljendab lisaks heameelt selle üle, et Mali valitsus määras saadiku dialoogi jätkamiseks riigi põhjaosa relvarühmitustega; väljendab sellega seoses siirast lootust, et Mali valimistejärgsed tingimused hõlbustavad kogukondadevahelist paremat dialoogi ja usaldust, mis on rahu ja stabiilsuse eeltingimus, ning et kõik Mali kogukonnad võtavad ülesandeks õpetada lastele vastastikust sallivust ja austust; kutsub ELi ja selle rahvusvahelisi partnereid üles toetama riiklikku lepituse ja kaasava dialoogi protsessi;

| 24. | rõhutab, et mitmesugused konfliktid Saheli piirkonnas on põhjustanud elanikkonna ulatuslikuma ümberasumise riikide siseselt ning suurendanud pagulaste arvu; väljendab sügavat muret mitme põgenikekriisi ja põgenike olukorra, sealhulgas paljude Mali kriisiga mitteseotud põgenike olukorra pärast kõnealuses piirkonnas; juhib erilist tähelepanu tuhandetele Darfuri põgenikele Ida-Tšaadis ja Darfurist Tšaadi tagasipöördujatele, kel puudub juurdepääs puhtale veele, sobilikule peavarjule ja tervishoiule, ning märgib, et poolkõrbeline kliima võib teravdada ressurssidega seotud konkurentsi põliselanikkonnaga ning seega suurendada ka ebastabiilsuse võimalusi; juhib lisaks tähelepanu tuhandete Kesk-Aafrika Vabariigist pärit põgenike raskele olukorrale Lõuna-Tšaadis, kus üleujutused ohustavad kodusid ja põllumajandust; kordab seepärast ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üleskutset suurendada rahalist ja logistilist toetust laagreid kaitsvatele Tšaadi julgeolekujõududele, eelkõige arvestades teadaolevaid rünnakuid humanitaarlaagritele; väljendab jätkuvat muret Nigeris asuvate inimeste pärast, kes põgenevad Põhja-Nigeerias aset leidnud hiljutise lahingutegevuse eest; palub rahvusvahelisel üldsusel üldiselt suurendada vajaduse korral Saheli põgenikelaagritele antava abi osa ning aidata vältida edasisi humanitaarkriise piirkonna põgenikekogukondade hulgas; kutsub ELi, Saheli piirkonna riike, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametit, Aafrika Liitu ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendust (ECOWAS) üles koordineerima oma pagulaspoliitikat, et võimaldada pagulastele vastuvõtt, tagada kõige kaitsetumate rühmade turvalisus ning näha ette iseseisvust soodustavad programmid; julgustab vastuvõtvaid riike tegema ÜRO ja muude osalistega koostööd, et parandada eeskätt juurdepääsu peavarjule, sanitaartingimustele, tervishoiule, veele, toidule ja haridusele ning kaitsta riskirühma lapsi; tuletab meelde, et lisaks vastuvõtu ja kaitse tagamisele tuleb teha jõupingutusi, et suurendada pagulaste majanduslikku kindlustunnet, soodustada sidemeid eraldatud perekondadega ja sisepõgenikega ning parandada pagulasi hõlmavat dokumentatsiooni, et pagulased saaksid võimaluse korral naasta oma päritoluriiki; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et mitmesugused konfliktid Saheli piirkonnas on põhjustanud elanikkonna ulatuslikuma ümberasumise riikide siseselt ning suurendanud pagulaste arvu; väljendab sügavat muret mitme põgenikekriisi ja põgenike olukorra, sealhulgas paljude Mali kriisiga mitteseotud põgenike olukorra pärast kõnealuses piirkonnas; juhib erilist tähelepanu tuhandetele Darfuri põgenikele Ida-Tšaadis ja Darfurist Tšaadi tagasipöördujatele, kel puudub juurdepääs puhtale veele, sobilikule peavarjule ja tervishoiule, ning märgib, et poolkõrbeline kliima võib teravdada ressurssidega seotud konkurentsi põliselanikkonnaga ning seega suurendada ka ebastabiilsuse võimalusi; juhib lisaks tähelepanu tuhandete Kesk-Aafrika Vabariigist pärit põgenike raskele olukorrale Lõuna-Tšaadis, kus üleujutused ohustavad kodusid ja põllumajandust; kordab seepärast ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti üleskutset suurendada rahalist ja logistilist toetust laagreid kaitsvatele Tšaadi julgeolekujõududele, eelkõige arvestades teadaolevaid rünnakuid humanitaarlaagritele; väljendab jätkuvat muret Nigeris asuvate inimeste pärast, kes põgenevad Põhja-Nigeerias aset leidnud hiljutise lahingutegevuse eest; palub rahvusvahelisel üldsusel üldiselt suurendada vajaduse korral Saheli põgenikelaagritele antava abi osa ning aidata vältida edasisi humanitaarkriise piirkonna põgenikekogukondade hulgas; kutsub ELi, Saheli piirkonna riike, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametit, Aafrika Liitu ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendust (ECOWAS) üles koordineerima oma pagulaspoliitikat, et võimaldada pagulastele vastuvõtt, tagada kõige kaitsetumate rühmade turvalisus ning näha ette iseseisvust soodustavad programmid; julgustab vastuvõtvaid riike tegema ÜRO ja muude osalistega koostööd, et parandada eeskätt juurdepääsu peavarjule, sanitaartingimustele, tervishoiule, veele, toidule ja haridusele ning kaitsta riskirühma lapsi; tuletab meelde, et lisaks vastuvõtu ja kaitse tagamisele tuleb teha jõupingutusi, et suurendada pagulaste majanduslikku kindlustunnet, soodustada sidemeid eraldatud perekondadega ja sisepõgenikega ning parandada pagulasi hõlmavat dokumentatsiooni, et pagulased saaksid võimaluse korral naasta oma päritoluriiki;

| 25. | kutsub riike ning piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi üles võtma kasutusele poliitikat pagulaste, sisepõgenike ja kõige kaitsetumate rühmade turvalisuse tagamiseks eesmärgiga võidelda terrorismi, naiste vastu suunatud vägivalla, ärakasutamise ning ebaseadusliku kaubanduse (uimasti- ja relvakaubandus, inimkaubandus ja salakaubavedu) vastu; |
| --- | --- |

25.

kutsub riike ning piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi üles võtma kasutusele poliitikat pagulaste, sisepõgenike ja kõige kaitsetumate rühmade turvalisuse tagamiseks eesmärgiga võidelda terrorismi, naiste vastu suunatud vägivalla, ärakasutamise ning ebaseadusliku kaubanduse (uimasti- ja relvakaubandus, inimkaubandus ja salakaubavedu) vastu;

Valitsus-, kohtu- ja julgeolekuasutuste vastutavus ja reform

| 26. | on seisukohal, et praeguseid inimõigustega seotud probleeme Saheli piirkonnas ei saa eraldada üldisest valitsemiskriisist, mis hõlmab laiaulatuslikku korruptsiooni avalikus sektoris, põhiteenuste viletsat pakkumist, sotsiaalsete ja majanduslike õiguste puudulikku rakendamist ja tõsiseid probleeme õigusriigi alalhoidmisel ja tõhusa piirikontrolli säilitamisel eelkõige tohututel ja sageli vähese asustusega Sahara kõrbe piirkondades; avaldab kahetsust sellest tuleneva kahju pärast piirkonna institutsioonide ja poliitiliste süsteemide õiguspärasusele; kardab, et tulevikus on uute konfliktide ja rahutuste oht, kui neid probleeme ei käsitleta nõuetekohaselt; tuletab meelde, et elanikkonna juurdepääs loodusvaradele, haridusele, tervishoiule ja avalikele teenustele on põhiõigused, mida tuleb tulemuslikult rakendada, et lahendada jätkusuutlikult ebastabiilsuse probleem piirkonnas; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et praeguseid inimõigustega seotud probleeme Saheli piirkonnas ei saa eraldada üldisest valitsemiskriisist, mis hõlmab laiaulatuslikku korruptsiooni avalikus sektoris, põhiteenuste viletsat pakkumist, sotsiaalsete ja majanduslike õiguste puudulikku rakendamist ja tõsiseid probleeme õigusriigi alalhoidmisel ja tõhusa piirikontrolli säilitamisel eelkõige tohututel ja sageli vähese asustusega Sahara kõrbe piirkondades; avaldab kahetsust sellest tuleneva kahju pärast piirkonna institutsioonide ja poliitiliste süsteemide õiguspärasusele; kardab, et tulevikus on uute konfliktide ja rahutuste oht, kui neid probleeme ei käsitleta nõuetekohaselt; tuletab meelde, et elanikkonna juurdepääs loodusvaradele, haridusele, tervishoiule ja avalikele teenustele on põhiõigused, mida tuleb tulemuslikult rakendada, et lahendada jätkusuutlikult ebastabiilsuse probleem piirkonnas;

| 27. | märgib suure murega nimetatud tegurite rolli nendes piirkondades rahvusvaheliste organiseeritud kuritegevuse ja terroristlike võrgustike tegevuse lihtsustamisel; rõhutab tõsiseid ohte, mida need võrgustikud kujutavad inimõigustele, piirkonna stabiilsusele, riigijuhtimisele ja õigusriigile ning sellest tulenevalt arenguväljavaadetele, ning vajadust astuda nendele ohtudele vastu Saheli piirkonna elanike hüvanguks; juhib erilist tähelepanu nn salakaubaveo kiirteedele, mis lekkivaid piire ära kasutades kulgevad Lääne-Aafrika rannikult Aafrika mandri lääne-ida ja lõuna-põhja suunal ja kus veetakse relvi, uimasteid, sigarette, naftat, võltsitud ravimeid ja inimesi; juhib tähelepanu nende tegevusvaldkondade mõjule laiemas plaanis, sealhulgas ELile, mis on suurema osa salakaubanduse sihtpunkt; juhib tähelepanu ÜRO peasekretäri hiljutisele Saheli piirkonda käsitlevale aruandele, milles jõuti järeldusele, et ajaloolised Sahelit läbivad kaubateed on terroristlike ja kuritegelike võrgustike ees kõige kaitsetumad; kiidab Saheli piirkonna riikide tehtud jõupingutusi terrorismi- ja organiseeritud kuritegevuse, eelkõige raskerelvade salakaubaveo vastases võitluses ning ergutab riike suurendama piirkondlikku kooskõlastamist ja koostööd ning mitmekordistama oma jõupingutusi ühiste maismaapiiride kindlustamiseks, kaasates selle eesmärgi täitmisse Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS); julgustab kõiki Saheli piirkonna riike koostöös ÜRO ja muude rahvusvaheliste osalejate ja partneritega töötama välja kõikehõlmava inimkaubanduse vastase strateegia, mis hõlmab andmete kogumist ja analüüsimist, inimkaubitsejate vastutuselevõtmist ja karistamist, ning meetmeid kõikide inimkaubanduse ohvriks langenud inimeste, peamiselt naiste ja tüdrukute rehabiliteerimiseks ja sotsiaalseks integreerimiseks; nõuab, et Saheli piirkonna riikide juhid teeksid koostööd, et tõhustada õiguskaitsesüsteeme ja likvideerida kõik ebaseadusliku kaubanduse vormid, kuid eelkõige inimkaubandus, mille ohvriks langevad piirkonna noorimad ja vaeseimad naised; |
| --- | --- |

27.

märgib suure murega nimetatud tegurite rolli nendes piirkondades rahvusvaheliste organiseeritud kuritegevuse ja terroristlike võrgustike tegevuse lihtsustamisel; rõhutab tõsiseid ohte, mida need võrgustikud kujutavad inimõigustele, piirkonna stabiilsusele, riigijuhtimisele ja õigusriigile ning sellest tulenevalt arenguväljavaadetele, ning vajadust astuda nendele ohtudele vastu Saheli piirkonna elanike hüvanguks; juhib erilist tähelepanu nn salakaubaveo kiirteedele, mis lekkivaid piire ära kasutades kulgevad Lääne-Aafrika rannikult Aafrika mandri lääne-ida ja lõuna-põhja suunal ja kus veetakse relvi, uimasteid, sigarette, naftat, võltsitud ravimeid ja inimesi; juhib tähelepanu nende tegevusvaldkondade mõjule laiemas plaanis, sealhulgas ELile, mis on suurema osa salakaubanduse sihtpunkt; juhib tähelepanu ÜRO peasekretäri hiljutisele Saheli piirkonda käsitlevale aruandele, milles jõuti järeldusele, et ajaloolised Sahelit läbivad kaubateed on terroristlike ja kuritegelike võrgustike ees kõige kaitsetumad; kiidab Saheli piirkonna riikide tehtud jõupingutusi terrorismi- ja organiseeritud kuritegevuse, eelkõige raskerelvade salakaubaveo vastases võitluses ning ergutab riike suurendama piirkondlikku kooskõlastamist ja koostööd ning mitmekordistama oma jõupingutusi ühiste maismaapiiride kindlustamiseks, kaasates selle eesmärgi täitmisse Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS); julgustab kõiki Saheli piirkonna riike koostöös ÜRO ja muude rahvusvaheliste osalejate ja partneritega töötama välja kõikehõlmava inimkaubanduse vastase strateegia, mis hõlmab andmete kogumist ja analüüsimist, inimkaubitsejate vastutuselevõtmist ja karistamist, ning meetmeid kõikide inimkaubanduse ohvriks langenud inimeste, peamiselt naiste ja tüdrukute rehabiliteerimiseks ja sotsiaalseks integreerimiseks; nõuab, et Saheli piirkonna riikide juhid teeksid koostööd, et tõhustada õiguskaitsesüsteeme ja likvideerida kõik ebaseadusliku kaubanduse vormid, kuid eelkõige inimkaubandus, mille ohvriks langevad piirkonna noorimad ja vaeseimad naised;

| 28. | märgib, et olukord Saheli piirkonnas võib Liibüast pärit kergrelvade leviku ja muude Liibüa olukorra järelmõjude tõttu veelgi ebastabiilsemaks muutuda; rõhutab, et Liibüa ebastabiilsus ja halb valitsemistava suurendab piirkondlikku relvakaubandust ning väike- ja kergrelvade levikut, uimastikaubandust ja ebaseaduslikku kaubandust; |
| --- | --- |

28.

märgib, et olukord Saheli piirkonnas võib Liibüast pärit kergrelvade leviku ja muude Liibüa olukorra järelmõjude tõttu veelgi ebastabiilsemaks muutuda; rõhutab, et Liibüa ebastabiilsus ja halb valitsemistava suurendab piirkondlikku relvakaubandust ning väike- ja kergrelvade levikut, uimastikaubandust ja ebaseaduslikku kaubandust;

| 29. | mõistab hukka piirkonnas sagenevad inimröövide ja pantvangi võtmise juhtumid, mis on osutunud kuritegelike ja terroristlike rühmituste jaoks eriti tulusaks; kiidab heaks ÜRO inimõiguste nõukogu nõuanderühma töö terroristide poolt pantvangi võtmise mõju kohta inimõigustele; nõuab, et Saheli piirkonna valitsused teeksid omavahel ning piirkonna selliste oluliste riikidega nagu Alžeeria, Liibüa, Maroko ja Sudaan ning ka ELi ja muude riigiüleste organitega märksa suuremat koostööd, mis aitaks tagada, et poliitilised, julgeoleku- ja õigusinstitutsioonid reageerivad neile probleemidele tõhusalt ja kooskõlastatult; |
| --- | --- |

29.

mõistab hukka piirkonnas sagenevad inimröövide ja pantvangi võtmise juhtumid, mis on osutunud kuritegelike ja terroristlike rühmituste jaoks eriti tulusaks; kiidab heaks ÜRO inimõiguste nõukogu nõuanderühma töö terroristide poolt pantvangi võtmise mõju kohta inimõigustele; nõuab, et Saheli piirkonna valitsused teeksid omavahel ning piirkonna selliste oluliste riikidega nagu Alžeeria, Liibüa, Maroko ja Sudaan ning ka ELi ja muude riigiüleste organitega märksa suuremat koostööd, mis aitaks tagada, et poliitilised, julgeoleku- ja õigusinstitutsioonid reageerivad neile probleemidele tõhusalt ja kooskõlastatult;

| 30. | tuletab meelde, et terroristlike rühmituste tegevusel ei ole piire ning et nendega on seotud erinevad organisatsioonid; tuletab meelde, et rühmitusel Boko Haram on Nigeerias laiaulatuslik võrgustik ja see ohustab Nigeri stabiilsust, ning et kolme alžeerlase (Abou Zeid, Yahya Abou Al-Hammam ja Mokhtar Belmokhtar) juhitud rühmituse AQIM eesmärk on Lõuna-Alžeeria destabiliseerimine; tervitab Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya), mille eesmärk on Liibüa piiride kindlustamine; kutsub seetõttu Saheli piirkonna riike üles kooskõlastama oma jõupingutusi, et tagada julgeolek kogu piirkonnas alates piiridest, ja tihendama terrorismivastase võitluse alast koostööd kõikide asjaomaste riikidega, sealhulgas Alžeeria, Nigeeria, Maroko ja Liibüaga; kutsub ELi, Aafrika Liitu, ECOWASi ja rahvusvahelist üldsust üles tagama Saheli piirkonna riikidele vajalikke tehnilisi, materiaalseid ja inimressursse; |
| --- | --- |

30.

tuletab meelde, et terroristlike rühmituste tegevusel ei ole piire ning et nendega on seotud erinevad organisatsioonid; tuletab meelde, et rühmitusel Boko Haram on Nigeerias laiaulatuslik võrgustik ja see ohustab Nigeri stabiilsust, ning et kolme alžeerlase (Abou Zeid, Yahya Abou Al-Hammam ja Mokhtar Belmokhtar) juhitud rühmituse AQIM eesmärk on Lõuna-Alžeeria destabiliseerimine; tervitab Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya), mille eesmärk on Liibüa piiride kindlustamine; kutsub seetõttu Saheli piirkonna riike üles kooskõlastama oma jõupingutusi, et tagada julgeolek kogu piirkonnas alates piiridest, ja tihendama terrorismivastase võitluse alast koostööd kõikide asjaomaste riikidega, sealhulgas Alžeeria, Nigeeria, Maroko ja Liibüaga; kutsub ELi, Aafrika Liitu, ECOWASi ja rahvusvahelist üldsust üles tagama Saheli piirkonna riikidele vajalikke tehnilisi, materiaalseid ja inimressursse;

| 31. | hoiatab äärmusluse täheldatud leviku eest nn araabia kevade riikides Tuneesias, Egiptuses ja Liibüas, ning kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles juhtima nende riikide valitsuste, institutsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega tehtavat koostööd nii, et toetataks tõelist demokraatiale ülemineku protsessi ja et samal ajal oleks tagatud konfliktialdiste naaberpiirkondade, täpsemalt Saheli piirkonna stabiliseerimine; |
| --- | --- |

31.

hoiatab äärmusluse täheldatud leviku eest nn araabia kevade riikides Tuneesias, Egiptuses ja Liibüas, ning kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles juhtima nende riikide valitsuste, institutsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega tehtavat koostööd nii, et toetataks tõelist demokraatiale ülemineku protsessi ja et samal ajal oleks tagatud konfliktialdiste naaberpiirkondade, täpsemalt Saheli piirkonna stabiliseerimine;

| 32. | kutsub Saheli piirkonna riike üles tegema tihedat koostööd Senegali, Guinea-Bissau ja Ghanaga, kus asuvad peamised transiidisadamad, mille kaudu Lõuna-Ameerika kuritegelikud rühmitused veavad uimasteid Euroopasse; kutsub Euroopa Liitu üles toetama Saheli piirkonna riike uimastite salakaubaveo vastases võitluses; |
| --- | --- |

32.

kutsub Saheli piirkonna riike üles tegema tihedat koostööd Senegali, Guinea-Bissau ja Ghanaga, kus asuvad peamised transiidisadamad, mille kaudu Lõuna-Ameerika kuritegelikud rühmitused veavad uimasteid Euroopasse; kutsub Euroopa Liitu üles toetama Saheli piirkonna riike uimastite salakaubaveo vastases võitluses;

| 33. | peab seetõttu esmatähtsaks julgustada Saheli riikides kohtusüsteemi, julgeoleku ja põhiteenuste eest vastutavate institutsioonide reformimist, et aidata taastada õigusriik ja luua paremad tingimused demokraatiale ülemineku, inimõiguste, jätkusuutliku arengu ja institutsioonilise õiguspärasuse jaoks; julgustab Saheli riikide valitsusi jätkama detsentraliseerimise protsessi, viima rohkem volitusi ja rahalisi vahendeid üle kohalikele asutustele ja suurendama nende suutlikkust, legitiimsust ja vastutavust; rõhutab eelkõige selgete vastutusstruktuuride olulisust tõhususe ja läbipaistvuse edendamiseks ning kutsub ELi üles tegema kohalike asutustega koostööd, et tugevdada tsiviilkontrolli ja -järelevalve mehhanisme ning korruptsioonivastaseid algatusi; juhib lisaks tähelepanu vajadusele – nagu on märgitud Sahelit käsitlevas uues ÜRO integreeritud strateegias – toetada sise- ja väliskontrolli ning puutumatuse tagamise mehhanismide tugevdamist õiguskaitseametnike, kohtusüsteemi liikmete ja kohtuametnike puhul; |
| --- | --- |

33.

peab seetõttu esmatähtsaks julgustada Saheli riikides kohtusüsteemi, julgeoleku ja põhiteenuste eest vastutavate institutsioonide reformimist, et aidata taastada õigusriik ja luua paremad tingimused demokraatiale ülemineku, inimõiguste, jätkusuutliku arengu ja institutsioonilise õiguspärasuse jaoks; julgustab Saheli riikide valitsusi jätkama detsentraliseerimise protsessi, viima rohkem volitusi ja rahalisi vahendeid üle kohalikele asutustele ja suurendama nende suutlikkust, legitiimsust ja vastutavust; rõhutab eelkõige selgete vastutusstruktuuride olulisust tõhususe ja läbipaistvuse edendamiseks ning kutsub ELi üles tegema kohalike asutustega koostööd, et tugevdada tsiviilkontrolli ja -järelevalve mehhanisme ning korruptsioonivastaseid algatusi; juhib lisaks tähelepanu vajadusele – nagu on märgitud Sahelit käsitlevas uues ÜRO integreeritud strateegias – toetada sise- ja väliskontrolli ning puutumatuse tagamise mehhanismide tugevdamist õiguskaitseametnike, kohtusüsteemi liikmete ja kohtuametnike puhul;

| 34. | rõhutab, et Malis on hädavajalik tagada eelkõige justiitsministeeriumile piisavad inimressursid ja rahalised vahendid ning selle töötajate kutsealane koolitamine; nõuab, et Saheli piirkonna riikide valitsused austaksid kohtusüsteemi sõltumatust ja erapooletust, kuna need on demokraatia ja õigusriigi peamised tagatised; palub Saheli piirkonna riikidel jätkata jõupingutusi õigusalase koolituse valdkonnas; kutsub Euroopa Liitu üles toetama valitsusväliste organisatsioonide projekte, mille eesmärk on suurendada õigusala töötajate teadlikkust inimõiguste valdkonnas; julgustab Mali ametivõime võtma kohtulikult vastutusele ametnikud, kes on seotud korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega; see on otsustavalt tähtis meede usalduse taastamiseks ja edaspidise ebastabiilsuse võimaluse vähendamiseks; märgib, et organiseeritud kuritegevus toob kaasa laiaulatusliku korruptsiooni kõikides riigi toimimise valdkondades; kutsub seetõttu Saheli piirkonna riike üles mõistma rangelt hukka kõik korruptsiooni vormid; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et Malis on hädavajalik tagada eelkõige justiitsministeeriumile piisavad inimressursid ja rahalised vahendid ning selle töötajate kutsealane koolitamine; nõuab, et Saheli piirkonna riikide valitsused austaksid kohtusüsteemi sõltumatust ja erapooletust, kuna need on demokraatia ja õigusriigi peamised tagatised; palub Saheli piirkonna riikidel jätkata jõupingutusi õigusalase koolituse valdkonnas; kutsub Euroopa Liitu üles toetama valitsusväliste organisatsioonide projekte, mille eesmärk on suurendada õigusala töötajate teadlikkust inimõiguste valdkonnas; julgustab Mali ametivõime võtma kohtulikult vastutusele ametnikud, kes on seotud korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega; see on otsustavalt tähtis meede usalduse taastamiseks ja edaspidise ebastabiilsuse võimaluse vähendamiseks; märgib, et organiseeritud kuritegevus toob kaasa laiaulatusliku korruptsiooni kõikides riigi toimimise valdkondades; kutsub seetõttu Saheli piirkonna riike üles mõistma rangelt hukka kõik korruptsiooni vormid;

| 35. | peab kiiduväärseks seda, et Sahelit käsitlevas uues ÜRO integreeritud strateegias on pandud rõhk vajadusele kavandada ja toetada tõeotsimise protsesse, riiklikku konsulteerimist üleminekuperioodi õigusemõistmise teemal, kohtusüsteemi vastutavusmehhanisme ja hüvitusprogramme, sealhulgas seksuaalvägivalla ohvrite jaoks; nõuab, et EL teeks koostööd asjakohaste ÜRO allasutustega, et aidata Saheli piirkonna valitsustel neid reforme ellu viia; |
| --- | --- |

35.

peab kiiduväärseks seda, et Sahelit käsitlevas uues ÜRO integreeritud strateegias on pandud rõhk vajadusele kavandada ja toetada tõeotsimise protsesse, riiklikku konsulteerimist üleminekuperioodi õigusemõistmise teemal, kohtusüsteemi vastutavusmehhanisme ja hüvitusprogramme, sealhulgas seksuaalvägivalla ohvrite jaoks; nõuab, et EL teeks koostööd asjakohaste ÜRO allasutustega, et aidata Saheli piirkonna valitsustel neid reforme ellu viia;

| 36. | kiidab heaks Senegali ja Aafrika Liidu kokkuleppe luua erikohus, et võtta kohtulikult vastutusele Tšaadi endine president Hissène Habré sõjakuritegude, piinamise ja inimsusevastaste kuritegude eest, ning Senegali ja Tšaadi valitsuse vahelise kokkuleppe, mille kohaselt võivad Senegali kohtunikud Tšaadis uurimist läbi viia; soovitab tungivalt Saheli piirkonna erinevate riikide poliitikakujundajatel ja kõikidel riigiasutustel täpsustada tegevuskava karistamatuse kultuuri lõpetamiseks väidetavate sõjakurjategijate ja inimõiguste rikkujate suhtes Tšaadis ja mujal piirkonnas, ning seda kiiresti rakendada; märgib sellega seoses, et Tšaad on ainus Saheli piirkonna riik, mis ei ole allkirjastanud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika harta protokolli inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika kohtu loomise kohta; ergutab riiki seda tegema, sest see annaks jõulise märguande riigi võetud kohustusest karistada inimõiguste süsteemseid rikkumisi ja pakkuda ohvritele õiguskaitset; peab ka kahetsusväärseks Burkina Faso hiljutist õigusakti, mille kohaselt antakse riigipeadele amnestia; kardab, et see saadab piirkonnas inimõiguste rikkujatele vale signaali ning on vastuolus karistamatuse vastu võitlemise suunaga; |
| --- | --- |

36.

kiidab heaks Senegali ja Aafrika Liidu kokkuleppe luua erikohus, et võtta kohtulikult vastutusele Tšaadi endine president Hissène Habré sõjakuritegude, piinamise ja inimsusevastaste kuritegude eest, ning Senegali ja Tšaadi valitsuse vahelise kokkuleppe, mille kohaselt võivad Senegali kohtunikud Tšaadis uurimist läbi viia; soovitab tungivalt Saheli piirkonna erinevate riikide poliitikakujundajatel ja kõikidel riigiasutustel täpsustada tegevuskava karistamatuse kultuuri lõpetamiseks väidetavate sõjakurjategijate ja inimõiguste rikkujate suhtes Tšaadis ja mujal piirkonnas, ning seda kiiresti rakendada; märgib sellega seoses, et Tšaad on ainus Saheli piirkonna riik, mis ei ole allkirjastanud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika harta protokolli inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika kohtu loomise kohta; ergutab riiki seda tegema, sest see annaks jõulise märguande riigi võetud kohustusest karistada inimõiguste süsteemseid rikkumisi ja pakkuda ohvritele õiguskaitset; peab ka kahetsusväärseks Burkina Faso hiljutist õigusakti, mille kohaselt antakse riigipeadele amnestia; kardab, et see saadab piirkonnas inimõiguste rikkujatele vale signaali ning on vastuolus karistamatuse vastu võitlemise suunaga;

| 37. | tunneb heameelt Nigeri ja Burkina Faso vaheliste piiritülide rahumeelse lahendamise üle Rahvusvahelises Kohtus, mis tegi oma otsuse 16. aprillil 2013; kutsub teisi selle piirkonna riike üles seda eeskuju järgima; |
| --- | --- |

37.

tunneb heameelt Nigeri ja Burkina Faso vaheliste piiritülide rahumeelse lahendamise üle Rahvusvahelises Kohtus, mis tegi oma otsuse 16. aprillil 2013; kutsub teisi selle piirkonna riike üles seda eeskuju järgima;

| 38. | kutsub Saheli piirkonna riike üles tegema koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, et võimaldada tal viia uurimisi läbi vabalt ja täiesti erapooletult; nõuab osalevatelt riikidelt Rahvusvahelise Kriminaalkohtu väljastatud rahvusvaheliste vahistamismääruste täitmist ja tema kohtuotsuste nõuetekohast täitmist; teeb ettepaneku, et ÜRO toetaks Saheli piirkonna riike rahvusvaheliste kuritegude üle õigust mõistvate erapooletute ja sõltumatute kohtuinstantside loomisel (nt Sierra Leone erikohus); märgib, et Mauritaania on ainus Saheli piirkonna riik ja üks väga vähestest Aafrika riikidest, kes ei ole ühinenud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudiga; julgustab riiki ühinema, sest see annaks jõulise märguande karistamatuse kultuuri mittetunnustamisest; rõhutab sellega seoses, kui oluline on töötada välja ELi poliitika üleminekuperioodi õigusemõistmise kohta, nagu on täpsustatud inimõigusi käsitlevas ELi tegevuskavas; |
| --- | --- |

38.

kutsub Saheli piirkonna riike üles tegema koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, et võimaldada tal viia uurimisi läbi vabalt ja täiesti erapooletult; nõuab osalevatelt riikidelt Rahvusvahelise Kriminaalkohtu väljastatud rahvusvaheliste vahistamismääruste täitmist ja tema kohtuotsuste nõuetekohast täitmist; teeb ettepaneku, et ÜRO toetaks Saheli piirkonna riike rahvusvaheliste kuritegude üle õigust mõistvate erapooletute ja sõltumatute kohtuinstantside loomisel (nt Sierra Leone erikohus); märgib, et Mauritaania on ainus Saheli piirkonna riik ja üks väga vähestest Aafrika riikidest, kes ei ole ühinenud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudiga; julgustab riiki ühinema, sest see annaks jõulise märguande karistamatuse kultuuri mittetunnustamisest; rõhutab sellega seoses, kui oluline on töötada välja ELi poliitika üleminekuperioodi õigusemõistmise kohta, nagu on täpsustatud inimõigusi käsitlevas ELi tegevuskavas;

| 39. | nõuab kõikidelt Saheli piirkonna riikidelt kiiret reageerimist pidevatele teadetele väidetavate meelevaldsete vahistamiste, väärkohtlemise ja kuritarvitamiste kohta, kuigi selline tegevus on seadusega keelatud; väljendab erilist muret seoses teadetega piinamise kohta kinnipidamiskeskustes ning tuhandete rändajate meelevaldse vahistamise kohta Mauritaanias ning seoses ametivõimude keeldumisega teatada pärast kaht aastat teatavate süüdimõistetud vangide perekondadele nende vangide asukoht; on mures teadete pärast Tšaadis kinnipidamisel aset leidva massilise väärkohtlemise, ilma kohtuta kinnipidamise ja sadade sundväljatõstmiste kohta N'Djamenas ning vangide sunniviisilise kadumise kohta; tuletab meelde, et Rooma statuudi kohaselt tuleb sunniviisilisi kadumisi käsitleda sõjakuritegudena; tunneb muret ka teadete pärast äärmiselt viletsate tingimuste kohta mõnedes piirkonna vanglates ja eelkõige Tšaadi ja Mali vanglates, kus puudub esmane arstiabi ja kus vangistatutele saavad osaks tõsised kannatused; nõuab riikidelt vangide elamistingimuste parandamist ja eelkõige haavatavamate inimrühmade, näiteks alaealiste ja naiste turvalisuse tagamist; juhib tähelepanu ka surmanuhtlustele, mille Mali kohus määras hiljuti kuritegude eest, mis hõlmavad röövimist, kuritegeliku rühmituse moodustamist ja tulirelvade ebaseaduslikku valdamist; |
| --- | --- |

39.

nõuab kõikidelt Saheli piirkonna riikidelt kiiret reageerimist pidevatele teadetele väidetavate meelevaldsete vahistamiste, väärkohtlemise ja kuritarvitamiste kohta, kuigi selline tegevus on seadusega keelatud; väljendab erilist muret seoses teadetega piinamise kohta kinnipidamiskeskustes ning tuhandete rändajate meelevaldse vahistamise kohta Mauritaanias ning seoses ametivõimude keeldumisega teatada pärast kaht aastat teatavate süüdimõistetud vangide perekondadele nende vangide asukoht; on mures teadete pärast Tšaadis kinnipidamisel aset leidva massilise väärkohtlemise, ilma kohtuta kinnipidamise ja sadade sundväljatõstmiste kohta N'Djamenas ning vangide sunniviisilise kadumise kohta; tuletab meelde, et Rooma statuudi kohaselt tuleb sunniviisilisi kadumisi käsitleda sõjakuritegudena; tunneb muret ka teadete pärast äärmiselt viletsate tingimuste kohta mõnedes piirkonna vanglates ja eelkõige Tšaadi ja Mali vanglates, kus puudub esmane arstiabi ja kus vangistatutele saavad osaks tõsised kannatused; nõuab riikidelt vangide elamistingimuste parandamist ja eelkõige haavatavamate inimrühmade, näiteks alaealiste ja naiste turvalisuse tagamist; juhib tähelepanu ka surmanuhtlustele, mille Mali kohus määras hiljuti kuritegude eest, mis hõlmavad röövimist, kuritegeliku rühmituse moodustamist ja tulirelvade ebaseaduslikku valdamist;

Kodanikuvabadused ja demokraatlik valitsemistava

| 40. | rõhutab, et julgeolekuülesanded praeguses Mali konfliktis ei tohiks tähelepanu kõrvale juhtida esmatähtsalt eesmärgilt ehk kaasavalt riikidevaheliselt dialoogilt, healt valitsemistavalt ja demokraatlikelt reformidelt, mis peaksid olema kogu piirkonna poliitilise stabiilsuse ja jätkusuutlikkuse eestvedajaks; märgib, et need küsimused on arengu ja inimõiguste valdkonna parandamisest lahutamatud; nõuab tungivalt, et kõik pooled Malis oleksid nende eesmärkide saavutamisel ülejäänud piirkonnale eeskujuks; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et julgeolekuülesanded praeguses Mali konfliktis ei tohiks tähelepanu kõrvale juhtida esmatähtsalt eesmärgilt ehk kaasavalt riikidevaheliselt dialoogilt, healt valitsemistavalt ja demokraatlikelt reformidelt, mis peaksid olema kogu piirkonna poliitilise stabiilsuse ja jätkusuutlikkuse eestvedajaks; märgib, et need küsimused on arengu ja inimõiguste valdkonna parandamisest lahutamatud; nõuab tungivalt, et kõik pooled Malis oleksid nende eesmärkide saavutamisel ülejäänud piirkonnale eeskujuks;

| 41. | toetab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis võetud kohustust aidata Mali üleminekuvõimudel rakendada tegevuskava ja taastada täielikult põhiseaduslik kord, demokraatlik valitsemistava ja riiklik ühtsus, mis on üldise rahuprotsessi olulised elemendid; peab äärmiselt vajalikuks luua tingimused, mis toovad kaasa vabade, õiglaste ja demokraatlike, rahvusvaheliste standarditega kooskõlas olevate valimiste läbiviimise; rõhutab vajadust lahendada hääletamise korraldamisega seotud probleemid riigisiseste põgenike ja põgenikelaagrites, et vältida edasist poliitilist kõrvalejäetust; kutsub Mali valitsust ja selle rahvusvahelisi partnereid üles selle küsimusega viivitamata tegelema; väljendab heameelt Mali valitsuse ja tuareegi mässuliste vahel allkirjastatud kokkuleppe üle, mis sillutab teed Mali armee ja haldusasutuste tagasipöördumiseks riigi põhjaossa ning kaotas suure takistuse presidendivalimiste korraldamiselt juulis; rõhutab vajadust tagada naiste turvaline osalemine valimisprotsessis; |
| --- | --- |

41.

toetab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis võetud kohustust aidata Mali üleminekuvõimudel rakendada tegevuskava ja taastada täielikult põhiseaduslik kord, demokraatlik valitsemistava ja riiklik ühtsus, mis on üldise rahuprotsessi olulised elemendid; peab äärmiselt vajalikuks luua tingimused, mis toovad kaasa vabade, õiglaste ja demokraatlike, rahvusvaheliste standarditega kooskõlas olevate valimiste läbiviimise; rõhutab vajadust lahendada hääletamise korraldamisega seotud probleemid riigisiseste põgenike ja põgenikelaagrites, et vältida edasist poliitilist kõrvalejäetust; kutsub Mali valitsust ja selle rahvusvahelisi partnereid üles selle küsimusega viivitamata tegelema; väljendab heameelt Mali valitsuse ja tuareegi mässuliste vahel allkirjastatud kokkuleppe üle, mis sillutab teed Mali armee ja haldusasutuste tagasipöördumiseks riigi põhjaossa ning kaotas suure takistuse presidendivalimiste korraldamiselt juulis; rõhutab vajadust tagada naiste turvaline osalemine valimisprotsessis;

| 42. | peab kiiduväärseks ELi valimisvaatlusmissiooni rakendamist Mali valimistel; tuletab siiski meelde, et Euroopa välisteenistus peab tagama valimisvaatlusmissiooni soovitustele piisavad järelmeetmed ja nende pikemaajalise lõimimise ELi poliitikasse laiemalt; usub, et valimisvaatlusmissioon võib pakkuda Sahelis valimistele lisaväärtust inimõiguste alaste aspektide jälgimisega ning aruandlusega ELi delegatsioonidele, et algatada vajaduse korral asjakohased meetmed; |
| --- | --- |

42.

peab kiiduväärseks ELi valimisvaatlusmissiooni rakendamist Mali valimistel; tuletab siiski meelde, et Euroopa välisteenistus peab tagama valimisvaatlusmissiooni soovitustele piisavad järelmeetmed ja nende pikemaajalise lõimimise ELi poliitikasse laiemalt; usub, et valimisvaatlusmissioon võib pakkuda Sahelis valimistele lisaväärtust inimõiguste alaste aspektide jälgimisega ning aruandlusega ELi delegatsioonidele, et algatada vajaduse korral asjakohased meetmed;

| 43. | kutsub Mali valitsust ja rahvusvahelist üldsust õppima 2010.–2011. aastal Nigeris toimunud demokraatiale üleminekust ja selle põhiseaduse ratifitseerimise protsessist, eelkõige kodanikuühiskonna ja muude sidusrühmadega peetud laiaulatuslikest konsultatsioonidest, jõupingutustest soodustada naiste osalemist poliitikas kandidaatidena ning kodanikuühiskonna partnerite toetusest kodanike valimiste vaatlemise, valijate koolitamise ja tegevuste läbiviimisel; rõhutab Nigeri jätkuva toetamise olulisust kogu Saheli piirkonna jaoks, et tugevdada kodanike usaldust demokraatliku süsteemi vastu, ning uue põhiseaduse ratifitseerimise nõude jätkamise olulisust, et suurendada läbipaistvust ja võidelda korruptsiooni vastu kaevandustööstuse juhtimisel, muu hulgas avalikustades selleks kõik suured kaevandamislepingud ja teabe nendest tuleneva tulu kohta; |
| --- | --- |

43.

kutsub Mali valitsust ja rahvusvahelist üldsust õppima 2010.–2011. aastal Nigeris toimunud demokraatiale üleminekust ja selle põhiseaduse ratifitseerimise protsessist, eelkõige kodanikuühiskonna ja muude sidusrühmadega peetud laiaulatuslikest konsultatsioonidest, jõupingutustest soodustada naiste osalemist poliitikas kandidaatidena ning kodanikuühiskonna partnerite toetusest kodanike valimiste vaatlemise, valijate koolitamise ja tegevuste läbiviimisel; rõhutab Nigeri jätkuva toetamise olulisust kogu Saheli piirkonna jaoks, et tugevdada kodanike usaldust demokraatliku süsteemi vastu, ning uue põhiseaduse ratifitseerimise nõude jätkamise olulisust, et suurendada läbipaistvust ja võidelda korruptsiooni vastu kaevandustööstuse juhtimisel, muu hulgas avalikustades selleks kõik suured kaevandamislepingud ja teabe nendest tuleneva tulu kohta;

| 44. | peab sügavalt kahetsusväärseks sõnavabaduse, kogunemis- ja ühinemisvabaduse piiranguid Saheli piirkonnas; väljendab erilist muret teadete pärast ajakirjanike, poliitiliste oponentide, ametiühingu liikmete, kirikutegelaste ja muude kodanikuühiskonna tegelaste ja inimõiguste kaitsjate ahistamise, hirmutamise ja vahistamise kohta Tšaadis; väljendab lisaks muret rahumeelsete meeleavaldajate vahistamise ja nende suhtes väidetavalt vägivalla kasutamise pärast Mauritaanias ning väidetavate opositsiooni vaigistamise püüete pärast Malis, sealhulgas ajakirjanike ja poliitiliste oponentide vahistamise ja meedia tsenseerimise teel; rõhutab sellega seoses Saheli piirkonnas inimõiguste kaitsjate, sõltumatu kodanikuühiskonna, sealhulgas naiste ühenduste, ja vaba meedia toetamise olulisust, kuna need on peamised tegurid demokraatliku ühiskonna elus, eelkõige valimiste ajal; tunneb heameelt sõnavabaduse ning kogunemis- ja ühinemisvabadusega seotud positiivsete muutuste üle mujal piirkonnas ning julgustab ELi tegema kohalike partneritega koostööd, et olukorra paranemist veelgi soodustada; kutsub lisaks ELi üles ergutama ja toetama kodanikuühiskonna organisatsioonide kaardistamist, mis on tulemuslikuma toetamise alus; soovitab ELil abistada kodanikuühiskonda ja inimõiguste kaitsjaid nii strateegiliselt kui ka rahaliselt ning pakkuda võimalusi pikaajalisteks vahetusteks, sealhulgas asjakohaste ELi delegatsioonide kaudu; |
| --- | --- |

44.

peab sügavalt kahetsusväärseks sõnavabaduse, kogunemis- ja ühinemisvabaduse piiranguid Saheli piirkonnas; väljendab erilist muret teadete pärast ajakirjanike, poliitiliste oponentide, ametiühingu liikmete, kirikutegelaste ja muude kodanikuühiskonna tegelaste ja inimõiguste kaitsjate ahistamise, hirmutamise ja vahistamise kohta Tšaadis; väljendab lisaks muret rahumeelsete meeleavaldajate vahistamise ja nende suhtes väidetavalt vägivalla kasutamise pärast Mauritaanias ning väidetavate opositsiooni vaigistamise püüete pärast Malis, sealhulgas ajakirjanike ja poliitiliste oponentide vahistamise ja meedia tsenseerimise teel; rõhutab sellega seoses Saheli piirkonnas inimõiguste kaitsjate, sõltumatu kodanikuühiskonna, sealhulgas naiste ühenduste, ja vaba meedia toetamise olulisust, kuna need on peamised tegurid demokraatliku ühiskonna elus, eelkõige valimiste ajal; tunneb heameelt sõnavabaduse ning kogunemis- ja ühinemisvabadusega seotud positiivsete muutuste üle mujal piirkonnas ning julgustab ELi tegema kohalike partneritega koostööd, et olukorra paranemist veelgi soodustada; kutsub lisaks ELi üles ergutama ja toetama kodanikuühiskonna organisatsioonide kaardistamist, mis on tulemuslikuma toetamise alus; soovitab ELil abistada kodanikuühiskonda ja inimõiguste kaitsjaid nii strateegiliselt kui ka rahaliselt ning pakkuda võimalusi pikaajalisteks vahetusteks, sealhulgas asjakohaste ELi delegatsioonide kaudu;

| 45. | on seisukohal, et sõnavabaduse kaitsmine ja edendamine on ülioluline, et arendada aktiivset ja kaasatud kodanikuühiskonda, mis suudab korralikult kogu piirkonna arengule kaasa aidata; mõistab sellega seoses hukka kõik tsensuuri rakendamise ning ajakirjanikke ja inimõiguste kaitsjate hirmutamise katsed ning kõik muud otsesed või kaudsed surveavaldused era- või avaliku sektori meediale; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et sõnavabaduse kaitsmine ja edendamine on ülioluline, et arendada aktiivset ja kaasatud kodanikuühiskonda, mis suudab korralikult kogu piirkonna arengule kaasa aidata; mõistab sellega seoses hukka kõik tsensuuri rakendamise ning ajakirjanikke ja inimõiguste kaitsjate hirmutamise katsed ning kõik muud otsesed või kaudsed surveavaldused era- või avaliku sektori meediale;

| 46. | nõuab Saheli piirkonna riikidelt kõikide ajakirjanduse ja meedia, inimõiguste kaitsjate ja opositsiooniliikmete vastu suunatud omavoliliste vahistamiste ja hirmutamiskampaaniate lõpetamist; kutsub Saheli ja Sahara piirkonna riike, sealhulgas Põhja-Aafrika riike üles austama täielikult patsifistlike rühmituste sõna- ja meeleavaldamisvabadust; kutsub õigusasutusi üles mõistma kohut opositsionääride üle, kes on vahistatud kehtivaid õigusakte järgides, ning tegema seda nõuetekohase menetluse raames; nõuab, et Saheli piirkonna riigid edendaksid mitmeparteisüsteemi ja lubaksid õigusriigi põhimõtet järgivatel erakondadel valimistel kandideerida ilma repressioone kartmata ning võimaldaksid elanikkonnal valimistel osaleda; |
| --- | --- |

46.

nõuab Saheli piirkonna riikidelt kõikide ajakirjanduse ja meedia, inimõiguste kaitsjate ja opositsiooniliikmete vastu suunatud omavoliliste vahistamiste ja hirmutamiskampaaniate lõpetamist; kutsub Saheli ja Sahara piirkonna riike, sealhulgas Põhja-Aafrika riike üles austama täielikult patsifistlike rühmituste sõna- ja meeleavaldamisvabadust; kutsub õigusasutusi üles mõistma kohut opositsionääride üle, kes on vahistatud kehtivaid õigusakte järgides, ning tegema seda nõuetekohase menetluse raames; nõuab, et Saheli piirkonna riigid edendaksid mitmeparteisüsteemi ja lubaksid õigusriigi põhimõtet järgivatel erakondadel valimistel kandideerida ilma repressioone kartmata ning võimaldaksid elanikkonnal valimistel osaleda;

Areng, humanitaarabi ja inimõigused

| 47. | kinnitab veel kord 2011. aasta Saheli julgeolekut ja arengut käsitlevas Euroopa Liidu strateegias määratletud inimeste turvalisuse ja arengu vahelist tugevat seost Saheli piirkonna riikides; rõhutab, kui tähtis on arengupoliitika jätkuva edu seisukohast stabiilsus sellistes valdkondades nagu julgeolek, majandus, poliitika, inimõiguste ja põhivabaduste austamine Saheli piirkonnas; tuletab meelde, et piirkonna ohutuse tagamiseks on hädavajalik investeerida arenguabisse, et anda elanikkonnale piisavalt vahendeid, mis võimaldaksid suurendada piirkonna stabiilsust; on arvamusel, et sel viisil oleks võimalik suurel määral vältida ebaseaduslikku kaubandust ja ebaseaduslikku tegevust, mis on tingitud äärmisest vaesusest ning vahendite ja väljavaadete puudumisest; |
| --- | --- |

47.

kinnitab veel kord 2011. aasta Saheli julgeolekut ja arengut käsitlevas Euroopa Liidu strateegias määratletud inimeste turvalisuse ja arengu vahelist tugevat seost Saheli piirkonna riikides; rõhutab, kui tähtis on arengupoliitika jätkuva edu seisukohast stabiilsus sellistes valdkondades nagu julgeolek, majandus, poliitika, inimõiguste ja põhivabaduste austamine Saheli piirkonnas; tuletab meelde, et piirkonna ohutuse tagamiseks on hädavajalik investeerida arenguabisse, et anda elanikkonnale piisavalt vahendeid, mis võimaldaksid suurendada piirkonna stabiilsust; on arvamusel, et sel viisil oleks võimalik suurel määral vältida ebaseaduslikku kaubandust ja ebaseaduslikku tegevust, mis on tingitud äärmisest vaesusest ning vahendite ja väljavaadete puudumisest;

| 48. | võtab sügava murega teadmiseks kogu Saheli piirkonnas, eeskätt Malis, Nigeris, Tšaadis ja Burkina Fasos, kuid ka Mauritaanias valitseva äärmise ja üldise vaesuse; kinnitab, et vaesus avaldab kahjulikku mõju inimõiguste alaste eesmärkide saavutamisele; märgib, et vaesus ja arengus mahajäämine avaldab ebaproportsionaalselt suurt mõju naistele ja tüdrukutele, ning väljendab sügavat muret emade ja alla 5-aastaste laste suremuse kõrge määra pärast selles piirkonnas; juhib tähelepanu pöördvõrdelisele seosele emade haridustaseme ja väikelaste suremuse vahel juhib seetõttu tähelepanu tütarlastele hariduse võimaldamise vajadusele; rõhutab, et ÜRO järelduste kohaselt on suremuse määr parema haridusega emade hulgas madalam, mistõttu tuleks tagada üldine ja kättesaadav haridus; rõhutab, et kiiresti kasvav elanikkond (sageli kasvutempoga üle 3 % aastas) avaldab täiendavat survet valitsuste suutlikkusele kaitsta isegi kõige elementaarsemaid majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi; on seetõttu seisukohal, et äärmiselt vajalik on parandada juurdepääsu tervishoiuteenustele ning et eelkõige seksuaal- ja soojätkamisõigustega seoses tuleb tagada juurdepääs pereplaneerimisteenustele; |
| --- | --- |

48.

võtab sügava murega teadmiseks kogu Saheli piirkonnas, eeskätt Malis, Nigeris, Tšaadis ja Burkina Fasos, kuid ka Mauritaanias valitseva äärmise ja üldise vaesuse; kinnitab, et vaesus avaldab kahjulikku mõju inimõiguste alaste eesmärkide saavutamisele; märgib, et vaesus ja arengus mahajäämine avaldab ebaproportsionaalselt suurt mõju naistele ja tüdrukutele, ning väljendab sügavat muret emade ja alla 5-aastaste laste suremuse kõrge määra pärast selles piirkonnas; juhib tähelepanu pöördvõrdelisele seosele emade haridustaseme ja väikelaste suremuse vahel juhib seetõttu tähelepanu tütarlastele hariduse võimaldamise vajadusele; rõhutab, et ÜRO järelduste kohaselt on suremuse määr parema haridusega emade hulgas madalam, mistõttu tuleks tagada üldine ja kättesaadav haridus; rõhutab, et kiiresti kasvav elanikkond (sageli kasvutempoga üle 3 % aastas) avaldab täiendavat survet valitsuste suutlikkusele kaitsta isegi kõige elementaarsemaid majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi; on seetõttu seisukohal, et äärmiselt vajalik on parandada juurdepääsu tervishoiuteenustele ning et eelkõige seksuaal- ja soojätkamisõigustega seoses tuleb tagada juurdepääs pereplaneerimisteenustele;

| 49. | rõhutab arengu, demokraatia, inimõiguste, hea valitsemistava ja julgeoleku üksteisest sõltuvust Saheli piirkonnas; kordab oma toetust inimõigustel põhinevale lähenemisviisile ja demokraatlikule omavastutusele arengukoostöös, mis põhineb kohalikul tasandil osalemise ja kohalike teadmiste rakendamisel, et saavutada kohapealsed arengueesmärgid, ning samuti tugevatele, tõhusatele ja sõltumatutele jõustamise järelmeetmetele, kuhu on riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil kaasatud valitsused, muud tõelised esindusorganid ning kohalik ja piirkondlik kodanikuühiskond nii riigi kui rahvusvahelisel tasandil; tuletab meelde ja toetab ELi kohustusi lähtuda ELi arengukoostöös inimõigustest, nagu on märgitud ka ELi inimõiguste strateegias ja selle tegevuskavas; |
| --- | --- |

49.

rõhutab arengu, demokraatia, inimõiguste, hea valitsemistava ja julgeoleku üksteisest sõltuvust Saheli piirkonnas; kordab oma toetust inimõigustel põhinevale lähenemisviisile ja demokraatlikule omavastutusele arengukoostöös, mis põhineb kohalikul tasandil osalemise ja kohalike teadmiste rakendamisel, et saavutada kohapealsed arengueesmärgid, ning samuti tugevatele, tõhusatele ja sõltumatutele jõustamise järelmeetmetele, kuhu on riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil kaasatud valitsused, muud tõelised esindusorganid ning kohalik ja piirkondlik kodanikuühiskond nii riigi kui rahvusvahelisel tasandil; tuletab meelde ja toetab ELi kohustusi lähtuda ELi arengukoostöös inimõigustest, nagu on märgitud ka ELi inimõiguste strateegias ja selle tegevuskavas;

| 50. | tuletab meelde vajadust kehtestada riikidele antava arenguabi eeltingimuseks põhiõiguste austamine nendes riikides; kinnitab veel kord, et ELi arenguabi raames antavate rahaliste vahendite tulemuslik eraldamine eeldab ELi suutlikkust kontrollida nende vahendite tõhusat kasutamist ja veenduda, et vahendeid ei suunata kavandatud eesmärgist kõrvale; kinnitab veel kord, et inimõiguste tõhusaks edendamiseks on vaja parandada ELi välis- ja sisepoliitika vahelist sidusust vastavalt ELi arengueesmärkidele; |
| --- | --- |

50.

tuletab meelde vajadust kehtestada riikidele antava arenguabi eeltingimuseks põhiõiguste austamine nendes riikides; kinnitab veel kord, et ELi arenguabi raames antavate rahaliste vahendite tulemuslik eraldamine eeldab ELi suutlikkust kontrollida nende vahendite tõhusat kasutamist ja veenduda, et vahendeid ei suunata kavandatud eesmärgist kõrvale; kinnitab veel kord, et inimõiguste tõhusaks edendamiseks on vaja parandada ELi välis- ja sisepoliitika vahelist sidusust vastavalt ELi arengueesmärkidele;

| 51. | palub komisjonil tagada Saheli piirkonnas kõikide arengufondide, sealhulgas demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi, Euroopa Arengufondi, arengukoostöö rahastamisvahendi ja Saheli vastupanupartnerluse fondi kasutamine vastavalt elanikkonna eelnevalt kindlaks tehtud vajadustele; |
| --- | --- |

51.

palub komisjonil tagada Saheli piirkonnas kõikide arengufondide, sealhulgas demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi, Euroopa Arengufondi, arengukoostöö rahastamisvahendi ja Saheli vastupanupartnerluse fondi kasutamine vastavalt elanikkonna eelnevalt kindlaks tehtud vajadustele;

| 52. | kutsub Euroopa Liitu üles toetama kõiki meetmeid, mida Saheli piirkonna riigid, valitsusvälised organisatsioonid ja kodanikuühiskond võtavad, et parandada eelkõige kõige haavatavamate inimrühmade juurdepääsu tervishoiule; kutsub rahvusvahelisi organisatsioone üles jätkama võitlust HIV/AIDSi, tuberkuloosi, malaaria ja meningiidi vastu, mille tagajärjel sureb palju inimesi; rõhutab vajadust töötada välja ja rakendada tervishoiusüsteeme tugevdavaid terviseprogramme, võttes arvesse asjaolu, et ülemaailmne majanduskriis on aeglustanud edasiminekut võitluses selliste haiguste vastu nagu HIV/AIDS, tuberkuloos, malaaria jm; tuletab meelde, et teatavad Saheli piirkonna elanikud on rändrahvad ja et nende juurdepääs tervishoiule on keeruline; kutsub sellega seoses üles toetama tervishoiualast teadlikkust suurendavaid ja koolituskampaaniaid; |
| --- | --- |

52.

kutsub Euroopa Liitu üles toetama kõiki meetmeid, mida Saheli piirkonna riigid, valitsusvälised organisatsioonid ja kodanikuühiskond võtavad, et parandada eelkõige kõige haavatavamate inimrühmade juurdepääsu tervishoiule; kutsub rahvusvahelisi organisatsioone üles jätkama võitlust HIV/AIDSi, tuberkuloosi, malaaria ja meningiidi vastu, mille tagajärjel sureb palju inimesi; rõhutab vajadust töötada välja ja rakendada tervishoiusüsteeme tugevdavaid terviseprogramme, võttes arvesse asjaolu, et ülemaailmne majanduskriis on aeglustanud edasiminekut võitluses selliste haiguste vastu nagu HIV/AIDS, tuberkuloos, malaaria jm; tuletab meelde, et teatavad Saheli piirkonna elanikud on rändrahvad ja et nende juurdepääs tervishoiule on keeruline; kutsub sellega seoses üles toetama tervishoiualast teadlikkust suurendavaid ja koolituskampaaniaid;

| 53. | mõistab hukka asjaolu, et eelarvekärped sellistes aastatuhande arengueesmärkide saavutamise seisukohast võtmetähtsusega valdkondades nagu toiduga kindlustatus, haridus ja tervishoid süvendavad toidu- ja humanitaarkriise Saheli piirkonnas; rõhutab möödapääsmatut vajadust võtta struktuurimeetmeid põllumajanduse, toiduga kindlustatuse ja toitumise valdkonnas ning erimeetmeid maa hõivamise likvideerimiseks, et edendada kaasavat ja jätkusuutlikku majanduskasvu ning ennetada iga-aastasi toidukriise Saheli piirkonnas; |
| --- | --- |

53.

mõistab hukka asjaolu, et eelarvekärped sellistes aastatuhande arengueesmärkide saavutamise seisukohast võtmetähtsusega valdkondades nagu toiduga kindlustatus, haridus ja tervishoid süvendavad toidu- ja humanitaarkriise Saheli piirkonnas; rõhutab möödapääsmatut vajadust võtta struktuurimeetmeid põllumajanduse, toiduga kindlustatuse ja toitumise valdkonnas ning erimeetmeid maa hõivamise likvideerimiseks, et edendada kaasavat ja jätkusuutlikku majanduskasvu ning ennetada iga-aastasi toidukriise Saheli piirkonnas;

| 54. | on seisukohal, et poliitiline ebastabiilsus Saheli piirkonnas koos miljoneid inimesi mõjutava ränga põuaga kujutab endast olulist ohtu demokraatiale, õigusriigi põhimõttele ja inimõiguste ning sotsiaal-majanduslike õiguste austamisele, mõjutades sel moel negatiivselt elanikkonna elukvaliteeti; tuletab meelde, et õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste austamine ning hea valitsemistava on riikide stabiilsuse, julgeoleku ja põhivabaduste tagamiseks otsustavalt tähtis; |
| --- | --- |

54.

on seisukohal, et poliitiline ebastabiilsus Saheli piirkonnas koos miljoneid inimesi mõjutava ränga põuaga kujutab endast olulist ohtu demokraatiale, õigusriigi põhimõttele ja inimõiguste ning sotsiaal-majanduslike õiguste austamisele, mõjutades sel moel negatiivselt elanikkonna elukvaliteeti; tuletab meelde, et õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste austamine ning hea valitsemistava on riikide stabiilsuse, julgeoleku ja põhivabaduste tagamiseks otsustavalt tähtis;

| 55. | kutsub piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi üles koostöös kodanikuühiskonnaga kehtestama Saheli piirkonnas ja riigipiiridel tõhusaid julgeolekunõudeid ja austama inimõigusi, et tagada arengupoliitika ja humanitaarabipoliitika tulemuslik areng; |
| --- | --- |

55.

kutsub piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi üles koostöös kodanikuühiskonnaga kehtestama Saheli piirkonnas ja riigipiiridel tõhusaid julgeolekunõudeid ja austama inimõigusi, et tagada arengupoliitika ja humanitaarabipoliitika tulemuslik areng;

| 56. | kutsub Saheli piirkonna riikide valitsusi üles kaotama kriisi peamisi põhjuseid säästva arengu strateegia raames, mis vastab oma kodanike poliitilistele, majanduslikele ja sotsiaalsetele muredele, nagu juurdepääs toidule, haridusele, tervishoiule, tööhõivele, eluasemetele, jõukuse ümberjaotamisele, inimväärsele elukvaliteedile jne; |
| --- | --- |

56.

kutsub Saheli piirkonna riikide valitsusi üles kaotama kriisi peamisi põhjuseid säästva arengu strateegia raames, mis vastab oma kodanike poliitilistele, majanduslikele ja sotsiaalsetele muredele, nagu juurdepääs toidule, haridusele, tervishoiule, tööhõivele, eluasemetele, jõukuse ümberjaotamisele, inimväärsele elukvaliteedile jne;

| 57. | rõhutab vajadust võidelda korruptsiooni vastu, et parandada piirkonnas institutsioonilist õiguspärasust ja tegeleda kuhjuvate arengu- ja inimõiguste probleemidega; märgib, et mitmesuguses vormis korruptsioon on kahjustanud tõsiselt esmase arstiabi ja hariduse kättesaadavust; rõhutab lisaks vaba, organiseeritud kodanikuühiskonna ja meedia olulisust, et teostada kuritarvituste üle järelevalvet ja nendest teatada; |
| --- | --- |

57.

rõhutab vajadust võidelda korruptsiooni vastu, et parandada piirkonnas institutsioonilist õiguspärasust ja tegeleda kuhjuvate arengu- ja inimõiguste probleemidega; märgib, et mitmesuguses vormis korruptsioon on kahjustanud tõsiselt esmase arstiabi ja hariduse kättesaadavust; rõhutab lisaks vaba, organiseeritud kodanikuühiskonna ja meedia olulisust, et teostada kuritarvituste üle järelevalvet ja nendest teatada;

| 58. | märgib, et naistel on oluline roll Saheli piirkonna arengus, eriti toitumise, toiduga kindlustatuse ja toiduainete tootmise seisukohast, sest põllumajanduses on tegevad peamiselt naised, kuigi enamikul neist ei ole endiselt õigust omada maad, mida nad harivad; palub komisjonil tunnustada naiste kui väiketalunike keskset rolli toiduga kindlustatuse tagamisel ning investeerida just naisi toetavatesse kavadesse; rõhutab, et ELi strateegia peaks keskenduma ka meetmetele, mille eesmärk on tagada, et kõige kaitsetumatel inimestel, eriti maapiirkondades, oleksid põllumajandus- ja toitumisalased koolitusvõimalused, head tervishoiu- ja töötingimused ning vajaduse korral turvavõrgustik; rõhutab, et selleks, et väiketalunikud ja eriti naised saaksid tegeleda põllumajandusega jätkusuutlikult ja arendada oma tootmissuutlikkust, on neil tarvis paremat juurdepääsu mikrolaenudele, mis võimaldaks neil investeerida parematesse seemnetesse, väetistesse ja niisutussüsteemidesse ning hankida vajalikud vahendid põllukultuuride kaitsmiseks kahjurite ja haiguste eest; |
| --- | --- |

58.

märgib, et naistel on oluline roll Saheli piirkonna arengus, eriti toitumise, toiduga kindlustatuse ja toiduainete tootmise seisukohast, sest põllumajanduses on tegevad peamiselt naised, kuigi enamikul neist ei ole endiselt õigust omada maad, mida nad harivad; palub komisjonil tunnustada naiste kui väiketalunike keskset rolli toiduga kindlustatuse tagamisel ning investeerida just naisi toetavatesse kavadesse; rõhutab, et ELi strateegia peaks keskenduma ka meetmetele, mille eesmärk on tagada, et kõige kaitsetumatel inimestel, eriti maapiirkondades, oleksid põllumajandus- ja toitumisalased koolitusvõimalused, head tervishoiu- ja töötingimused ning vajaduse korral turvavõrgustik; rõhutab, et selleks, et väiketalunikud ja eriti naised saaksid tegeleda põllumajandusega jätkusuutlikult ja arendada oma tootmissuutlikkust, on neil tarvis paremat juurdepääsu mikrolaenudele, mis võimaldaks neil investeerida parematesse seemnetesse, väetistesse ja niisutussüsteemidesse ning hankida vajalikud vahendid põllukultuuride kaitsmiseks kahjurite ja haiguste eest;

| 59. | rõhutab kiireloomulist vajadust anda aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ELi humanitaarabi; rõhutab emade tervise parandamise eesmärgi olulisust, et vähendada emade suremust ja tagada üldine juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud teenustele ja pereplaneerimisele; rõhutab, et naiste tervise parandamise eesmärgi lahutamatu osa peab olema ka seksuaal- ja reproduktiivtervise alane haridus ja teadlikkuse tõstmine; |
| --- | --- |

59.

rõhutab kiireloomulist vajadust anda aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ELi humanitaarabi; rõhutab emade tervise parandamise eesmärgi olulisust, et vähendada emade suremust ja tagada üldine juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud teenustele ja pereplaneerimisele; rõhutab, et naiste tervise parandamise eesmärgi lahutamatu osa peab olema ka seksuaal- ja reproduktiivtervise alane haridus ja teadlikkuse tõstmine;

| 60. | märgib, et on muret tekitavaid märke, et Saheli piirkond tervikuna saab käesoleval aastal kannatada rängas toidu- ja toitainete kriisis, ning palub komisjonil anda piisavalt oma humanitaarabi vahendeid sellele piirkonnale; |
| --- | --- |

60.

märgib, et on muret tekitavaid märke, et Saheli piirkond tervikuna saab käesoleval aastal kannatada rängas toidu- ja toitainete kriisis, ning palub komisjonil anda piisavalt oma humanitaarabi vahendeid sellele piirkonnale;

| 61. | rõhutab näljahäda, põua ja püsiva nälja pakilisi probleeme ning valitsuse suutmatust tagada elementaarne toiduga kindlustatus, mis on kohalike pettumuse peamine tõukejõud; kordab uuesti vajadust parandada riigi valitsuse suutlikkust tagada toiduga kindlustatus algatuse AGIR-Sahel suurema rahastamise ja poliitilise toetamise abil ning kavandades algatust ka piirkondliku ja laiaulatusliku lähenemisviisina, mis aitaks kõrvaldada toiduga kindlustamatuse algpõhjuse; |
| --- | --- |

61.

rõhutab näljahäda, põua ja püsiva nälja pakilisi probleeme ning valitsuse suutmatust tagada elementaarne toiduga kindlustatus, mis on kohalike pettumuse peamine tõukejõud; kordab uuesti vajadust parandada riigi valitsuse suutlikkust tagada toiduga kindlustatus algatuse AGIR-Sahel suurema rahastamise ja poliitilise toetamise abil ning kavandades algatust ka piirkondliku ja laiaulatusliku lähenemisviisina, mis aitaks kõrvaldada toiduga kindlustamatuse algpõhjuse;

| 62. | palub ELil võtta koostöös Saheli piirkonna riikidega kasutusele esmatähtis arengupoliitika, mille aluseks on inimõigustel ja põhivabadustel põhinev lähenemisviis ja mille eesmärk on toidukriisi, alatoitluse ja näljaprobleemi leevendamine, põuaga toimetulek ja reageerimine looduskatastroofidele; palub komisjonil kasutada alatoitluse vastu võitlemiseks eraldatud rahalisi vahendeid (2012. aastal 123,5 miljonit eurot) optimaalselt, kohandades need kõnealusele esmatähtsale poliitikale, et katta asjaomase elanikkonna vajadused ja toetada kõnealuste riikide kohaliku suutlikkuse arengut eesmärgiga tagada abi positiivne mõju; |
| --- | --- |

62.

palub ELil võtta koostöös Saheli piirkonna riikidega kasutusele esmatähtis arengupoliitika, mille aluseks on inimõigustel ja põhivabadustel põhinev lähenemisviis ja mille eesmärk on toidukriisi, alatoitluse ja näljaprobleemi leevendamine, põuaga toimetulek ja reageerimine looduskatastroofidele; palub komisjonil kasutada alatoitluse vastu võitlemiseks eraldatud rahalisi vahendeid (2012. aastal 123,5 miljonit eurot) optimaalselt, kohandades need kõnealusele esmatähtsale poliitikale, et katta asjaomase elanikkonna vajadused ja toetada kõnealuste riikide kohaliku suutlikkuse arengut eesmärgiga tagada abi positiivne mõju;

| 63. | tuletab meelde, et vajalik on pikaajaline kohustuste võtmine, tugevdamaks Saheli vastupanuvõimet põuale ja vältimaks korduvaid toidukriise, mis sunnivad iga uue põuaperioodi korral kasutama suurel hulgal humanitaarabi; rõhutab, et see kohustus eeldab pikaajalist partnerlust valitsuste, piirkondlike asutuste, rahastajate ja finantseerimisasutuste, vahel, nagu AGIR Saheli algatus, mille käivitas Euroopa Liit; |
| --- | --- |

63.

tuletab meelde, et vajalik on pikaajaline kohustuste võtmine, tugevdamaks Saheli vastupanuvõimet põuale ja vältimaks korduvaid toidukriise, mis sunnivad iga uue põuaperioodi korral kasutama suurel hulgal humanitaarabi; rõhutab, et see kohustus eeldab pikaajalist partnerlust valitsuste, piirkondlike asutuste, rahastajate ja finantseerimisasutuste, vahel, nagu AGIR Saheli algatus, mille käivitas Euroopa Liit;

| 64. | märgib erilise murega, et joogivee kättesaadavus on endiselt probleem kogu Saheli piirkonnas; kordab, et piirkonna arendamiseks tuleks tähelepanu keskmesse seada kõnealuse piirkonna elanike põhivajaduste rahuldamine; rõhutab, et ELi antava arenguabi oluline osa peab olema suunatud sellele probleemile; peab sellega seoses kiiduväärseks kõiki rahvusvahelisi algatusi, mille eesmärk on vähendada Saheli piirkonnas veepuudust; |
| --- | --- |

64.

märgib erilise murega, et joogivee kättesaadavus on endiselt probleem kogu Saheli piirkonnas; kordab, et piirkonna arendamiseks tuleks tähelepanu keskmesse seada kõnealuse piirkonna elanike põhivajaduste rahuldamine; rõhutab, et ELi antava arenguabi oluline osa peab olema suunatud sellele probleemile; peab sellega seoses kiiduväärseks kõiki rahvusvahelisi algatusi, mille eesmärk on vähendada Saheli piirkonnas veepuudust;

| 65. | rõhutab, et vaja oleks pikaajalist lähenemisviisi, mille aluseks oleks hariduse kättesaadavus kõigile, et parandada Saheli elanike igapäevaelu ja toetada arengut piirkonnas, kus 2040. aastal on prognoosi kohaselt 150 miljonit inimest; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et vaja oleks pikaajalist lähenemisviisi, mille aluseks oleks hariduse kättesaadavus kõigile, et parandada Saheli elanike igapäevaelu ja toetada arengut piirkonnas, kus 2040. aastal on prognoosi kohaselt 150 miljonit inimest;

| 66. | julgustab Saheli piirkonna riike ja piirkondlikke osalejaid koostöös ÜROga võtma arengu eesmärgil kasutusele uusi ressursse; peab kiiduväärseks ÜRO peasekretäri Saheli erisaadiku algatatud konsultatsioone Aafrika Arengupangaga ning soovitab neid konsultatsioone laiendada Maailmapangale ja muudele rahvusvahelistele finantseerimisasutustele, et luua Saheli meetmete fond; kiidab heaks selle kavandatava fondiga integreeritud ressursiplatvormi, mille raames kooskõlastatakse piirkondlikud arenguprojektid Saheli riikide erivajadustega, ergutab ELi oma strateegiat vastavalt kohandama ja kooskõlastama; |
| --- | --- |

66.

julgustab Saheli piirkonna riike ja piirkondlikke osalejaid koostöös ÜROga võtma arengu eesmärgil kasutusele uusi ressursse; peab kiiduväärseks ÜRO peasekretäri Saheli erisaadiku algatatud konsultatsioone Aafrika Arengupangaga ning soovitab neid konsultatsioone laiendada Maailmapangale ja muudele rahvusvahelistele finantseerimisasutustele, et luua Saheli meetmete fond; kiidab heaks selle kavandatava fondiga integreeritud ressursiplatvormi, mille raames kooskõlastatakse piirkondlikud arenguprojektid Saheli riikide erivajadustega, ergutab ELi oma strateegiat vastavalt kohandama ja kooskõlastama;

| 67. | väljendab muret uraanikaevandamise üldise olukorra pärast Sahelis, arvestades eriti MUJAO 23. mai 2013. aasta rünnakut kaevandusele Põhja-Nigeris Arlitis; rõhutab, et suured julgeolekunõuete rikkumised Nigeri uraanikaevanduste ümbruses võivad osutuda kohalike elanike ja piirkondliku stabiilsuse jaoks katastroofilisteks, ning nõuab seepärast, et Nigeri ametivõimud ja nende rahvusvahelised partnerid pööraksid julgeolekule ülimat tähelepanu; rõhutab ka, kui oluline on tagada uraani kaevandamisel ohutus; kutsub lisaks kaevandusettevõtteid üles tagama, et uraani kaevandatakse vastutustundlikult, kohalike kogukondade täielikul nõusolekul ning nii, et kaevandamine avaldab ümberkaudsetele elanikele ja keskkonnale minimaalset kahjulikku mõju; |
| --- | --- |

67.

väljendab muret uraanikaevandamise üldise olukorra pärast Sahelis, arvestades eriti MUJAO 23. mai 2013. aasta rünnakut kaevandusele Põhja-Nigeris Arlitis; rõhutab, et suured julgeolekunõuete rikkumised Nigeri uraanikaevanduste ümbruses võivad osutuda kohalike elanike ja piirkondliku stabiilsuse jaoks katastroofilisteks, ning nõuab seepärast, et Nigeri ametivõimud ja nende rahvusvahelised partnerid pööraksid julgeolekule ülimat tähelepanu; rõhutab ka, kui oluline on tagada uraani kaevandamisel ohutus; kutsub lisaks kaevandusettevõtteid üles tagama, et uraani kaevandatakse vastutustundlikult, kohalike kogukondade täielikul nõusolekul ning nii, et kaevandamine avaldab ümberkaudsetele elanikele ja keskkonnale minimaalset kahjulikku mõju;

| 68. | märgib täie tõsidusega sagedasi toidu ja toitumisega seotud kriise ja muid humanitaaralaseid hädaolukordi Saheli piirkonnas ning nende mõju kõige põhilisematele inimõigustele; tervitab ELi ja selle liikmesriikide tugevat kaasatust humanitaarkriiside lahendamise jõupingutustes Saheli piirkonnas; toonitab, et toiduga kindlustamatuse probleemi lahendamine on peamine viis, kuidas aidata kaasa rahule ja tugevdada inimõigusi; on arvamusel, et selle eesmärgiga tuleks stimuleerida kohalikku tootmist ja omavastutust ning tõhustada jaotusvõrgustikke ja ressursside liikuvust; märgib, et Euroopa Komisjon andis 2012. aastal toidukriiside leevendamiseks abi 338 miljoni euro ulatuses, millest 174 miljonit eurot eraldati humanitaarhädaabile; märgib, et humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat eraldas humanitaarabi andmiseks 172 miljonit eurot, millest 58 miljonit eurot kasutati Malis; |
| --- | --- |

68.

märgib täie tõsidusega sagedasi toidu ja toitumisega seotud kriise ja muid humanitaaralaseid hädaolukordi Saheli piirkonnas ning nende mõju kõige põhilisematele inimõigustele; tervitab ELi ja selle liikmesriikide tugevat kaasatust humanitaarkriiside lahendamise jõupingutustes Saheli piirkonnas; toonitab, et toiduga kindlustamatuse probleemi lahendamine on peamine viis, kuidas aidata kaasa rahule ja tugevdada inimõigusi; on arvamusel, et selle eesmärgiga tuleks stimuleerida kohalikku tootmist ja omavastutust ning tõhustada jaotusvõrgustikke ja ressursside liikuvust; märgib, et Euroopa Komisjon andis 2012. aastal toidukriiside leevendamiseks abi 338 miljoni euro ulatuses, millest 174 miljonit eurot eraldati humanitaarhädaabile; märgib, et humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat eraldas humanitaarabi andmiseks 172 miljonit eurot, millest 58 miljonit eurot kasutati Malis;

| 69. | palub ELil jätkata ja tõhustada ulatuslikuma humanitaarabi andmist Saheli piirkonnale, tagada tihe koostöö rahvusvaheliste humanitaarabiorganisatsioonide, kodanikuühiskonna, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ja valitsuste vahel ning võtta kasutusele vajalikud vahendid 10. Euroopa Arengufondist (660 miljonit eurot ajavahemikuks 2007–2013) ja algatuse AGIR–Sahel (l’Alliance Globale pour l’Initiative Résilience) fondist (172 miljonit eurot 2012. aastaks); tunneb heameelt selle üle, et 11. EAFi raames eraldati AGIR Saheli programmi eelarvesse 1,5 miljonit eurot Saheli piirkonna riikide vastupanuvõime parandamiseks; |
| --- | --- |

69.

palub ELil jätkata ja tõhustada ulatuslikuma humanitaarabi andmist Saheli piirkonnale, tagada tihe koostöö rahvusvaheliste humanitaarabiorganisatsioonide, kodanikuühiskonna, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ja valitsuste vahel ning võtta kasutusele vajalikud vahendid 10. Euroopa Arengufondist (660 miljonit eurot ajavahemikuks 2007–2013) ja algatuse AGIR–Sahel (l’Alliance Globale pour l’Initiative Résilience) fondist (172 miljonit eurot 2012. aastaks); tunneb heameelt selle üle, et 11. EAFi raames eraldati AGIR Saheli programmi eelarvesse 1,5 miljonit eurot Saheli piirkonna riikide vastupanuvõime parandamiseks;

| 70. | rõhutab, et kõikidel Saheli piirkonna riikidel on vaja kasutusele võtta poliitika peamiste sotsiaalsete infrastruktuuride ja põhivõrkude (kanalisatsioon, meditsiinitöötajate võrk, transport, telekommunikatsioon) loomiseks, et tagada humanitaarabi erapooletu, üldine, piiranguteta, nõuetekohane ja tõhus kohaletoimetamine; ootab, et riigid ning piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused tagaks nende võrgustike alalise toimimise ja nendele juurdepääsu; |
| --- | --- |

70.

rõhutab, et kõikidel Saheli piirkonna riikidel on vaja kasutusele võtta poliitika peamiste sotsiaalsete infrastruktuuride ja põhivõrkude (kanalisatsioon, meditsiinitöötajate võrk, transport, telekommunikatsioon) loomiseks, et tagada humanitaarabi erapooletu, üldine, piiranguteta, nõuetekohane ja tõhus kohaletoimetamine; ootab, et riigid ning piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused tagaks nende võrgustike alalise toimimise ja nendele juurdepääsu;

Naiste, laste ja alaealiste inimõiguste olukord

| 71. | mõistab rangelt hukka jätkuvalt kestva ja sageli päritud orjuse Saheli piirkonnas ja eriti Mauritaanias, kus see puudutab teadaolevalt märkimisväärset elanikkonna vähemust; märgib, et orjus eksisteerib jäigas kastisüsteemis ning püsib, olgugi et riik keelustas orjuse ametlikult 1981. aastal ja muutis selle 2007. aastal sõnaselgelt karistatavaks; väljendab sügavat muret selle tava institutsionaalsuse ja avaliku halduse valdkonnas levimise pärast; märgib ära ka Mauritaania valitsuse ülima tõrksuse orjuse jätkuva laiaulatusliku olemasolu tunnistamisel ning asjaolu, et siiamaani on teadaolevalt toonud ainult üks kohtuasi orjapidaja vastu kaasa eduka süüdimõistmise; nõuab tungivalt, et Mauritaania valitsus täidaks oma riiklikke ja rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi teha tulemuslikult lõpp orjusele selle kõikides vormides ning jõustaks orjuse vastased õigusaktid, nähes muu hulgas ette hüvitusmenetlused; nõuab lisaks tungivalt, et Mauritaania ametiasutused lõpetaksid orjuse kaotamist nõudvate kodanikühiskonna aktivistide ahistamise ja isegi vangistamise, sealhulgas ususalgamise süüdistusel; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles jätkama Mauritaania ja rahvusvaheliste orjusevastaste organisatsioonide, sealhulgas orjuse nüüdisaegsete vormidega tegeleva ÜRO eriraportööri ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni toetamist; |
| --- | --- |

71.

mõistab rangelt hukka jätkuvalt kestva ja sageli päritud orjuse Saheli piirkonnas ja eriti Mauritaanias, kus see puudutab teadaolevalt märkimisväärset elanikkonna vähemust; märgib, et orjus eksisteerib jäigas kastisüsteemis ning püsib, olgugi et riik keelustas orjuse ametlikult 1981. aastal ja muutis selle 2007. aastal sõnaselgelt karistatavaks; väljendab sügavat muret selle tava institutsionaalsuse ja avaliku halduse valdkonnas levimise pärast; märgib ära ka Mauritaania valitsuse ülima tõrksuse orjuse jätkuva laiaulatusliku olemasolu tunnistamisel ning asjaolu, et siiamaani on teadaolevalt toonud ainult üks kohtuasi orjapidaja vastu kaasa eduka süüdimõistmise; nõuab tungivalt, et Mauritaania valitsus täidaks oma riiklikke ja rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi teha tulemuslikult lõpp orjusele selle kõikides vormides ning jõustaks orjuse vastased õigusaktid, nähes muu hulgas ette hüvitusmenetlused; nõuab lisaks tungivalt, et Mauritaania ametiasutused lõpetaksid orjuse kaotamist nõudvate kodanikühiskonna aktivistide ahistamise ja isegi vangistamise, sealhulgas ususalgamise süüdistusel; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles jätkama Mauritaania ja rahvusvaheliste orjusevastaste organisatsioonide, sealhulgas orjuse nüüdisaegsete vormidega tegeleva ÜRO eriraportööri ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni toetamist;

| 72. | märgib suure murega, et orjus püsib suures osas Saheli piirkonnast, kus suur hulk inimesi on võlaorjuses Malis, Nigeris ja mujal; nõuab tungivalt, et vastutavad riiklikud ja rahvusvahelised asutused võtaksid sellega seoses meetmeid, jälgides kehtivate orjust keelustavate ja karistavate õigusaktide nõuetekohast rakendamist, pöörates erilist tähelepanu naiste ja tüdrukute seisundile ja kaitsetusele; ergutab ametivõime töötama välja programme, mille eesmärk on muu hulgas toetada ohvrite rehabilitatsiooni ja reintegratsiooni, koguda andmeid ja korraldada teadlikkust tõstvaid kampaaniaid, sest paljud peavad orjust loomulikuks olukorraks ning selline sotsiaalne hierarhia on kultuuris sügavalt juurdunud; julgustab kohalikke ametivõime töötama välja strateegiaid ja programme, mille eesmärk on integreerida endised orjad ühiskonda, tagades elatusvahendid ja asjakohase juurdepääsu töökohtadele; |
| --- | --- |

72.

märgib suure murega, et orjus püsib suures osas Saheli piirkonnast, kus suur hulk inimesi on võlaorjuses Malis, Nigeris ja mujal; nõuab tungivalt, et vastutavad riiklikud ja rahvusvahelised asutused võtaksid sellega seoses meetmeid, jälgides kehtivate orjust keelustavate ja karistavate õigusaktide nõuetekohast rakendamist, pöörates erilist tähelepanu naiste ja tüdrukute seisundile ja kaitsetusele; ergutab ametivõime töötama välja programme, mille eesmärk on muu hulgas toetada ohvrite rehabilitatsiooni ja reintegratsiooni, koguda andmeid ja korraldada teadlikkust tõstvaid kampaaniaid, sest paljud peavad orjust loomulikuks olukorraks ning selline sotsiaalne hierarhia on kultuuris sügavalt juurdunud; julgustab kohalikke ametivõime töötama välja strateegiaid ja programme, mille eesmärk on integreerida endised orjad ühiskonda, tagades elatusvahendid ja asjakohase juurdepääsu töökohtadele;

| 73. | väljendab muret laste põhiõiguste rikkumise pärast Sahelis, eeskätt soolise vägivalla ja diskrimineerimise ning laialt levinud laste töötamise pärast, teadaoleva alaealiste täiskasvanute vanglates kinnipidamise pärast Mauritaanias, Malis ja mujal ning lapssõdurite värbamise pärast Tšaadi regulaarvägedesse; nõuab, et EL teeks tihedat koostööd Saheli piirkonna valitsustega, et tagada nende tavade kaotamine; |
| --- | --- |

73.

väljendab muret laste põhiõiguste rikkumise pärast Sahelis, eeskätt soolise vägivalla ja diskrimineerimise ning laialt levinud laste töötamise pärast, teadaoleva alaealiste täiskasvanute vanglates kinnipidamise pärast Mauritaanias, Malis ja mujal ning lapssõdurite värbamise pärast Tšaadi regulaarvägedesse; nõuab, et EL teeks tihedat koostööd Saheli piirkonna valitsustega, et tagada nende tavade kaotamine;

| 74. | väljendab sügavat muret seoses tõenditega lapstööjõu kasutamise kohta Mali kullakaevandustes, põllumajanduses, metsanduses ja muudes majandussektorites, kus sunnitakse teadaolevalt tööle juba kuueaastaseid lapsi; märgib, et Saheli piirkonna riikide seadused keelavad lapstööjõu kasutamise; märgib lisaks kulla kaevandamise eriti ohtlikku olemust; kutsub seetõttu Mali ametiasutusi üles rakendama oma 2011. aasta juunis vastu võetud lapstööjõu kasutamise vastu võitlemise tegevuskavas (PANETEM) esitatud põhimõtteid ning soodustama aktiivsemalt hariduse üldist kättesaadavust; kutsub ELi tegema koostööd Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) ja teiste riiklike ning rahvusvaheliste organisatsioonidega, et täielikult lõpetada lapstööjõu kasutamine Malis; kutsub kõiki Saheli piirkonna riike üles võitlema lapstööjõu kasutamise vastu ja edendama hariduse andmist; |
| --- | --- |

74.

väljendab sügavat muret seoses tõenditega lapstööjõu kasutamise kohta Mali kullakaevandustes, põllumajanduses, metsanduses ja muudes majandussektorites, kus sunnitakse teadaolevalt tööle juba kuueaastaseid lapsi; märgib, et Saheli piirkonna riikide seadused keelavad lapstööjõu kasutamise; märgib lisaks kulla kaevandamise eriti ohtlikku olemust; kutsub seetõttu Mali ametiasutusi üles rakendama oma 2011. aasta juunis vastu võetud lapstööjõu kasutamise vastu võitlemise tegevuskavas (PANETEM) esitatud põhimõtteid ning soodustama aktiivsemalt hariduse üldist kättesaadavust; kutsub ELi tegema koostööd Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) ja teiste riiklike ning rahvusvaheliste organisatsioonidega, et täielikult lõpetada lapstööjõu kasutamine Malis; kutsub kõiki Saheli piirkonna riike üles võitlema lapstööjõu kasutamise vastu ja edendama hariduse andmist;

| 75. | märgib suure murega, et valitsusväliste organisatsioonide statistika kohaselt töötab Malis üle 17 miljoni alla 17-aastase lapse; taunib seda olukorda, eriti arvestades, et selle hinnaks on madalam haridus ja kirjaoskuse madal tase; |
| --- | --- |

75.

märgib suure murega, et valitsusväliste organisatsioonide statistika kohaselt töötab Malis üle 17 miljoni alla 17-aastase lapse; taunib seda olukorda, eriti arvestades, et selle hinnaks on madalam haridus ja kirjaoskuse madal tase;

| 76. | tuletab meelde, et Euroopa Liit järgib Kimberley protsessi põhimõtteid, rakendab metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) tegevuskava programme ja püüab üldiselt edendada rahvusvaheliste peamiste sotsiaalkaitse-, töö- ja keskkonnanormide järgimist ja ettevõtete sotsiaalset vastutust; kutsub Euroopa Liitu ja Saheli piirkonna riike üles kaaluma teemante käsitleva Kimberley protsessi eeskujul kulla jälgitavuse protsessi kehtestamist; rõhutab vajadust selle järele, et Euroopa ettevõtted, millel on tütarettevõtted Saheli piirkonna riikides, tagaksid nende põhinormide ja ettevõtete sotsiaalset vastutust käsitlevate rahvusvaheliste suuniste järgimise; tuletab meelde, et Euroopa Liit hakkab peagi rakendama riikide kaupa aruandluse põhimõtet; |
| --- | --- |

76.

tuletab meelde, et Euroopa Liit järgib Kimberley protsessi põhimõtteid, rakendab metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) tegevuskava programme ja püüab üldiselt edendada rahvusvaheliste peamiste sotsiaalkaitse-, töö- ja keskkonnanormide järgimist ja ettevõtete sotsiaalset vastutust; kutsub Euroopa Liitu ja Saheli piirkonna riike üles kaaluma teemante käsitleva Kimberley protsessi eeskujul kulla jälgitavuse protsessi kehtestamist; rõhutab vajadust selle järele, et Euroopa ettevõtted, millel on tütarettevõtted Saheli piirkonna riikides, tagaksid nende põhinormide ja ettevõtete sotsiaalset vastutust käsitlevate rahvusvaheliste suuniste järgimise; tuletab meelde, et Euroopa Liit hakkab peagi rakendama riikide kaupa aruandluse põhimõtet;

| 77. | väljendab sügavat muret teadete pärast Tšaadis ja muudes kõnealuse piirkonna riikides toimuva laste röövimise kohta lunaraha ja müügi eesmärgil; märgib, et lastega kaubeldakse ebaseaduslikult riigisiseselt ja välismaal sunnitööjõu, sundabielu ja seksuaalse kuritarvitamise eesmärgil; märgib lisaks, et mõnedel juhtudel röövitakse lapsi rahvusvahelistele lapsendamisagentuuridele müümiseks; |
| --- | --- |

77.

väljendab sügavat muret teadete pärast Tšaadis ja muudes kõnealuse piirkonna riikides toimuva laste röövimise kohta lunaraha ja müügi eesmärgil; märgib, et lastega kaubeldakse ebaseaduslikult riigisiseselt ja välismaal sunnitööjõu, sundabielu ja seksuaalse kuritarvitamise eesmärgil; märgib lisaks, et mõnedel juhtudel röövitakse lapsi rahvusvahelistele lapsendamisagentuuridele müümiseks;

| 78. | kutsub Saheli piirkonna riike üles soodustama kõikide laste – tüdrukute ja poiste – ja rändrahvaste elanikerühmade juurdepääsu haridusele ilma diskrimineerimiseta rassi, seisuse või etnilise päritolu alusel; kutsub neid riike üles edendama kutsehariduspoliitikat ja soodustama juurdepääsu kõrgharidusele ja tööturule, et pakkuda Saheli piirkonna noortele tulevikuväljavaateid ja hoida neid eemale terroristlikest rühmitustest; rõhutab, et laste elutingimuste parandamiseks tuleb koolides täita hügieeni, julgeoleku ja inimväärikusega seotud miinimumtingimused ning tagada, et õpetajad ei kuritarvita lapsi ega sunni neid kerjama; |
| --- | --- |

78.

kutsub Saheli piirkonna riike üles soodustama kõikide laste – tüdrukute ja poiste – ja rändrahvaste elanikerühmade juurdepääsu haridusele ilma diskrimineerimiseta rassi, seisuse või etnilise päritolu alusel; kutsub neid riike üles edendama kutsehariduspoliitikat ja soodustama juurdepääsu kõrgharidusele ja tööturule, et pakkuda Saheli piirkonna noortele tulevikuväljavaateid ja hoida neid eemale terroristlikest rühmitustest; rõhutab, et laste elutingimuste parandamiseks tuleb koolides täita hügieeni, julgeoleku ja inimväärikusega seotud miinimumtingimused ning tagada, et õpetajad ei kuritarvita lapsi ega sunni neid kerjama;

| 79. | nõuab kõige kaitsetumas olukorras olevatele elanikkonnarühmadele, sealhulgas naistele ja lastele suunatud tulemusliku tervishoiu- ja hariduspoliitika rakendamist ja selle üle järelevalve teostamist, püüeldes selliste aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele nagu kõigile kättesaadav üldine algharidus, emade parem tervis ja kõigile kättesaadavad tervishoiuteenused, võitlus HIVi/AIDSi ning muude nakkushaiguste vastu; kutsub ELi üles seadma 11. Euroopa Arengufondi raames Saheli piirkonnas oma tegevuse prioriteediks noored ja ambitsioonika hariduspoliitika arendamise; tuletab meelde, kui tähtis on poliitika, mille keskmes on naised ja tööturule juurdepääs; |
| --- | --- |

79.

nõuab kõige kaitsetumas olukorras olevatele elanikkonnarühmadele, sealhulgas naistele ja lastele suunatud tulemusliku tervishoiu- ja hariduspoliitika rakendamist ja selle üle järelevalve teostamist, püüeldes selliste aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele nagu kõigile kättesaadav üldine algharidus, emade parem tervis ja kõigile kättesaadavad tervishoiuteenused, võitlus HIVi/AIDSi ning muude nakkushaiguste vastu; kutsub ELi üles seadma 11. Euroopa Arengufondi raames Saheli piirkonnas oma tegevuse prioriteediks noored ja ambitsioonika hariduspoliitika arendamise; tuletab meelde, kui tähtis on poliitika, mille keskmes on naised ja tööturule juurdepääs;

| 80. | sedastab, et naistel on tähtis roll Saheli piirkonna stabiliseerimises ja arengus ning kutsub üles suurendama nende rolli konfliktide ennetamisel, rahu kindlustamisel ja taastamisel, samuti sellistes valdkondades nagu julgeolek, poliitika ja majanduse areng; julgustab arengupartnereid eraldama rahalist toetust projektidele, mis on suunatud konkreetselt piirkonna naiste mõjuvõimu suurendamisele; |
| --- | --- |

80.

sedastab, et naistel on tähtis roll Saheli piirkonna stabiliseerimises ja arengus ning kutsub üles suurendama nende rolli konfliktide ennetamisel, rahu kindlustamisel ja taastamisel, samuti sellistes valdkondades nagu julgeolek, poliitika ja majanduse areng; julgustab arengupartnereid eraldama rahalist toetust projektidele, mis on suunatud konkreetselt piirkonna naiste mõjuvõimu suurendamisele;

| 81. | märgib, et suurel osal kõnealusest piirkonnast diskrimineeritakse naisi ja tüdrukuid, selle näidete hulka kuuluvad sundabielud, laste abielud, seksuaalne ärakasutamine, vähene haridus, laialt levinud naiste suguelundite moonutamine, sealhulgas infibuleerimine, harjumuspärased tavad, nagu sororaat või leviraat ning diskrimineerimine seoses juurdepääsuga haridusele, tööhõivele koos vastavate õigustega ja tervishoiule; kutsub üles rakendama koostöös kõikide kohaliku arenguga seotud osalejatega inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse kaitsmise poliitikat, et muu hulgas järgida, kaitsta ja edendada naiste õigusi, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervisega seonduvaid õigusi, ilma diskrimineerimiseta rassi, seisuse, vanuse, etnilise või usulise kuuluvuse, perekonnaseisu või päritolu alusel ja olenemata sisserändaja või mittesisserändaja staatusest; rõhutab, et vaja on teha rohkem jõupingutusi, tagamaks et valitsemise ja õigusriigiga seonduvad reformid vastavad naiste konkreetsetele vajadustele; |
| --- | --- |

81.

märgib, et suurel osal kõnealusest piirkonnast diskrimineeritakse naisi ja tüdrukuid, selle näidete hulka kuuluvad sundabielud, laste abielud, seksuaalne ärakasutamine, vähene haridus, laialt levinud naiste suguelundite moonutamine, sealhulgas infibuleerimine, harjumuspärased tavad, nagu sororaat või leviraat ning diskrimineerimine seoses juurdepääsuga haridusele, tööhõivele koos vastavate õigustega ja tervishoiule; kutsub üles rakendama koostöös kõikide kohaliku arenguga seotud osalejatega inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse kaitsmise poliitikat, et muu hulgas järgida, kaitsta ja edendada naiste õigusi, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervisega seonduvaid õigusi, ilma diskrimineerimiseta rassi, seisuse, vanuse, etnilise või usulise kuuluvuse, perekonnaseisu või päritolu alusel ja olenemata sisserändaja või mittesisserändaja staatusest; rõhutab, et vaja on teha rohkem jõupingutusi, tagamaks et valitsemise ja õigusriigiga seonduvad reformid vastavad naiste konkreetsetele vajadustele;

| 82. | kutsub Saheli piirkonna riike üles võtma vastu konkreetseid seadusi ja meetmeid, millega keelataks igasugune naistevastane vägivald, sealhulgas kodu- ja seksuaalvägivald, seksuaalne ahistamine ning kahjulikud traditsioonid, nagu naiste suguelundite moonutamine ja sundabielud, eriti alaealiste korral, ning kehtestataks selle eest karistused; rõhutab ohvrite kaitse ja sihtotstarbeliste teenuste olulisust ründajate karistamatuse vastu võitlemisel ja kõnealuste kuritegude uurimise, nende eest vastutusele võtmise ja karistamise tagamisel, ning toonitab, et kõikidele naistele tuleb täielikult tagada kohtusse pöördumise võimalus ilma diskrimineerimiseta usulistel või etnilistel põhjustel; rõhutab, et koduvägivald ei ole perekonnasisene eraasi, ning ei pea vastuvõetavaks vägivalla õigustamist kultuuriliste või usuliste tõekspidamistega; |
| --- | --- |

82.

kutsub Saheli piirkonna riike üles võtma vastu konkreetseid seadusi ja meetmeid, millega keelataks igasugune naistevastane vägivald, sealhulgas kodu- ja seksuaalvägivald, seksuaalne ahistamine ning kahjulikud traditsioonid, nagu naiste suguelundite moonutamine ja sundabielud, eriti alaealiste korral, ning kehtestataks selle eest karistused; rõhutab ohvrite kaitse ja sihtotstarbeliste teenuste olulisust ründajate karistamatuse vastu võitlemisel ja kõnealuste kuritegude uurimise, nende eest vastutusele võtmise ja karistamise tagamisel, ning toonitab, et kõikidele naistele tuleb täielikult tagada kohtusse pöördumise võimalus ilma diskrimineerimiseta usulistel või etnilistel põhjustel; rõhutab, et koduvägivald ei ole perekonnasisene eraasi, ning ei pea vastuvõetavaks vägivalla õigustamist kultuuriliste või usuliste tõekspidamistega;

| 83. | nõuab tungivalt, et Saheli piirkonna riigid vaataksid läbi oma seadused, milles käsitletakse naiste ja omandiõiguse küsimusi; rõhutab, kui oluline on, et naised omaksid maad, mida harivad ja millel elavad; |
| --- | --- |

83.

nõuab tungivalt, et Saheli piirkonna riigid vaataksid läbi oma seadused, milles käsitletakse naiste ja omandiõiguse küsimusi; rõhutab, kui oluline on, et naised omaksid maad, mida harivad ja millel elavad;

| 84. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles eraldama rohkem vahendeid naiste õiguste edendamiseks ja mõjuvõimu suurendamiseks kõnealuses piirkonnas; väljendab heameelt Aafrika Liidu pingutuste üle naiste õiguste edendamisel ning tuletab meelde Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) olulist rolli piirkonna stabiilsuse tagamisel; palub Saheli piirkonna riikidel tõhustada omavahelist koostööd, et korraldada koos vabaühenduste, kodanikuühiskonna, ÜRO ja ELiga naiste õigusi käsitlevaid teavituskampaaniaid; kutsub ELi üles tegema koostööd piirkondlike osalejatega, et edendada tüdrukute haridust ning toetada meetmeid naiste rahalise kindlustatuse ja potentsiaali edendamiseks, sest see on peamine viis, kuidas tagada naiste sotsiaalne, poliitiline ja majanduslik iseseisvus; ergutab lisaks poliitika kujundamisel pöörama tähelepanu naiste tervishoiu parandamisele; |
| --- | --- |

84.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles eraldama rohkem vahendeid naiste õiguste edendamiseks ja mõjuvõimu suurendamiseks kõnealuses piirkonnas; väljendab heameelt Aafrika Liidu pingutuste üle naiste õiguste edendamisel ning tuletab meelde Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) olulist rolli piirkonna stabiilsuse tagamisel; palub Saheli piirkonna riikidel tõhustada omavahelist koostööd, et korraldada koos vabaühenduste, kodanikuühiskonna, ÜRO ja ELiga naiste õigusi käsitlevaid teavituskampaaniaid; kutsub ELi üles tegema koostööd piirkondlike osalejatega, et edendada tüdrukute haridust ning toetada meetmeid naiste rahalise kindlustatuse ja potentsiaali edendamiseks, sest see on peamine viis, kuidas tagada naiste sotsiaalne, poliitiline ja majanduslik iseseisvus; ergutab lisaks poliitika kujundamisel pöörama tähelepanu naiste tervishoiu parandamisele;

| 85. | kutsub Saheli piirkonna riike üles tagama, et kõikide tütarlaste sünd registreeritaks ja et nad kõik omandaksid alghariduse; |
| --- | --- |

85.

kutsub Saheli piirkonna riike üles tagama, et kõikide tütarlaste sünd registreeritaks ja et nad kõik omandaksid alghariduse;

| 86. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja nõukogu üles ergutama rohkemaid Saheli piirkonnas asuvaid riike nägema oma õigusaktides konkreetselt ette naiste ja tüdrukute õigusi ja seadma prioriteediks programme, mille abil tagada kõnealused õigused, eelkõige juurdepääs avalikele teenustele, sh haridusele ja tervishoiule, seksuaal- ja reproduktiivõigused, tagatud laenud toidu, maa ja tootmisressursside ostmiseks (eelkõige maapiirkonnas) ning juurdepääs tervishoiule ja kohtusüsteemile, üldise eesmärgiga suurendada naiste rahalist sõltumatust, aidata neil liikuda mitteametlikest sektoritest ametlikesse tööhõivesektoritesse, osaleda poliitilistes ja majandusalastes otsustamisprotsessides, kaotada kõik naiste- ja tüdrukutevastase vägivalla vormid ning likvideerida muu hulgas varajaste sundabielude ja suguelundite moonutamise julm tava; |
| --- | --- |

86.

kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja nõukogu üles ergutama rohkemaid Saheli piirkonnas asuvaid riike nägema oma õigusaktides konkreetselt ette naiste ja tüdrukute õigusi ja seadma prioriteediks programme, mille abil tagada kõnealused õigused, eelkõige juurdepääs avalikele teenustele, sh haridusele ja tervishoiule, seksuaal- ja reproduktiivõigused, tagatud laenud toidu, maa ja tootmisressursside ostmiseks (eelkõige maapiirkonnas) ning juurdepääs tervishoiule ja kohtusüsteemile, üldise eesmärgiga suurendada naiste rahalist sõltumatust, aidata neil liikuda mitteametlikest sektoritest ametlikesse tööhõivesektoritesse, osaleda poliitilistes ja majandusalastes otsustamisprotsessides, kaotada kõik naiste- ja tüdrukutevastase vägivalla vormid ning likvideerida muu hulgas varajaste sundabielude ja suguelundite moonutamise julm tava;

| 87. | palub, et ELi eriesindaja Saheli piirkonnas ning ELi inimõiguste eriesindaja töötaksid välja ühiseid algatusi naiste õiguste paremaks tagamiseks asjaomases piirkonnas, võideldes soopõhise vägivallaga seotud karistamatuse ja kõikide muude vägivallavormide vastu, millega kahjustatakse naiste väärikust; nõuab, et komisjon, Euroopa välisteenistus ja partnerriigid seaksid naiste õigused ja soolise võrdõiguslikkuse kahepoolsete abiprogrammide prioriteediks ning näeksid ette kestliku ja prognoositava rahastamise algatustele, mille eesmärk on naiste mõjuvõimu ja soolise võrdõiguslikkuse suurendamine; mõistab eelkõige hukka vägivalla, mis on naiste sotsiaalse ja majandusliku vabaduse saavutamisele peamiseks takistuseks; rõhutab, et naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamist tuleb käsitada valdkondadevahelise küsimusena; |
| --- | --- |

87.

palub, et ELi eriesindaja Saheli piirkonnas ning ELi inimõiguste eriesindaja töötaksid välja ühiseid algatusi naiste õiguste paremaks tagamiseks asjaomases piirkonnas, võideldes soopõhise vägivallaga seotud karistamatuse ja kõikide muude vägivallavormide vastu, millega kahjustatakse naiste väärikust; nõuab, et komisjon, Euroopa välisteenistus ja partnerriigid seaksid naiste õigused ja soolise võrdõiguslikkuse kahepoolsete abiprogrammide prioriteediks ning näeksid ette kestliku ja prognoositava rahastamise algatustele, mille eesmärk on naiste mõjuvõimu ja soolise võrdõiguslikkuse suurendamine; mõistab eelkõige hukka vägivalla, mis on naiste sotsiaalse ja majandusliku vabaduse saavutamisele peamiseks takistuseks; rõhutab, et naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamist tuleb käsitada valdkondadevahelise küsimusena;

| 88. | tervitab samasooliste inimeste suhete õiguslikku staatust Malis, Nigeris, Tšaadis ja Burkina Fasos; avaldab siiski kahetsust ühiskondliku diskrimineerimise püsimise pärast; väljendab sügavat muret Malis ja üldiselt kogu piirkonnas LGBT-inimeste kogukonnale kehtestatud seaduste pärast, millega keelatakse avalikus kohas nö ebasündsalt käitumine ja nn ebamoraalsetel eesmärkidel ühinemine; loodab, et Põhja-Malis toimunud mässu ajal rõhutud inimesed saavad turvaliselt oma ühiskonda uuesti integreeruda; väljendab sügavat muret Mauritaanias aset leidva lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide suhete jätkuva kriminaliseerimise pärast, mis meeste puhul näeb ette surmanuhtluse avaliku kividega surnuksloopimise näol; märgib siiski, et dokumenteeritud juhtumid selle karistuse kohaldamise kohta puuduvad; nõuab tungivalt, et Mauritaania valitsus teeks sellegipoolest kodanikuühiskonnaga koostööd, et reformida oma õigusakte ja aidata parandada lesbidest, geidest, bi- ja transseksuaalidest kodanike elukvaliteeti; |
| --- | --- |

88.

tervitab samasooliste inimeste suhete õiguslikku staatust Malis, Nigeris, Tšaadis ja Burkina Fasos; avaldab siiski kahetsust ühiskondliku diskrimineerimise püsimise pärast; väljendab sügavat muret Malis ja üldiselt kogu piirkonnas LGBT-inimeste kogukonnale kehtestatud seaduste pärast, millega keelatakse avalikus kohas nö ebasündsalt käitumine ja nn ebamoraalsetel eesmärkidel ühinemine; loodab, et Põhja-Malis toimunud mässu ajal rõhutud inimesed saavad turvaliselt oma ühiskonda uuesti integreeruda; väljendab sügavat muret Mauritaanias aset leidva lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide suhete jätkuva kriminaliseerimise pärast, mis meeste puhul näeb ette surmanuhtluse avaliku kividega surnuksloopimise näol; märgib siiski, et dokumenteeritud juhtumid selle karistuse kohaldamise kohta puuduvad; nõuab tungivalt, et Mauritaania valitsus teeks sellegipoolest kodanikuühiskonnaga koostööd, et reformida oma õigusakte ja aidata parandada lesbidest, geidest, bi- ja transseksuaalidest kodanike elukvaliteeti;

| 89. | usub, et õigustel põhinev lähenemisviis tuareegi rahva olukorrale ja arengule ning ajaloolise ülekohtu aus käsitlemine on äärmiselt oluline Saheli piirkonnas rahu ja arengu tagamiseks, unustamata samas, et tuareegide piirkondades elavad ka muud etnilised rühmad, tervitab Nigeris selle küsimusega seoses toimunud arengut, kuid nõuab tungivalt, et kõik riigid, kus on olulisel määral tuareege, sealhulgas Saheli piirkonda mittekuuluvad riigid, nagu Alžeeria ja Liibüa, teeksid selle kogukonna esindajatega koostööd, et lahendada poliitiliselt ja institutsiooniliselt alaarengu ja vaenuga seotud probleemid; märgib lisaks paljude erinevate kultuuride olemasolu Saheli piirkonnas; on seisukohal, et kõikidele nendele rahvastele tuleks anda võimalus leida taas viis rahumeelseks kooseksisteerimiseks; julgustab piirkonna valitsusi kaasama neid kõiki ühiskondlikku ja poliitilisesse dialoogi ning otsuste tegemise protsessi; |
| --- | --- |

89.

usub, et õigustel põhinev lähenemisviis tuareegi rahva olukorrale ja arengule ning ajaloolise ülekohtu aus käsitlemine on äärmiselt oluline Saheli piirkonnas rahu ja arengu tagamiseks, unustamata samas, et tuareegide piirkondades elavad ka muud etnilised rühmad, tervitab Nigeris selle küsimusega seoses toimunud arengut, kuid nõuab tungivalt, et kõik riigid, kus on olulisel määral tuareege, sealhulgas Saheli piirkonda mittekuuluvad riigid, nagu Alžeeria ja Liibüa, teeksid selle kogukonna esindajatega koostööd, et lahendada poliitiliselt ja institutsiooniliselt alaarengu ja vaenuga seotud probleemid; märgib lisaks paljude erinevate kultuuride olemasolu Saheli piirkonnas; on seisukohal, et kõikidele nendele rahvastele tuleks anda võimalus leida taas viis rahumeelseks kooseksisteerimiseks; julgustab piirkonna valitsusi kaasama neid kõiki ühiskondlikku ja poliitilisesse dialoogi ning otsuste tegemise protsessi;

ELi poliitika soovitused Saheli piirkonna jaoks

| 90. | tervitab Euroopa Liidu eriesindaja ametisse nimetamist Sahelis ning tugevat inimõiguste elementi tema mandaadis; ootab uuelt Euroopa Liidu eriesindajalt tiheda koostöö tegemist ELi inimõiguste eriesindaja, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Prokuratuuri, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ning piirkonna inimõiguste kaitsjate ja vaatlejatega; et edendada inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse austamist; nõuab Sahelisse nimetatud ELi eriesindaja ja eriti Vahemere lõunapiirkonda nimetatud ELi eriesindaja ning Aafrika sarve piirkonda nimetatud ELi eriesindaja vahelist asjakohast kooskõlastamist, sest kriisid Aafrikas on tugeva piirkondliku mõjuga, neil kipub olema ülekanduv mõju ning need lähtuvad geostrateegilistest kaalutlustest; nõuab seetõttu tungivalt, et EL panustaks liidu kõikide Aafrikaga seotud püüdluste tõhusasse kooskõlastamisse, eeskätt kriisijuhtimise ja konfliktijärgsete jõupingutuste valdkonnas, ning palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil selline kooskõlastamine tagada; |
| --- | --- |

90.

tervitab Euroopa Liidu eriesindaja ametisse nimetamist Sahelis ning tugevat inimõiguste elementi tema mandaadis; ootab uuelt Euroopa Liidu eriesindajalt tiheda koostöö tegemist ELi inimõiguste eriesindaja, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Prokuratuuri, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ning piirkonna inimõiguste kaitsjate ja vaatlejatega; et edendada inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse austamist; nõuab Sahelisse nimetatud ELi eriesindaja ja eriti Vahemere lõunapiirkonda nimetatud ELi eriesindaja ning Aafrika sarve piirkonda nimetatud ELi eriesindaja vahelist asjakohast kooskõlastamist, sest kriisid Aafrikas on tugeva piirkondliku mõjuga, neil kipub olema ülekanduv mõju ning need lähtuvad geostrateegilistest kaalutlustest; nõuab seetõttu tungivalt, et EL panustaks liidu kõikide Aafrikaga seotud püüdluste tõhusasse kooskõlastamisse, eeskätt kriisijuhtimise ja konfliktijärgsete jõupingutuste valdkonnas, ning palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil selline kooskõlastamine tagada;

| 91. | rõhutab ELi inimõigustealaste poliitiliste kohustuste täitmise olulisust, sealhulgas selliste suuniste rakendamise olulisust, mis käsitlevad lapsi ja relvastatud konflikte, naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalda, kõikide nende vastu suunatud diskrimineerimise vormide vastu võitlemist, rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise edendamist, tsiviilelanike kaitsmist ÜJKP missioonide ja operatsioonide ajal, ning samuti ELi kõikehõlmava lähenemisviisi rakendamise olulisust, mis on seotud naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide nr 1325 ja 1820 rakendamisega, sealhulgas jälgides seonduvat arengut ja andes sellest aru; |
| --- | --- |

91.

rõhutab ELi inimõigustealaste poliitiliste kohustuste täitmise olulisust, sealhulgas selliste suuniste rakendamise olulisust, mis käsitlevad lapsi ja relvastatud konflikte, naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalda, kõikide nende vastu suunatud diskrimineerimise vormide vastu võitlemist, rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise edendamist, tsiviilelanike kaitsmist ÜJKP missioonide ja operatsioonide ajal, ning samuti ELi kõikehõlmava lähenemisviisi rakendamise olulisust, mis on seotud naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide nr 1325 ja 1820 rakendamisega, sealhulgas jälgides seonduvat arengut ja andes sellest aru;

| 92. | mõistab hukka asjaolu, et ei 21. märtsil 2011. aastal vastu võetud Saheli julgeolekut ja arengut käsitlevas ELi strateegias ega ka välisasjade nõukogu 23. märtsi 2012. aasta selleteemalistest järeldustes ei viidata soolise võrdõiguslikkuse, naiste olukorra või naiste õiguste kaitse edendamisele; |
| --- | --- |

92.

mõistab hukka asjaolu, et ei 21. märtsil 2011. aastal vastu võetud Saheli julgeolekut ja arengut käsitlevas ELi strateegias ega ka välisasjade nõukogu 23. märtsi 2012. aasta selleteemalistest järeldustes ei viidata soolise võrdõiguslikkuse, naiste olukorra või naiste õiguste kaitse edendamisele;

| 93. | peab kiiduväärseks ELi Saheli strateegia strateegilisi tegevussuundi, mis hõlmavad hea valitsemistava ja sisekonflikti lahendamise toetamist ja edendamist; usub siiski, et strateegias ei käsitleta endiselt piisavalt inimõigusi, õigusriiki, demokraatia toetamist, tõhusat majandusjuhtimist ja jõulisi korruptsioonivastaseid meetmeid peamiste elementidena, et toetada selle keskmes olevat arengu ja julgeoleku vahelist seost; nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid teeksid lähiajal strateegia läbivaatamisel koostööd ning lisaksid konkreetsed ettepanekud selleks, et:






  a) | tegeleda põgenike ja riigisiseste põgenike raske olukorraga kogu piirkonnas, |
| --- | --- | --- |

93.

peab kiiduväärseks ELi Saheli strateegia strateegilisi tegevussuundi, mis hõlmavad hea valitsemistava ja sisekonflikti lahendamise toetamist ja edendamist; usub siiski, et strateegias ei käsitleta endiselt piisavalt inimõigusi, õigusriiki, demokraatia toetamist, tõhusat majandusjuhtimist ja jõulisi korruptsioonivastaseid meetmeid peamiste elementidena, et toetada selle keskmes olevat arengu ja julgeoleku vahelist seost; nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid teeksid lähiajal strateegia läbivaatamisel koostööd ning lisaksid konkreetsed ettepanekud selleks, et:

a)

tegeleda põgenike ja riigisiseste põgenike raske olukorraga kogu piirkonnas,

| b) | lahendada orjuse, inimkaubanduse ja muude ebaseadusliku kaubanduse ja üle piiri toimetamise vormide probleem, mis on suuresti kahjustanud inimõigusi ja julgeolekut kõnealuses piirkonnas, |
| --- | --- |

b)

lahendada orjuse, inimkaubanduse ja muude ebaseadusliku kaubanduse ja üle piiri toimetamise vormide probleem, mis on suuresti kahjustanud inimõigusi ja julgeolekut kõnealuses piirkonnas,

| c) | parandada naiste, laste ja alaealiste olukorda, |
| --- | --- |

c)

parandada naiste, laste ja alaealiste olukorda,

| d) | suunata abi tõhusalt ja tulemuslikult, pakkudes valitsustele lisatoetust põhimõttel „rohkem rohkema eest”, |
| --- | --- |

d)

suunata abi tõhusalt ja tulemuslikult, pakkudes valitsustele lisatoetust põhimõttel „rohkem rohkema eest”,

| e) | teha lõpp karistamatuse kultuurile, muu hulgas toetades meetmeid, mis on juba kavandatud või Malis ja mujal juba kehtestatud, |
| --- | --- |

e)

teha lõpp karistamatuse kultuurile, muu hulgas toetades meetmeid, mis on juba kavandatud või Malis ja mujal juba kehtestatud,

| f) | kaitsta kodanikuvabadusi ja parandada demokraatlikku valitsemist kaasavate valimisprotsesside ja usaldusväärse esindatuse kaudu ning kodanikuühiskonna toetamise kaudu, |
| --- | --- |

f)

kaitsta kodanikuvabadusi ja parandada demokraatlikku valitsemist kaasavate valimisprotsesside ja usaldusväärse esindatuse kaudu ning kodanikuühiskonna toetamise kaudu,

| g) | kaitsta kultuurilist mitmekesisust ja pärandit; |
| --- | --- |

g)

kaitsta kultuurilist mitmekesisust ja pärandit;

| 94. | soovitab ELil kaaluda võimalust kasutada nii Malis kui ka mujal piirkonnas inimõiguste kõige tõsisemaid rikkumisi toime pannud isikute suhtes sihipäraseid sanktsioone varade külmutamise, viisakeeldude või muude vahendite kaudu; |
| --- | --- |

94.

soovitab ELil kaaluda võimalust kasutada nii Malis kui ka mujal piirkonnas inimõiguste kõige tõsisemaid rikkumisi toime pannud isikute suhtes sihipäraseid sanktsioone varade külmutamise, viisakeeldude või muude vahendite kaudu;

| 95. | väljendab heameelt ÜRO peasekretäri hiljutise aruande üle olukorra kohta Saheli piirkonnas; märgib ära nn nelikveo meetodi, mille eesmärk on tugevdada integreeritud strateegia raames valitsemist, julgeolekut, humanitaarvaldkonna nõudeid ja arengut; peab eriti kiiduväärseks strateegia tugevat inimõiguste mõõdet ning kutsub ELi üles seda jätkuvalt toetama; kiidab ka ÜRO integreeritud strateegia rõhuasetust osalemise suurendamisele, kohaliku ja piirkondliku valitsemise toetamisele, sotsiaalse ja julgeolekualase ühtekuuluvuse tugevdamisele, varajase hoiatamise süsteemide väljatöötamisele tulevaste ohtude tarbeks ning eeskätt riiklike ja piirkondlike inimõiguste mehhanismide tugevdamisele ja kindlustamisele; ergutab ELi koondama samasugust terviklikku jätkusuutlikkuse, julgeoleku, humanitaar- ja arenguprobleemide ja inimõiguste käsitust nii, et tunnistatakse Saheli piirkonna probleemide põhimõtteliselt rahvusvahelist, piiriülest ja omavahel tihedalt seotud olemust; |
| --- | --- |

95.

väljendab heameelt ÜRO peasekretäri hiljutise aruande üle olukorra kohta Saheli piirkonnas; märgib ära nn nelikveo meetodi, mille eesmärk on tugevdada integreeritud strateegia raames valitsemist, julgeolekut, humanitaarvaldkonna nõudeid ja arengut; peab eriti kiiduväärseks strateegia tugevat inimõiguste mõõdet ning kutsub ELi üles seda jätkuvalt toetama; kiidab ka ÜRO integreeritud strateegia rõhuasetust osalemise suurendamisele, kohaliku ja piirkondliku valitsemise toetamisele, sotsiaalse ja julgeolekualase ühtekuuluvuse tugevdamisele, varajase hoiatamise süsteemide väljatöötamisele tulevaste ohtude tarbeks ning eeskätt riiklike ja piirkondlike inimõiguste mehhanismide tugevdamisele ja kindlustamisele; ergutab ELi koondama samasugust terviklikku jätkusuutlikkuse, julgeoleku, humanitaar- ja arenguprobleemide ja inimõiguste käsitust nii, et tunnistatakse Saheli piirkonna probleemide põhimõtteliselt rahvusvahelist, piiriülest ja omavahel tihedalt seotud olemust;

| 96. | rõhutab, et jätkuvalt oluline on EL tihedam koostöö selliste Aafrika piirkondlike osalejatega nagu Aafrika Liit, ECOWAS, Araabia Magribi Liit ning Aafrika piirkondlikud inimõiguste kaitse mehhanismid, et tagada Saheli piirkonnas inimõiguste ja demokraatiaga seotud algatuste kestlik edenemine; ergutab naaberriike Senegali, Tuneesiat, Alžeeriat ja Marokot võtma samuti Saheli piirkonnas juhtrolli, et aidata luua tõeline piirkondlik dünaamika, mis aitab kaasa piirkonna majanduslikule arengule ja inimõiguste edendamisele; sedastab, et püsivad lahendused Saheli probleemidele peavad lähtuma piirkonnast endast ning olema täiel määral sealsete elanike poolt omaks võetud; kutsub sellegipoolest ELi üles täitma jätkuvalt oma kohustust teha Saheli piirkonna partneritega koostööd ja aitama neid kõikide enda käsutuses olevate asjakohaste vahenditega, et parandada selle piirkonna inimeste elukvaliteeti, ja tugevdama sidemeid nende riikide demokraatlike valitsustega; |
| --- | --- |

96.

rõhutab, et jätkuvalt oluline on EL tihedam koostöö selliste Aafrika piirkondlike osalejatega nagu Aafrika Liit, ECOWAS, Araabia Magribi Liit ning Aafrika piirkondlikud inimõiguste kaitse mehhanismid, et tagada Saheli piirkonnas inimõiguste ja demokraatiaga seotud algatuste kestlik edenemine; ergutab naaberriike Senegali, Tuneesiat, Alžeeriat ja Marokot võtma samuti Saheli piirkonnas juhtrolli, et aidata luua tõeline piirkondlik dünaamika, mis aitab kaasa piirkonna majanduslikule arengule ja inimõiguste edendamisele; sedastab, et püsivad lahendused Saheli probleemidele peavad lähtuma piirkonnast endast ning olema täiel määral sealsete elanike poolt omaks võetud; kutsub sellegipoolest ELi üles täitma jätkuvalt oma kohustust teha Saheli piirkonna partneritega koostööd ja aitama neid kõikide enda käsutuses olevate asjakohaste vahenditega, et parandada selle piirkonna inimeste elukvaliteeti, ja tugevdama sidemeid nende riikide demokraatlike valitsustega;

Inimõiguste kaalutlused Lääne-Saharas ja Tindoufi laagrites

| 97. | võtab teadmiseks ÜRO peasekretäri 2013. aasta aprilli aruande Lääne-Sahara olukorra kohta, milles rõhutatakse, et otsustavalt tähtis on käsitleda Lääne-Sahara konflikti laiaulatuslikuma Saheli strateegia osana ning asjaolu, et inimõiguste küsimus jääb konflikti mis tahes lahenduse juures endiselt äärmiselt oluliseks, ja väljendab selle üle heameelt; märgib, et erinevad konfliktid Saheli piirkonnas ja eelkõige selliste terroristlike rühmituste nagu AQIM kohalolek Põhja-Malis ja Lõuna-Alžeerias on tegurid, mis ohustavad Lääne-Sahara ja ulatuslikuma piirkonna stabiilsust; märgib lisaks, et konflikt avaldab kahjulikku mõju piirkondlikule integratsioonile, mis peaks hõlmama Marokot ja Alžeeriat ning võiks pakkuda olulisi võimalusi demokratiseerimiseks ja majanduse arendamiseks ning suurendaks inimeste julgeolekut Saheli ja Sahara piirkonnas; |
| --- | --- |

97.

võtab teadmiseks ÜRO peasekretäri 2013. aasta aprilli aruande Lääne-Sahara olukorra kohta, milles rõhutatakse, et otsustavalt tähtis on käsitleda Lääne-Sahara konflikti laiaulatuslikuma Saheli strateegia osana ning asjaolu, et inimõiguste küsimus jääb konflikti mis tahes lahenduse juures endiselt äärmiselt oluliseks, ja väljendab selle üle heameelt; märgib, et erinevad konfliktid Saheli piirkonnas ja eelkõige selliste terroristlike rühmituste nagu AQIM kohalolek Põhja-Malis ja Lõuna-Alžeerias on tegurid, mis ohustavad Lääne-Sahara ja ulatuslikuma piirkonna stabiilsust; märgib lisaks, et konflikt avaldab kahjulikku mõju piirkondlikule integratsioonile, mis peaks hõlmama Marokot ja Alžeeriat ning võiks pakkuda olulisi võimalusi demokratiseerimiseks ja majanduse arendamiseks ning suurendaks inimeste julgeolekut Saheli ja Sahara piirkonnas;

| 98. | kinnitab veel kord oma toetust ÜRO resolutsioonidele Lääne-Sahara kohta; nõuab, et läänesaharalaste inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas ühinemisvabadust, sõnavabadust ja õigust rahumeelselt meelt avaldada austataks täiel määral; |
| --- | --- |

98.

kinnitab veel kord oma toetust ÜRO resolutsioonidele Lääne-Sahara kohta; nõuab, et läänesaharalaste inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas ühinemisvabadust, sõnavabadust ja õigust rahumeelselt meelt avaldada austataks täiel määral;

| 99. | rõhutab, et inimõiguste küsimust Lääne-Saharas ja Tindoufi põgenikelaagrites tuleb käsitleda, ootamata mis tahes lõpliku poliitilise lahenduse leidmist või seisukohtade väljendamist sellise lahenduse kohta; kordab siiski, et enesemääramine on põhiline inimõigus, nagu on täpsustatud ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklis 1; tuletab lisaks meelde, et territoriaalne terviklikkus on üks rahvusvahelise õiguse põhimõtetest; tuletab lisaks meelde ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1754(2007), milles nõutakse tungivalt, et pooled peavad alustama läbirääkimisi heas usus, ilma eeltingimusteta ja eesmärgiga leida olukorrale õiglane, püsiv ja pooltele vastuvõetav poliitiline lahendus, mis annab läänesaharalastele enesemääramisõiguse; nõuab tungivalt, et Maroko ja Polisario Rinne jätkaksid läbirääkimisi konflikti rahumeelse lahendamise üle ning kinnitaksid läänesaharalaste õigusi enesemääramisele; rõhutab Marokos alguse saanud demokraatiale suunatud poliitiliste reformide protsessist tulenevat võimalust, ning võtab teadmiseks nendest reformidest tingitud kindlama kohustuse austada läänesaharalaste inimõigusi; kardab, et 25-aastane hilinemine referendumi korraldamise või mõne muu läbirääkimistel kokku lepitud ja vastastikku aktsepteeritud poliitilise lahenduse saavutamisega suurendab Lääne-Saharas võõrandumist ja vägivalla tõenäosust, eelkõige noorte hulgas; kutsub Euroopa Liitu rohkem kohustusi võtma ja toetama ÜROd jõupingutustes ergutada pooli uuesti otseseid läbirääkimisi alustama, et leida konfliktile rahumeelne ja kestlik lahendus; |
| --- | --- |

99.

rõhutab, et inimõiguste küsimust Lääne-Saharas ja Tindoufi põgenikelaagrites tuleb käsitleda, ootamata mis tahes lõpliku poliitilise lahenduse leidmist või seisukohtade väljendamist sellise lahenduse kohta; kordab siiski, et enesemääramine on põhiline inimõigus, nagu on täpsustatud ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklis 1; tuletab lisaks meelde, et territoriaalne terviklikkus on üks rahvusvahelise õiguse põhimõtetest; tuletab lisaks meelde ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1754(2007), milles nõutakse tungivalt, et pooled peavad alustama läbirääkimisi heas usus, ilma eeltingimusteta ja eesmärgiga leida olukorrale õiglane, püsiv ja pooltele vastuvõetav poliitiline lahendus, mis annab läänesaharalastele enesemääramisõiguse; nõuab tungivalt, et Maroko ja Polisario Rinne jätkaksid läbirääkimisi konflikti rahumeelse lahendamise üle ning kinnitaksid läänesaharalaste õigusi enesemääramisele; rõhutab Marokos alguse saanud demokraatiale suunatud poliitiliste reformide protsessist tulenevat võimalust, ning võtab teadmiseks nendest reformidest tingitud kindlama kohustuse austada läänesaharalaste inimõigusi; kardab, et 25-aastane hilinemine referendumi korraldamise või mõne muu läbirääkimistel kokku lepitud ja vastastikku aktsepteeritud poliitilise lahenduse saavutamisega suurendab Lääne-Saharas võõrandumist ja vägivalla tõenäosust, eelkõige noorte hulgas; kutsub Euroopa Liitu rohkem kohustusi võtma ja toetama ÜROd jõupingutustes ergutada pooli uuesti otseseid läbirääkimisi alustama, et leida konfliktile rahumeelne ja kestlik lahendus;

| 100. | kutsub komisjoni ja liikmesriike – arvestades, et Lääne-Sahara konflikti poliitiline lahendus, lepitamine ja inimõiguste olukord on tihedalt seotud – olema Lääne-Sahara konflikti lahendamisel aktiivsemad ning mitte üksnes toetama ÜRO läbirääkimisi, vaid kasutama ka oma mitmesuguseid välispoliitikavahendeid (nt tugevdades inimõiguste järelevalvet ja suurendades sellealast teadlikkust politsei- ja julgeolekujõudude seas ning toetades demokraatlikke reforme, sealhulgas detsentraliseerimist ja diskrimineerimisega võitlemist piirkonnas), et suurendada väga vajalikku usaldust konfliktipoolte vahel; |
| --- | --- |

100.

kutsub komisjoni ja liikmesriike – arvestades, et Lääne-Sahara konflikti poliitiline lahendus, lepitamine ja inimõiguste olukord on tihedalt seotud – olema Lääne-Sahara konflikti lahendamisel aktiivsemad ning mitte üksnes toetama ÜRO läbirääkimisi, vaid kasutama ka oma mitmesuguseid välispoliitikavahendeid (nt tugevdades inimõiguste järelevalvet ja suurendades sellealast teadlikkust politsei- ja julgeolekujõudude seas ning toetades demokraatlikke reforme, sealhulgas detsentraliseerimist ja diskrimineerimisega võitlemist piirkonnas), et suurendada väga vajalikku usaldust konfliktipoolte vahel;

| 101. | väljendab sügavat muret seoses aruandega ÜRO eriraportöörilt piinamise küsimustes, kes leidis tõendeid, et Maroko ametnikud on vahistanud isikuid poliitilistel alustel, pannud toime piinamisi ja vägistamisi läänesaharalastest kinnipeetavate suhtes, röövinud meeleavaldajaid ja jätnud nad hirmutamiseks kõrbe maha ning tahtlikult ja sageli rünnanud iseseisvuse toetajaid, sealhulgas nende kodusid; märgib lisaks laiaulatuslikke oletusi sunnitud kadumiste ja ebaõiglaste kohtuprotsesside kohta; juhib eelkõige tähelepanu Gdeim Iziki protestilaagri mahalõhkumisele 2010. aasta novembris, kus märkimisväärse vägivalla tõttu oli 13 hukkunut, ning sellele järgnenud 2013. aasta veebruaris toimunud kohtuprotsessile 25 läänesaharalase üle, kellest paljud olid tuntud inimõiguste aktivistid; võtab teadmiseks Maroko tungivad väited kohtuprotsesside õigluse ja õiglase kohtumõistmise kohta ning mõnede rahvusvaheliste vaatlejate positiivsed järeldused, kuid tuletab meelde ka ÜRO eriraportööri muret seoses sõjaväekohtu kasutamise, väidetava piinamise ja Maroko ametivõimude suutmatusega neid väidetavaid juhtumeid uurida; võtab teadmiseks mõnede valitsusväliste organisatsioonide ja inimõiguste vaatlejate järeldused seoses väidetavate politiseeritud tagakiusamiste, puudulike tõendite ja liiga karmide kohtuotsustega, kus kahekümnele inimesele määrati karistused, mis ulatusid kahekümneaastasest vanglakaristusest eluaegse vangistuseni; väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et Maroko valitsus toetab riikliku inimõiguste nõukogu soovitust, mille kohaselt ei tohiks tsiviilisikute üle edaspidi sõjaväekohtus kohut mõista; nõuab tungivalt, et Maroko valitsus tagaks selle soovituse tegeliku järgimise; peab sellegipoolest kahetsusväärseks, et see otsus ei mõjuta juba süüdimõistetuid; nõuab lisaks, et Maroko valitsus rakendaks kõik ÜRO ja riikliku inimõiguste nõukogu aruannetes esitatud soovitused ning jätkaks inimõiguste järgimise kultuuri edendamist; kutsub sellega seoses Maroko ametivõime üles vabastama viivitamata kõik läänesaharalastest poliitilised vangid ning tegema koostööd kodanikuühiskonna ja muude osalejatega, et tagada kohtumenetluste läbipaistvus ja õiglus ning uurida julgeolekuametnike tegevust ja anda kohtu alla need, kes on väidetavalt seotud meelevaldsete vahistamiste, piinamise ja muude võimu kuritarvitamise juhtumitega; |
| --- | --- |

101.

väljendab sügavat muret seoses aruandega ÜRO eriraportöörilt piinamise küsimustes, kes leidis tõendeid, et Maroko ametnikud on vahistanud isikuid poliitilistel alustel, pannud toime piinamisi ja vägistamisi läänesaharalastest kinnipeetavate suhtes, röövinud meeleavaldajaid ja jätnud nad hirmutamiseks kõrbe maha ning tahtlikult ja sageli rünnanud iseseisvuse toetajaid, sealhulgas nende kodusid; märgib lisaks laiaulatuslikke oletusi sunnitud kadumiste ja ebaõiglaste kohtuprotsesside kohta; juhib eelkõige tähelepanu Gdeim Iziki protestilaagri mahalõhkumisele 2010. aasta novembris, kus märkimisväärse vägivalla tõttu oli 13 hukkunut, ning sellele järgnenud 2013. aasta veebruaris toimunud kohtuprotsessile 25 läänesaharalase üle, kellest paljud olid tuntud inimõiguste aktivistid; võtab teadmiseks Maroko tungivad väited kohtuprotsesside õigluse ja õiglase kohtumõistmise kohta ning mõnede rahvusvaheliste vaatlejate positiivsed järeldused, kuid tuletab meelde ka ÜRO eriraportööri muret seoses sõjaväekohtu kasutamise, väidetava piinamise ja Maroko ametivõimude suutmatusega neid väidetavaid juhtumeid uurida; võtab teadmiseks mõnede valitsusväliste organisatsioonide ja inimõiguste vaatlejate järeldused seoses väidetavate politiseeritud tagakiusamiste, puudulike tõendite ja liiga karmide kohtuotsustega, kus kahekümnele inimesele määrati karistused, mis ulatusid kahekümneaastasest vanglakaristusest eluaegse vangistuseni; väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et Maroko valitsus toetab riikliku inimõiguste nõukogu soovitust, mille kohaselt ei tohiks tsiviilisikute üle edaspidi sõjaväekohtus kohut mõista; nõuab tungivalt, et Maroko valitsus tagaks selle soovituse tegeliku järgimise; peab sellegipoolest kahetsusväärseks, et see otsus ei mõjuta juba süüdimõistetuid; nõuab lisaks, et Maroko valitsus rakendaks kõik ÜRO ja riikliku inimõiguste nõukogu aruannetes esitatud soovitused ning jätkaks inimõiguste järgimise kultuuri edendamist; kutsub sellega seoses Maroko ametivõime üles vabastama viivitamata kõik läänesaharalastest poliitilised vangid ning tegema koostööd kodanikuühiskonna ja muude osalejatega, et tagada kohtumenetluste läbipaistvus ja õiglus ning uurida julgeolekuametnike tegevust ja anda kohtu alla need, kes on väidetavalt seotud meelevaldsete vahistamiste, piinamise ja muude võimu kuritarvitamise juhtumitega;

| 102. | mõistab hukka inimõiguste rikkumised, sealhulgas ahistamise ja seksuaalse vägivalla, mille all kannatavad Lääne-Sahara naised; |
| --- | --- |

102.

mõistab hukka inimõiguste rikkumised, sealhulgas ahistamise ja seksuaalse vägivalla, mille all kannatavad Lääne-Sahara naised;

| 103. | väljendab uuesti ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 2006. aasta aruandes esitatud muret seoses sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabaduse piiramisega Lääne-Saharas; võtab teadmiseks Maroko väite, et riigis on lubatud istumisstreigid ja muud protestivormid; peab kahetsusväärseks, et Maroko ilmselgelt takistab institutsiooniliselt iseseisvust toetavate valitsusväliste organisatsioonide tegevust, lubamata nende seaduslikku registreerimist ja tunnustamist, mis on vajalik nende tulemuslikuks tegutsemiseks kogukondades; mõistab hukka sageli liiga rängad karistused nö Maroko territoriaalse terviklikkuse õõnestamise eest – see on seadusesäte, mida teadaolevalt kasutatakse rahumeelselt iseseisvust toetavate läänesaharalaste suhtes; tuletab meelde ÜRO kultuuriliste õiguste sõltumatu eksperdi järeldusi, et Maroko ametivõimud suruvad maha läänesaharalaste kultuuri teatavaid aspekte; kordab ÜRO sõltumatu eksperdi üleskutset tühistada sellised meetmed ja edendada täielikku kultuurilist mitmekesisust; märgib sellega seoses positiivse asjana, et Maroko uude põhiseadusse on lisatud sätted kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse austamise kohta; väljendab heameelt läänesahara telekanali loomise üle; ergutab jõuliselt neid sätteid täielikult rakendama; |
| --- | --- |

103.

väljendab uuesti ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 2006. aasta aruandes esitatud muret seoses sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabaduse piiramisega Lääne-Saharas; võtab teadmiseks Maroko väite, et riigis on lubatud istumisstreigid ja muud protestivormid; peab kahetsusväärseks, et Maroko ilmselgelt takistab institutsiooniliselt iseseisvust toetavate valitsusväliste organisatsioonide tegevust, lubamata nende seaduslikku registreerimist ja tunnustamist, mis on vajalik nende tulemuslikuks tegutsemiseks kogukondades; mõistab hukka sageli liiga rängad karistused nö Maroko territoriaalse terviklikkuse õõnestamise eest – see on seadusesäte, mida teadaolevalt kasutatakse rahumeelselt iseseisvust toetavate läänesaharalaste suhtes; tuletab meelde ÜRO kultuuriliste õiguste sõltumatu eksperdi järeldusi, et Maroko ametivõimud suruvad maha läänesaharalaste kultuuri teatavaid aspekte; kordab ÜRO sõltumatu eksperdi üleskutset tühistada sellised meetmed ja edendada täielikku kultuurilist mitmekesisust; märgib sellega seoses positiivse asjana, et Maroko uude põhiseadusse on lisatud sätted kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse austamise kohta; väljendab heameelt läänesahara telekanali loomise üle; ergutab jõuliselt neid sätteid täielikult rakendama;

| 104. | peab äärmiselt kahetsusväärseks tõsiasja, et kolmapäeval, 6. märtsil 2013 saatis Maroko välja neljast Euroopa Parlamendi liikmest koosneva delegatsiooni; märgib, et delegatsiooni eesmärk oli külastada Lääne-Sahara territooriumi, uurida inimõiguste olukorda ja kohtuda MINURSO esindajatega; avaldab sügavat nördimust Maroko ametivõimude käitumise ja nõuab, et Maroko Kuningriik lubaks sõltumatutel vaatlejatel, parlamentide liikmetel, meedial ja humanitaarorganisatsioonidel Lääne-Saharasse vabalt siseneda ja seal vabalt liikuda; |
| --- | --- |

104.

peab äärmiselt kahetsusväärseks tõsiasja, et kolmapäeval, 6. märtsil 2013 saatis Maroko välja neljast Euroopa Parlamendi liikmest koosneva delegatsiooni; märgib, et delegatsiooni eesmärk oli külastada Lääne-Sahara territooriumi, uurida inimõiguste olukorda ja kohtuda MINURSO esindajatega; avaldab sügavat nördimust Maroko ametivõimude käitumise ja nõuab, et Maroko Kuningriik lubaks sõltumatutel vaatlejatel, parlamentide liikmetel, meedial ja humanitaarorganisatsioonidel Lääne-Saharasse vabalt siseneda ja seal vabalt liikuda;

| 105. | tuletab meelde ÜRO projektiteenuste büroo (UNOPS) tõstatatud muret, et Lääne-Sahara on endiselt üks kõige mineeritumaid alasid maailmas; märgib, et Lääne-Saharas asuvad maamiinid on alates 1975. aastast nõudnud traagiliselt vähemalt 2 500 inimelu, need ohustavad endiselt mitmeid tuhandeid Sahara nomaade ning kujutavad endast peamist takistust Lääne-Saharat käsitleva vaidluse ja põgenike olukorra lahendamisel; tunnustab seetõttu MINURSO, Maroko kuningliku armee, Polisario Rinde, organisatsiooni Landmine Action ja muude organisatsioonide tööd mõjutatud piirkondade kaardistamisel ja puhastamisel; väljendab heameelt asjaolu üle, et Polisario Rinne on allkirjastanud Genfi üleskutse jalaväemiinide keelustamiseks; julgustab kõiki osalejaid tegema kõik võimaliku elanikkonna koolitamiseks, ohvrite abistamiseks ja kogu ülejäänud laskemoona eemaldamiseks; märgib ka, et Maroko on üks vähestest riikidest ja vaid üks kolmest Aafrika riigist, kes ei ole allkirjastanud miinide keelustamise lepingut; ergutab riiki seda lepingut usaldust suurendava meetmena ja rahule pühendumise märgina allkirjastama; |
| --- | --- |

105.

tuletab meelde ÜRO projektiteenuste büroo (UNOPS) tõstatatud muret, et Lääne-Sahara on endiselt üks kõige mineeritumaid alasid maailmas; märgib, et Lääne-Saharas asuvad maamiinid on alates 1975. aastast nõudnud traagiliselt vähemalt 2 500 inimelu, need ohustavad endiselt mitmeid tuhandeid Sahara nomaade ning kujutavad endast peamist takistust Lääne-Saharat käsitleva vaidluse ja põgenike olukorra lahendamisel; tunnustab seetõttu MINURSO, Maroko kuningliku armee, Polisario Rinde, organisatsiooni Landmine Action ja muude organisatsioonide tööd mõjutatud piirkondade kaardistamisel ja puhastamisel; väljendab heameelt asjaolu üle, et Polisario Rinne on allkirjastanud Genfi üleskutse jalaväemiinide keelustamiseks; julgustab kõiki osalejaid tegema kõik võimaliku elanikkonna koolitamiseks, ohvrite abistamiseks ja kogu ülejäänud laskemoona eemaldamiseks; märgib ka, et Maroko on üks vähestest riikidest ja vaid üks kolmest Aafrika riigist, kes ei ole allkirjastanud miinide keelustamise lepingut; ergutab riiki seda lepingut usaldust suurendava meetmena ja rahule pühendumise märgina allkirjastama;

| 106. | tõstab esile läänesahara naiste olukorra ja nende suure osatähtsuse ühiskonnas, eelkõige põgenikelaagrites, kus kirjaoskamatuse tase on järsult langenud; rõhutab naiste keskset rolli Lääne-Sahara institutsioonide korralduses ning nende suurt osalust otsustamisprotsessi kõikidel tasanditel, alates kohalikest komiteedest ja lõpetades parlamendi ja valitsusega; juhib tähelepanu läänesahara naiste rollile rahuvalves, dialoogi edendamisel ja konflikti lahendamisel ning läänesahara ühiskonna ja struktuuride säilitamisel; |
| --- | --- |

106.

tõstab esile läänesahara naiste olukorra ja nende suure osatähtsuse ühiskonnas, eelkõige põgenikelaagrites, kus kirjaoskamatuse tase on järsult langenud; rõhutab naiste keskset rolli Lääne-Sahara institutsioonide korralduses ning nende suurt osalust otsustamisprotsessi kõikidel tasanditel, alates kohalikest komiteedest ja lõpetades parlamendi ja valitsusega; juhib tähelepanu läänesahara naiste rollile rahuvalves, dialoogi edendamisel ja konflikti lahendamisel ning läänesahara ühiskonna ja struktuuride säilitamisel;

| 107. | väljendab muret vaesuse ning põhiteenuste puudumise pärast Polisario Rinde hallatud põgenikelaagrites Tindoufi lähistel, eeskätt arvestades toitumist, tervishoidu ja joogivee kättesaadavust; peab kiiduväärseks humanitaarabi, mida EL osutab humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi kaudu Tindoufi põgenikelaagritele; kutsub rahvusvahelisi osalejaid sellegipoolest üles abi tõhusamalt suunama, koordineerima ja koondama ning vajaduse korral abisummat suurendama, et tagada humanitaarolukorra stabiilsus ja aidata laagritingimusi parandada; kordab ÜRO eriraportööri soovitusi sobivate eluasemete kohta, mille kohaselt tuleb eesmärgi täitmiseks sellesse suunata piisavalt rahvusvahelist rahastamist; märgib siiski ära laagrite toimivad juhtimissüsteemid ning tunnustab kodanikuühiskonna aktiivset esindatust, mida mõlemal juhul iseloomustab naiste arvukas osalemine; tunnustab ka nappidele ressurssidele vaatamata haridusele pandud sotsiaalset rõhku; täheldab siiski selge dokumentatsiooni puudumist laagrites elavate inimeste täpse arvu kohta; kutsub Polisario Rinde ametiasutusi vajaduse korral koos Alžeeria abiga viima läbi korrapäraseid loendusi või ametlikke registreerimisi või lihtsustama nende läbiviimist; |
| --- | --- |

107.

väljendab muret vaesuse ning põhiteenuste puudumise pärast Polisario Rinde hallatud põgenikelaagrites Tindoufi lähistel, eeskätt arvestades toitumist, tervishoidu ja joogivee kättesaadavust; peab kiiduväärseks humanitaarabi, mida EL osutab humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi kaudu Tindoufi põgenikelaagritele; kutsub rahvusvahelisi osalejaid sellegipoolest üles abi tõhusamalt suunama, koordineerima ja koondama ning vajaduse korral abisummat suurendama, et tagada humanitaarolukorra stabiilsus ja aidata laagritingimusi parandada; kordab ÜRO eriraportööri soovitusi sobivate eluasemete kohta, mille kohaselt tuleb eesmärgi täitmiseks sellesse suunata piisavalt rahvusvahelist rahastamist; märgib siiski ära laagrite toimivad juhtimissüsteemid ning tunnustab kodanikuühiskonna aktiivset esindatust, mida mõlemal juhul iseloomustab naiste arvukas osalemine; tunnustab ka nappidele ressurssidele vaatamata haridusele pandud sotsiaalset rõhku; täheldab siiski selge dokumentatsiooni puudumist laagrites elavate inimeste täpse arvu kohta; kutsub Polisario Rinde ametiasutusi vajaduse korral koos Alžeeria abiga viima läbi korrapäraseid loendusi või ametlikke registreerimisi või lihtsustama nende läbiviimist;

| 108. | väljendab muret, et vaesus Tindoufi laagrites, mida võimendab paljude põgenike jaoks pikaajaliste väljavaadete puudumine, muudab põgenikud haavatavaks religioossete fundamentalistlike uskumuste kaudu toimuva radikaliseerimise suhtes; tuletab meelde noorte kuritegelikesse ja terroristlikesse võrgustikesse värbamise ohtu ning juhib tähelepanu piirkonna nõrkadele piiridele, mis võivad lihtsustada Põhja-Malist ja mujalt pärit džihaadirühmituste sügavamale laagritesse tungimist; mõistab hukka kolme Euroopa abitöötaja röövimise Rabouni põgenikelaagrist 2011. aasta oktoobris; rõhutab seetõttu laagrite turvalisuse ja julgeoleku tagamise suurt olulisust; kutsub Alžeeria ametivõime üles täitma oma kohustust leevendada inimõigustega seotud olukorda Tindoufi laagrites; väljendab täielikku toetust ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti programmile, mille eesmärk on edendada usalduse suurendamist, hõlbustades Tindoufi ja Lääne-Sahara vahelist perekondade kohtumist; |
| --- | --- |

108.

väljendab muret, et vaesus Tindoufi laagrites, mida võimendab paljude põgenike jaoks pikaajaliste väljavaadete puudumine, muudab põgenikud haavatavaks religioossete fundamentalistlike uskumuste kaudu toimuva radikaliseerimise suhtes; tuletab meelde noorte kuritegelikesse ja terroristlikesse võrgustikesse värbamise ohtu ning juhib tähelepanu piirkonna nõrkadele piiridele, mis võivad lihtsustada Põhja-Malist ja mujalt pärit džihaadirühmituste sügavamale laagritesse tungimist; mõistab hukka kolme Euroopa abitöötaja röövimise Rabouni põgenikelaagrist 2011. aasta oktoobris; rõhutab seetõttu laagrite turvalisuse ja julgeoleku tagamise suurt olulisust; kutsub Alžeeria ametivõime üles täitma oma kohustust leevendada inimõigustega seotud olukorda Tindoufi laagrites; väljendab täielikku toetust ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti programmile, mille eesmärk on edendada usalduse suurendamist, hõlbustades Tindoufi ja Lääne-Sahara vahelist perekondade kohtumist;

| 109. | märgib, et samal ajal, kui suure osa rahvusvaheliste vaatlejate poolt ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni, Robert F. Kennedy nimelise õigluse ja inimõiguste keskuse ja inimõigusteorganisatsiooni Human Rights Watch aruannete kohaselt on leitud vähe tõendeid süstemaatiliste ja institutsiooniliste inimõiguste rikkumiste kohta põgenikelaagrites, on mitmed osalejad, sealhulgas Maroko valitsus, Maroko valitsusvälised organisatsioonid ja mõned endised Tindoufi elanikud väitnud, et Polisario Rinde ametivõimud piiravad elanike sõna- ja liikumisvabadust; märgib, et Polisario eitab jõuliselt selliseid süüdistusi ja kinnitab valmisolekut teha koostööd ÜRO inimõiguste eest vastutavate organitega; kutsub seetõttu Polisariot üles võimaldama sõltumatutele inimõiguste vaatlejatele täielikku, regulaarset ja piiranguteta juurdepääsu laagritele ning nõuab, et kõiki süüdistusi rangelt uuritaks; |
| --- | --- |

109.

märgib, et samal ajal, kui suure osa rahvusvaheliste vaatlejate poolt ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni, Robert F. Kennedy nimelise õigluse ja inimõiguste keskuse ja inimõigusteorganisatsiooni Human Rights Watch aruannete kohaselt on leitud vähe tõendeid süstemaatiliste ja institutsiooniliste inimõiguste rikkumiste kohta põgenikelaagrites, on mitmed osalejad, sealhulgas Maroko valitsus, Maroko valitsusvälised organisatsioonid ja mõned endised Tindoufi elanikud väitnud, et Polisario Rinde ametivõimud piiravad elanike sõna- ja liikumisvabadust; märgib, et Polisario eitab jõuliselt selliseid süüdistusi ja kinnitab valmisolekut teha koostööd ÜRO inimõiguste eest vastutavate organitega; kutsub seetõttu Polisariot üles võimaldama sõltumatutele inimõiguste vaatlejatele täielikku, regulaarset ja piiranguteta juurdepääsu laagritele ning nõuab, et kõiki süüdistusi rangelt uuritaks;

| 110. | tervitab jõupingutusi Lääne-Saharas väidetavaid inimõiguste kuritarvitamisi kajastava dokumentatsiooni parandamisel, eelkõige ÜRO poolt tunnustatud Maroko riikliku inimõiguste nõukogu (CNDH) institutsiooni kaudu, mille kontorid asuvad Laâyounes ja Ed Dâkhlas; märgib CNDH positiivset tööd ja kutsub Maroko valitsust üles aitama tugevdada selle sõltumatust ja volitusi ning tagama nõukogu soovituste rakendamist; ergutab CNDHd suurendama jõupingutusi suhete saavutamiseks Maroko võimu suhtes vaenulike läänesaharalastega ning tagama kaebuste suhtes asjakohaste järelmeetmete võtmine; väljendab heameelt selle üle, et Maroko kiitis 2012. aastal heaks kolm viiest ÜRO inimõiguste nõukogu soovitusest, mis käsitlevad inimõiguste olukorda Lääne-Saharas, ning kutsub Marokot üles kiitma heaks ülejäänud kaks soovitust; väljendab lisaks heameelt Maroko kutsete üle rahvusvahelistele ajutistele delegatsioonidele, sealhulgas ÜRO eriraportöörile piinamise küsimustes, ning asjaolu üle, et need kutsed võeti vastu; ergutab Maroko ametivõime lubama riiki muude rahvusvaheliste organite, näiteks inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni ja Euroopa Parlamendi teabekogumismissioonid; nõuab tungivalt, et kõik asjaomased pooled jätkaksid sellist koostööd ÜRO inimõigusteorganisatsioonidega; toetab MINURSO-RPRK (Rahvusvaheline Punase Risti Komitee) ametliku missiooni loomist Fadret Leguiaa piirkonda, et jätkata säilmete väljakaevamist ja tagastamist peredele pärast ühishaudade avastamist Baskimaa ülikooli uurimisrühma poolt; |
| --- | --- |

110.

tervitab jõupingutusi Lääne-Saharas väidetavaid inimõiguste kuritarvitamisi kajastava dokumentatsiooni parandamisel, eelkõige ÜRO poolt tunnustatud Maroko riikliku inimõiguste nõukogu (CNDH) institutsiooni kaudu, mille kontorid asuvad Laâyounes ja Ed Dâkhlas; märgib CNDH positiivset tööd ja kutsub Maroko valitsust üles aitama tugevdada selle sõltumatust ja volitusi ning tagama nõukogu soovituste rakendamist; ergutab CNDHd suurendama jõupingutusi suhete saavutamiseks Maroko võimu suhtes vaenulike läänesaharalastega ning tagama kaebuste suhtes asjakohaste järelmeetmete võtmine; väljendab heameelt selle üle, et Maroko kiitis 2012. aastal heaks kolm viiest ÜRO inimõiguste nõukogu soovitusest, mis käsitlevad inimõiguste olukorda Lääne-Saharas, ning kutsub Marokot üles kiitma heaks ülejäänud kaks soovitust; väljendab lisaks heameelt Maroko kutsete üle rahvusvahelistele ajutistele delegatsioonidele, sealhulgas ÜRO eriraportöörile piinamise küsimustes, ning asjaolu üle, et need kutsed võeti vastu; ergutab Maroko ametivõime lubama riiki muude rahvusvaheliste organite, näiteks inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni ja Euroopa Parlamendi teabekogumismissioonid; nõuab tungivalt, et kõik asjaomased pooled jätkaksid sellist koostööd ÜRO inimõigusteorganisatsioonidega; toetab MINURSO-RPRK (Rahvusvaheline Punase Risti Komitee) ametliku missiooni loomist Fadret Leguiaa piirkonda, et jätkata säilmete väljakaevamist ja tagastamist peredele pärast ühishaudade avastamist Baskimaa ülikooli uurimisrühma poolt;

| 111. | märgib sellegipoolest tõsiseid ja vaidlusi tekitavaid süüdistusi nii Maroko kui ka Polisario ametivõimude vastu; tuletab meelde, et ÜRO peasekretär rõhutas hiljuti inimõiguste olukorra sõltumatu, erapooletu, kõikehõlmava ja pikaajalise jälgimise vajadust nii Lääne-Saharas kui ka laagrites; märgib sellega seoses, et ÜRO ei täiendanud 2013. aasta aprillis MINURSO mandaati, et lisada sellesse inimõiguste mõõde; julgustab ÜROd seda tegema või palub vastasel korral luua uus, alaline ja erapooletu inimõigusteorgan, kes jälgiks inimõiguste üldist olukorda ja esitaks aruandeid selle kohta ning uuriks üksikisikute kaebusi; palub, et nimetatud organ jälgiks Lääne-Sahara Maroko kontrolli all olevat osa, Tindoufi laagreid ja muid Polisario Rinde kontrolli all olevaid territooriume; |
| --- | --- |

111.

märgib sellegipoolest tõsiseid ja vaidlusi tekitavaid süüdistusi nii Maroko kui ka Polisario ametivõimude vastu; tuletab meelde, et ÜRO peasekretär rõhutas hiljuti inimõiguste olukorra sõltumatu, erapooletu, kõikehõlmava ja pikaajalise jälgimise vajadust nii Lääne-Saharas kui ka laagrites; märgib sellega seoses, et ÜRO ei täiendanud 2013. aasta aprillis MINURSO mandaati, et lisada sellesse inimõiguste mõõde; julgustab ÜROd seda tegema või palub vastasel korral luua uus, alaline ja erapooletu inimõigusteorgan, kes jälgiks inimõiguste üldist olukorda ja esitaks aruandeid selle kohta ning uuriks üksikisikute kaebusi; palub, et nimetatud organ jälgiks Lääne-Sahara Maroko kontrolli all olevat osa, Tindoufi laagreid ja muid Polisario Rinde kontrolli all olevaid territooriume;

| 112. | ergutab Maroko ja Alžeeria valitsusi arendama edasi ja tõhustama oma poliitilist dialoogi parema piirkondliku dünaamika, piirkonnas pingete suurenemise ärahoidmise ja laiema rahvusvahelise üldsuse heaolu nimel; |
| --- | --- |

112.

ergutab Maroko ja Alžeeria valitsusi arendama edasi ja tõhustama oma poliitilist dialoogi parema piirkondliku dünaamika, piirkonnas pingete suurenemise ärahoidmise ja laiema rahvusvahelise üldsuse heaolu nimel;

| 113. | nõuab, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident ning ELi inimõiguste eriesindaja pakuksid Maroko ametivõimudele ja Polisario Rindele Lääne-Saharas ja Tindoufis inimõigustealaseid koolitusprogramme, mis oleksid suunatud politseile ja muudele julgeolekutöötajatele, kohtunikele, kohalikele haldustöötajatele, meediatöötajatele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele ning tugineksid Maroko algatatud demokraatia, õigusriigi ja inimõigustealastele poliitilistele reformidele, ilma et see piiraks Lääne-Sahara konflikti suhtes poliitilise lahenduse kokkuleppe leidmist, vaid püüaks seda kokkulepet soodustada; |
| --- | --- |

113.

nõuab, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident ning ELi inimõiguste eriesindaja pakuksid Maroko ametivõimudele ja Polisario Rindele Lääne-Saharas ja Tindoufis inimõigustealaseid koolitusprogramme, mis oleksid suunatud politseile ja muudele julgeolekutöötajatele, kohtunikele, kohalikele haldustöötajatele, meediatöötajatele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele ning tugineksid Maroko algatatud demokraatia, õigusriigi ja inimõigustealastele poliitilistele reformidele, ilma et see piiraks Lääne-Sahara konflikti suhtes poliitilise lahenduse kokkuleppe leidmist, vaid püüaks seda kokkulepet soodustada;

o

o o

| 114. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ELi inimõiguste eriesindajale ja ELi eriesindajale Sahelis, ELi liikmesriikidele, Saheli riikide, Maroko ja Alžeeria valitsustele ja parlamentidele, Polisario Rindele, ÜRO peasekretärile ja ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule, Aafrika Liidu eesistujale ja komisjoni peasekretärile ning ECOWASi eesistujale ja komisjoni presidendile. |
| --- | --- |

114.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ELi inimõiguste eriesindajale ja ELi eriesindajale Sahelis, ELi liikmesriikidele, Saheli riikide, Maroko ja Alžeeria valitsustele ja parlamentidele, Polisario Rindele, ÜRO peasekretärile ja ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule, Aafrika Liidu eesistujale ja komisjoni peasekretärile ning ECOWASi eesistujale ja komisjoni presidendile.

---

(1)  ELT L 200, 27.7.2012, lk 21.

(2)  ELT L 75, 19.3.2013, lk 29.

(3)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 87.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0503.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0055.

(6)  ELT C 249 E, 30.8.2013, lk 41.

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/25

---

P7_TA(2013)0432

Kohalikud asutused ja kodanikuühiskond

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta resolutsioon kohalike asutuste ja kodanikuühiskonna rolli kohta Euroopa tegevuses jätkusuutliku arengu toetamisel (2012/2288(INI))

(2016/C 208/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist ja eelkõige selle artikli 21 lõiget 2, milles sätestatakse ELi põhimõtted ja eesmärgid rahvusvahelistes suhetes, ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist ja eelkõige selle artikli 21 lõiget 2, milles sätestatakse ELi põhimõtted ja eesmärgid rahvusvahelistes suhetes, ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 lõiget 2,

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokkutulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ELi arengupoliitikat käsitleva ühisavalduse „Euroopa konsensus” (1) artikleid 16, 18 ja 87, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokkutulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ELi arengupoliitikat käsitleva ühisavalduse „Euroopa konsensus” (1) artikleid 16, 18 ja 87,

| — | võttes arvesse Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas,

| — | võttes arvesse ÜRO arenguõiguse deklaratsiooni (41/128), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO arenguõiguse deklaratsiooni (41/128),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni aastatuhande deklaratsiooni, milles kehtestati aastatuhande arengueesmärkide raamistik, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni aastatuhande deklaratsiooni, milles kehtestati aastatuhande arengueesmärkide raamistik,

| — | võttes arvesse AKV-EÜ koostöölepingut (Cotonou leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-EÜ koostöölepingut (Cotonou leping),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu ettepanekut võtta vastu määrus, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (SEC(2011)1469 ja SEC(2011)1470), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu ettepanekut võtta vastu määrus, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (SEC(2011)1469 ja SEC(2011)1470),

| — | võttes arvesse 16. novembril 2008. aastal Euroopa arengukoostöö päevade ajal algatatud Euroopa hartat, mis käsitleb arengukoostööd kohaliku valitsemise toetuseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. novembril 2008. aastal Euroopa arengukoostöö päevade ajal algatatud Euroopa hartat, mis käsitleb arengukoostööd kohaliku valitsemise toetuseks,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011)0637),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni ELi arengupoliitika mõju suurendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni ELi arengupoliitika mõju suurendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Tulevane lähenemisviis kolmandatele riikidele antavale ELi eelarvetoetusele” (COM(2011)0638), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Tulevane lähenemisviis kolmandatele riikidele antavale ELi eelarvetoetusele” (COM(2011)0638),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Demokraatia ja säästva arengu juured: Euroopa koostöö kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas” (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Demokraatia ja säästva arengu juured: Euroopa koostöö kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas” (COM(2012)0492),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta järeldusi teemal „Demokraatia ja säästva arengu juured: Euroopa koostöö kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas” (dokument nr 14535/12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta järeldusi teemal „Demokraatia ja säästva arengu juured: Euroopa koostöö kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas” (dokument nr 14535/12),

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 31. jaanuaril 2013 toimunud 3218. istungil vastu võetud järeldusi ELi toetuse kohta jätkusuutlikele muudatustele üleminekuühiskondades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 31. jaanuaril 2013 toimunud 3218. istungil vastu võetud järeldusi ELi toetuse kohta jätkusuutlikele muudatustele üleminekuühiskondades,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. mai 2013. aasta teatist „Kohalike omavalitsuste mõjuvõimu suurendamine partnerriikides, et tõhustada valitsemistava ja saavutada paremaid arengualaseid tulemusi” (COM(2013)0280), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. mai 2013. aasta teatist „Kohalike omavalitsuste mõjuvõimu suurendamine partnerriikides, et tõhustada valitsemistava ja saavutada paremaid arengualaseid tulemusi” (COM(2013)0280),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. veebruari 2013. aasta teatist „Inimväärne elu kõigile: vaesuse kaotamine ja maailmale säästva tuleviku tagamine” (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. veebruari 2013. aasta teatist „Inimväärne elu kõigile: vaesuse kaotamine ja maailmale säästva tuleviku tagamine” (COM(2013)0092),

| — | võttes arvesse arengukoostööd käsitleva 2011. aasta Busani partnerluskokkuleppe raames võetud rahvusvahelisi kohustusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukoostööd käsitleva 2011. aasta Busani partnerluskokkuleppe raames võetud rahvusvahelisi kohustusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2013. aasta järeldusi kohalike asutuste kohta arengukoostöös (dokument nr 12584/13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2013. aasta järeldusi kohalike asutuste kohta arengukoostöös (dokument nr 12584/13),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust „Kohalike omavalitsuste mõjuvõimu suurendamine partnerriikides, et tõhustada valitsemistava ja saavutada paremaid arengualaseid tulemusi” (CdR 2010/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust „Kohalike omavalitsuste mõjuvõimu suurendamine partnerriikides, et tõhustada valitsemistava ja saavutada paremaid arengualaseid tulemusi” (CdR 2010/2013),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2012. aasta kirjalikku deklaratsiooni „Arenguharidus ja aktiivne maailmakodanik” (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2012. aasta kirjalikku deklaratsiooni „Arenguharidus ja aktiivne maailmakodanik” (3),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Arenguharidus ja teadlikkuse suurendamine Euroopas” (SWD(2012)0457), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Arenguharidus ja teadlikkuse suurendamine Euroopas” (SWD(2012)0457),

| — | võttes arvesse 2010. aasta novembri uurimust teemal „The experience and actions of the main European actors active in the field of development education and awareness raising
   (4)” (arenguhariduse ja teadlikkuse suurendamise valdkonnas tegutsevate peamiste Euroopa osalejate kogemused ja tegevused), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta novembri uurimust teemal „The experience and actions of the main European actors active in the field of development education and awareness raising
   (4)” (arenguhariduse ja teadlikkuse suurendamise valdkonnas tegutsevate peamiste Euroopa osalejate kogemused ja tegevused),

| — | võttes arvesse 2011. aasta mai järeldusi struktureeritud dialoogi algatuse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aasta mai järeldusi struktureeritud dialoogi algatuse kohta (5),

| — | võttes arvesse Lissaboni aruannet üldhariduse parandamise ja laiendamise kohta Euroopas 2015. aastani (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lissaboni aruannet üldhariduse parandamise ja laiendamise kohta Euroopas 2015. aastani (6),

| — | võttes arvesse konsultatsiooni kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli kohta arengukoostöös ja konsultatsiooni kohalike asutuste arengus osalemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konsultatsiooni kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli kohta arengukoostöös ja konsultatsiooni kohalike asutuste arengus osalemise kohta,

| — | võttes arvesse OECD arenguabi komitee Euroopa Liidu 2012. aasta vastastikust hindamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD arenguabi komitee Euroopa Liidu 2012. aasta vastastikust hindamist,

| — | võttes arvesse 2012. aasta veebruari temaatilist üldist hindamist komisjoni toetuse kohta detsentraliseerimisele (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. aasta veebruari temaatilist üldist hindamist komisjoni toetuse kohta detsentraliseerimisele (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsiooni kohalike omavalitsuste ja arengukoostöö kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2007. aasta resolutsiooni kohalike omavalitsuste ja arengukoostöö kohta (8),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A7-0296/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A7-0296/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 kohaselt on ELi arengupoliitika põhieesmärk vaesuse vähendamine ja pikas perspektiivis selle kaotamine, nagu on määratletud Euroopa konsensuses arengu küsimuses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 kohaselt on ELi arengupoliitika põhieesmärk vaesuse vähendamine ja pikas perspektiivis selle kaotamine, nagu on määratletud Euroopa konsensuses arengu küsimuses;

| B. | arvestades, et Euroopa konsensus arengu küsimuses on endiselt ELi arengupoliitika teoreetiline raamistik; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa konsensus arengu küsimuses on endiselt ELi arengupoliitika teoreetiline raamistik;

| C. | arvestades, et EL on võtnud endale tõsise poliitilise kohustuse edendada liikmesriikide ning piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil soodsat keskkonda kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevuseks, ning arvestades, et EL tunnistab, et tugev kodanikuühiskond kogu selle mitmekesisuses on omaette oluline ning iga demokraatliku riigi ülitähtis ja lahutamatu osa; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL on võtnud endale tõsise poliitilise kohustuse edendada liikmesriikide ning piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil soodsat keskkonda kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevuseks, ning arvestades, et EL tunnistab, et tugev kodanikuühiskond kogu selle mitmekesisuses on omaette oluline ning iga demokraatliku riigi ülitähtis ja lahutamatu osa;

| D. | arvestades, et EL on võtnud endale tõsise poliitilise kohustuse järgida arenguvaldkonnas inimõigustel põhinevat lähenemist, ning arvestades, et ÜRO ühisseisukohas inimõigustest lähtuva arengukoostöö käsitluse kohta sätestatakse, et kõik arengualase koostöö, poliitika ja tehnilise abi programmid peaksid edendama inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides sätestatud inimõiguste rakendamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL on võtnud endale tõsise poliitilise kohustuse järgida arenguvaldkonnas inimõigustel põhinevat lähenemist, ning arvestades, et ÜRO ühisseisukohas inimõigustest lähtuva arengukoostöö käsitluse kohta sätestatakse, et kõik arengualase koostöö, poliitika ja tehnilise abi programmid peaksid edendama inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides sätestatud inimõiguste rakendamist;

| E. | arvestades, et demokraatlik omavastutus ei hõlma üksnes valitsusi, vaid ka kodanikuühiskonna organisatsioone, kohalikke asutusi ja riikide parlamente, millel on äärmiselt oluline roll kodanike ja valitsuse lähendamisel ning riikide arengukavade laiaulatusliku ja demokraatliku omavastutuse tagamisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et demokraatlik omavastutus ei hõlma üksnes valitsusi, vaid ka kodanikuühiskonna organisatsioone, kohalikke asutusi ja riikide parlamente, millel on äärmiselt oluline roll kodanike ja valitsuse lähendamisel ning riikide arengukavade laiaulatusliku ja demokraatliku omavastutuse tagamisel;

| F. | arvestades, et riiklik vastutus hõlmab nende kodanikuühiskonna organisatsioonide järelevalve rolli, kes on peamised osalejad korruptsioonivastases võitluses ja läbipaistvuse edendamises; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et riiklik vastutus hõlmab nende kodanikuühiskonna organisatsioonide järelevalve rolli, kes on peamised osalejad korruptsioonivastases võitluses ja läbipaistvuse edendamises;

| G. | arvestades, et OECD arenguabi komitee aruandes soovitatakse, et ELi institutsioonid ja organid peaksid tegema suuremaid jõupingutusi, et kaasata suuremat hulka kodanikühiskonna sidusrühmi strateegilisse, struktureeritud dialoogi, samuti peaksid nad partnerriikide kodanikuühiskonna võimekuse suurendamisel tõhusamalt tegutsema ning selleks vajalikud vahendid tuleb uuesti läbi vaadata; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et OECD arenguabi komitee aruandes soovitatakse, et ELi institutsioonid ja organid peaksid tegema suuremaid jõupingutusi, et kaasata suuremat hulka kodanikühiskonna sidusrühmi strateegilisse, struktureeritud dialoogi, samuti peaksid nad partnerriikide kodanikuühiskonna võimekuse suurendamisel tõhusamalt tegutsema ning selleks vajalikud vahendid tuleb uuesti läbi vaadata;

| H. | arvestades, et õiguspärane 2015. aasta järgne raamistik nõuab, et kodanikuühiskond ja üksikisikud – eeskätt kõige kõrvalejäetumad – saaksid täiel määral osaleda otsuste tegemise protsessides ning tehtud edusammude järelevalves ja nende kohta aru andmises; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et õiguspärane 2015. aasta järgne raamistik nõuab, et kodanikuühiskond ja üksikisikud – eeskätt kõige kõrvalejäetumad – saaksid täiel määral osaleda otsuste tegemise protsessides ning tehtud edusammude järelevalves ja nende kohta aru andmises;

| I. | arvestades, et kohalike asutuste arengus osalemist käsitleva avaliku konsultatsiooni järeldustes toodi välja kohaliku demokraatliku valitsemise, detsentraliseerimise ja territoriaalse arengu vaheline seos; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kohalike asutuste arengus osalemist käsitleva avaliku konsultatsiooni järeldustes toodi välja kohaliku demokraatliku valitsemise, detsentraliseerimise ja territoriaalse arengu vaheline seos;

| J. | arvestades, et territoriaalset arengut on määratletud paljude sidusrühmade ja mitmetasandilise valitsemise vahelise vastasmõjuna, mille eesmärk on investeerida kohalikesse territoriaalsetesse varadesse (inim-, rahalised ja füüsilised ressursid ning loodusvarad), et suurendada piirkonna konkurentsieeliseid ja parandada elatustaset; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et territoriaalset arengut on määratletud paljude sidusrühmade ja mitmetasandilise valitsemise vahelise vastasmõjuna, mille eesmärk on investeerida kohalikesse territoriaalsetesse varadesse (inim-, rahalised ja füüsilised ressursid ning loodusvarad), et suurendada piirkonna konkurentsieeliseid ja parandada elatustaset;

| K. | arvestades, et tugevad, läbipaistvad ja vajadustele suunatud kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kohalikud asutused ja kaasavad kohalikud valitsemistavad on demokraatia ja rahu tagamisel olulised põhiküsimused; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tugevad, läbipaistvad ja vajadustele suunatud kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kohalikud asutused ja kaasavad kohalikud valitsemistavad on demokraatia ja rahu tagamisel olulised põhiküsimused;

| L. | arvestades, et uutest liikmesriikidest pärit kohalikel asutustel on vaja vahetada arengukoostöö tavadega seotud teadmisi vanade liikmesriikidega, et kaotada lõhe eriteadmistes ning et vanad liikmesriigid saaksid kasu uute liikmesriikide ülemineku ja struktuuriliste muutuste kogemusest, mis on üldises arenguraamistikus väärtuslik vahend; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et uutest liikmesriikidest pärit kohalikel asutustel on vaja vahetada arengukoostöö tavadega seotud teadmisi vanade liikmesriikidega, et kaotada lõhe eriteadmistes ning et vanad liikmesriigid saaksid kasu uute liikmesriikide ülemineku ja struktuuriliste muutuste kogemusest, mis on üldises arenguraamistikus väärtuslik vahend;

| M. | arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kohalikud asutused on üliolulised, et tagada jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv, keskkonnaalane jätkusuutlikkus, inimõigused ja hea valitsemistava 2015. aasta järgse arengu tegevuskavas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kohalikud asutused on üliolulised, et tagada jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv, keskkonnaalane jätkusuutlikkus, inimõigused ja hea valitsemistava 2015. aasta järgse arengu tegevuskavas;

| N. | arvestades, et õiglased ja pikaajalised partnerlused ELi kodanikuühiskonna organisatsioonide ja arenguriikide samasuguste organisatsioonide vahel on osutunud oluliseks vahendiks, mille abil arendada tugevaid sõltumatuid ja mitmekesiseid kodanikuühiskonna organisatsioone ja kodanikuühiskonna algatusi eri ulatuses ja eri tasanditel, alates kohalikust kuni rahvusvahelise tasandini; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et õiglased ja pikaajalised partnerlused ELi kodanikuühiskonna organisatsioonide ja arenguriikide samasuguste organisatsioonide vahel on osutunud oluliseks vahendiks, mille abil arendada tugevaid sõltumatuid ja mitmekesiseid kodanikuühiskonna organisatsioone ja kodanikuühiskonna algatusi eri ulatuses ja eri tasanditel, alates kohalikust kuni rahvusvahelise tasandini;

Soodne keskkond kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutuste jaoks

| 1. | toetab hiljutisi poliitilisi arenguid ELi ja rahvusvahelisel tasandil, mis on keskendunud ambitsioonikamale partnerlusele kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutustega, mille aluseks on inimõigustel põhinev lähenemisviis, mis hõlmab ka majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi ning keskkonda ja elurikkuse kaitset käsitlevaid rahvusvahelisi lepinguid, ning selge pühendumus demokraatlike protsesside ja vastutuse tugevdamisele; |
| --- | --- |

1.

toetab hiljutisi poliitilisi arenguid ELi ja rahvusvahelisel tasandil, mis on keskendunud ambitsioonikamale partnerlusele kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutustega, mille aluseks on inimõigustel põhinev lähenemisviis, mis hõlmab ka majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi õigusi ning keskkonda ja elurikkuse kaitset käsitlevaid rahvusvahelisi lepinguid, ning selge pühendumus demokraatlike protsesside ja vastutuse tugevdamisele;

| 2. | rõhutab, et vastutustundlike, inimõigustel põhinevate ja kaasavate suhete loomine valitsuste, kohalike asutuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide, erasektori ja kodanike hulgas pakub ELile, sealhulgas selle kodanikele, kohalikele omavalitsustele ja erasektorile, ainulaadset võimalust luua arenguriikidega jätkusuutlikke partnerlusi; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et vastutustundlike, inimõigustel põhinevate ja kaasavate suhete loomine valitsuste, kohalike asutuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide, erasektori ja kodanike hulgas pakub ELile, sealhulgas selle kodanikele, kohalikele omavalitsustele ja erasektorile, ainulaadset võimalust luua arenguriikidega jätkusuutlikke partnerlusi;

| 3. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles töötama dialoogis kodanikuühiskonna organisatsioonidega välja suunised ja rakenduskavad inimõigustel põhineva käsituse jaoks ELi arengukoostöös ning edendama inimõiguste kaitsjaid käsitlevate ELi suuniste rakendamist; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles töötama dialoogis kodanikuühiskonna organisatsioonidega välja suunised ja rakenduskavad inimõigustel põhineva käsituse jaoks ELi arengukoostöös ning edendama inimõiguste kaitsjaid käsitlevate ELi suuniste rakendamist;

| 4. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles süvalaiendama kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutuste jaoks soodsa keskkonna edendamist ning käsitlema seda ELi seisukoha prioriteedina käimasolevatel läbirääkimistel 2015. aasta järgse arenguraamistiku üle; rõhutab seiresüsteemi määratlemise olulisust, mis võimaldab hinnata kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste standarditega riikide tasandil soodsa keskkonna loomisel tehtud edusamme seoses poliitika ja õigusnormidega ning samuti erinevaid sidusrühmi hõlmavaid ja mitmetasandilisi dialooge; palub komisjonil hinnata soodsat keskkonda, et võtta selle keerukust ja kodanikuühiskonna osalejate omadusi täiel määral arvesse; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles süvalaiendama kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutuste jaoks soodsa keskkonna edendamist ning käsitlema seda ELi seisukoha prioriteedina käimasolevatel läbirääkimistel 2015. aasta järgse arenguraamistiku üle; rõhutab seiresüsteemi määratlemise olulisust, mis võimaldab hinnata kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste standarditega riikide tasandil soodsa keskkonna loomisel tehtud edusamme seoses poliitika ja õigusnormidega ning samuti erinevaid sidusrühmi hõlmavaid ja mitmetasandilisi dialooge; palub komisjonil hinnata soodsat keskkonda, et võtta selle keerukust ja kodanikuühiskonna osalejate omadusi täiel määral arvesse;

| 5. | väljendab suurt muret ELiga koostööd tegevate kodanikuühiskonna organisatsioonide suhtes paljudes riikides võetud rangete meetmete pärast ning kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles töötama välja strateegiad selle kohta, kuidas neist raskustest üle saada ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele jätkuvalt olulist tuge pakkuda; |
| --- | --- |

5.

väljendab suurt muret ELiga koostööd tegevate kodanikuühiskonna organisatsioonide suhtes paljudes riikides võetud rangete meetmete pärast ning kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles töötama välja strateegiad selle kohta, kuidas neist raskustest üle saada ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele jätkuvalt olulist tuge pakkuda;

| 6. | ergutab ELi edendama institutsionaalseid mehhanisme mitmetasandilise ja erinevaid sidusrühmi hõlmava dialoogi jaoks kodanikuühiskonna organisatsioonide, kohalike asutuste, erasektori ja partnerriikide valitsuste vahel inimväärse töö tagamise suuniste valdkonnas ning toetama jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu koos tulu ümberjagamisega riigieelarve kaudu, samuti nii kodanikuühiskonna organisatsioonide kui ka kohalike asutuste jaoks soodsa keskkonna loomise küsimust; soovitab ELil kohaldada iga partnerriigi suhtes kohalike asutustega konsulteerimist käsitlevaid sätteid, nagu on Cotonou lepingus AKV riikide puhul ette nähtud; |
| --- | --- |

6.

ergutab ELi edendama institutsionaalseid mehhanisme mitmetasandilise ja erinevaid sidusrühmi hõlmava dialoogi jaoks kodanikuühiskonna organisatsioonide, kohalike asutuste, erasektori ja partnerriikide valitsuste vahel inimväärse töö tagamise suuniste valdkonnas ning toetama jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu koos tulu ümberjagamisega riigieelarve kaudu, samuti nii kodanikuühiskonna organisatsioonide kui ka kohalike asutuste jaoks soodsa keskkonna loomise küsimust; soovitab ELil kohaldada iga partnerriigi suhtes kohalike asutustega konsulteerimist käsitlevaid sätteid, nagu on Cotonou lepingus AKV riikide puhul ette nähtud;

| 7. | ergutab ELi kaasama süsteemselt naisorganisatsioone ja -võrgustikke poliitilise dialoogi ettevalmistamisse ja võimaluse korral elluviimisse kooskõlas ELi arengut käsitleva soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava raames võetud kohustustega; |
| --- | --- |

7.

ergutab ELi kaasama süsteemselt naisorganisatsioone ja -võrgustikke poliitilise dialoogi ettevalmistamisse ja võimaluse korral elluviimisse kooskõlas ELi arengut käsitleva soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava raames võetud kohustustega;

| 8. | väljendab heakskiitu arengu poliitikafoorumi loomise üle, mille eesmärk on luua dialoogiruum kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutustega poliitiliste arutelude pidamiseks, ning ergutab kõiki asjaomaseid sidusrühmi muutma seda strateegiliseks ruumiks, mida kasutades saab suunata ja mõjutada ELi ja rahvusvahelise tasandi poliitikakujundamist arenguküsimustes, sealhulgas poliitikavaldkondade arengusidususe valdkonnas; |
| --- | --- |

8.

väljendab heakskiitu arengu poliitikafoorumi loomise üle, mille eesmärk on luua dialoogiruum kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutustega poliitiliste arutelude pidamiseks, ning ergutab kõiki asjaomaseid sidusrühmi muutma seda strateegiliseks ruumiks, mida kasutades saab suunata ja mõjutada ELi ja rahvusvahelise tasandi poliitikakujundamist arenguküsimustes, sealhulgas poliitikavaldkondade arengusidususe valdkonnas;

Arengu tõhusus

| 9. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles eraldama tulevase programmiperioodi raames piisavalt vahendeid, et võimaldada partnerriikidest pärit kodanikühiskonna organisatsioonidel ja kohalikel asutustel jälgida ja analüüsida kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil tehtud edusamme poliitikavaldkondade arengusidususe suunas; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles eraldama tulevase programmiperioodi raames piisavalt vahendeid, et võimaldada partnerriikidest pärit kodanikühiskonna organisatsioonidel ja kohalikel asutustel jälgida ja analüüsida kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil tehtud edusamme poliitikavaldkondade arengusidususe suunas;

| 10. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles soodustama strateegilise koostöö edendamiseks riiklikul ja kohalikul tasandil valitud esindajate ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelist nn vastutustundlikku partnerlust, mis põhineb läbipaistvusel ametlike ja mitteametlike abivoogude osas ning osalusel põhineval lähenemisviisil arengule ja vastutusele, sh riigisisesel sotsiaalsel vastutusel ja järelevalvel, et mõõta poliitilist mõju; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles soodustama strateegilise koostöö edendamiseks riiklikul ja kohalikul tasandil valitud esindajate ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelist nn vastutustundlikku partnerlust, mis põhineb läbipaistvusel ametlike ja mitteametlike abivoogude osas ning osalusel põhineval lähenemisviisil arengule ja vastutusele, sh riigisisesel sotsiaalsel vastutusel ja järelevalvel, et mõõta poliitilist mõju;

| 11. | rõhutab olulist rolli, mida kohalikud asutused ja kodanikuühiskonna organisatsioonid võivad täita võitluses korruptsiooni vastu kõikidel tasanditel, hõlmates muuhulgas ka maksupettusi ja arenguriikidest lähtuvaid ebaseaduslikke rahavoogusid; |
| --- | --- |

11.

rõhutab olulist rolli, mida kohalikud asutused ja kodanikuühiskonna organisatsioonid võivad täita võitluses korruptsiooni vastu kõikidel tasanditel, hõlmates muuhulgas ka maksupettusi ja arenguriikidest lähtuvaid ebaseaduslikke rahavoogusid;

| 12. | kutsub komisjoni üles toetama kohalike asutuste esindajate kaasamist üleilmse tulemusliku arengukoostöö partnerluse juhtkomiteesse; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles toetama kohalike asutuste esindajate kaasamist üleilmse tulemusliku arengukoostöö partnerluse juhtkomiteesse;

| 13. | on seisukohal, et kohalike asutuste ja ELi vahelises koostöös, mille raames püütakse arendada kohalikku majandust, tagamaks elanikele kogukonna tasandil inimväärsed elatusvahendid, tuleb lähtuda poliitikavaldkondade arengusidususe juhtpõhimõttest; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et kohalike asutuste ja ELi vahelises koostöös, mille raames püütakse arendada kohalikku majandust, tagamaks elanikele kogukonna tasandil inimväärsed elatusvahendid, tuleb lähtuda poliitikavaldkondade arengusidususe juhtpõhimõttest;

| 14. | tuletab meelde, et kõik arengupoliitikas osalejad peaksid vastutama tehtud jõupingutuste ja tulemuste eest arengu valdkonnas ning edendama vastastikust vastutust; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et kõik arengupoliitikas osalejad peaksid vastutama tehtud jõupingutuste ja tulemuste eest arengu valdkonnas ning edendama vastastikust vastutust;

| 15. | kutsub komisjoni üles edendama tasakaalustatud lähenemisviisi ühtlustamise põhimõtte ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutuste algatusõiguse vahel; tuletab komisjonile meelde, et humanitaarabi rahastajate haldusmenetlusi tuleks lihtsustada ja ühtlustada dialoogis kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutustega; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles edendama tasakaalustatud lähenemisviisi ühtlustamise põhimõtte ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutuste algatusõiguse vahel; tuletab komisjonile meelde, et humanitaarabi rahastajate haldusmenetlusi tuleks lihtsustada ja ühtlustada dialoogis kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutustega;

| 16. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku koostada kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamiseks tegevuskavad, mille eesmärk on määrata kindlaks üldine strateegia kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamiseks kõikidesse Euroopa koostöövormidesse; kutsub komisjoni üles täpsustama, kuidas saaksid kodanikuühiskonna organisatsioonid protsessile oluliselt kaasa aidata, ning tagama, et nende osalemist võetakse nimetatud suuniste koostamisel õigel ajal ja olulisel määral arvesse ning prioriteedid määratakse kindlaks ühiselt; |
| --- | --- |

16.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku koostada kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamiseks tegevuskavad, mille eesmärk on määrata kindlaks üldine strateegia kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamiseks kõikidesse Euroopa koostöövormidesse; kutsub komisjoni üles täpsustama, kuidas saaksid kodanikuühiskonna organisatsioonid protsessile oluliselt kaasa aidata, ning tagama, et nende osalemist võetakse nimetatud suuniste koostamisel õigel ajal ja olulisel määral arvesse ning prioriteedid määratakse kindlaks ühiselt;

| 17. | ergutab komisjoni koostama riiklikud tegevuskavad ka kohalikele asutustele ning kaaluma kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutuste ühiste riiklike tegevuskavade väljatöötamist; |
| --- | --- |

17.

ergutab komisjoni koostama riiklikud tegevuskavad ka kohalikele asutustele ning kaaluma kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutuste ühiste riiklike tegevuskavade väljatöötamist;

| 18. | kutsub komisjoni üles käsitlema poliitikavaldkondade arengusidusust tulevaste tegevuskavade põhiosana; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles käsitlema poliitikavaldkondade arengusidusust tulevaste tegevuskavade põhiosana;

| 19. | palub komisjonil võtta vastu säästva arengu tegevuskava, võttes selle kolme põhikomponenti (keskkond, sotsiaalvaldkond ja majandus) arvesse võrdsel määral ja lahutamatute parameetritena; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil võtta vastu säästva arengu tegevuskava, võttes selle kolme põhikomponenti (keskkond, sotsiaalvaldkond ja majandus) arvesse võrdsel määral ja lahutamatute parameetritena;

| 20. | tuletab meelde Euroopa ja partnerriikide kohalike asutuste vahelise partnerluse olulisust säästva arengu saavutamisel; nõuab sellega seoses tungivalt, et EL kasutaks tõhusalt teadmiste vahetamise ja suutlikkuse suurendamise meetodeid ning kasutaks muuhulgas ka ELi liikmesriikide kohalike asutuste üleminekukogemusi; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde Euroopa ja partnerriikide kohalike asutuste vahelise partnerluse olulisust säästva arengu saavutamisel; nõuab sellega seoses tungivalt, et EL kasutaks tõhusalt teadmiste vahetamise ja suutlikkuse suurendamise meetodeid ning kasutaks muuhulgas ka ELi liikmesriikide kohalike asutuste üleminekukogemusi;

| 21. | ergutab ELi võtma vastu ulatuslik tegevuskava, mille eesmärk on suurendada proportsionaalselt ELi rahastatud kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutuste projektidest ja algatustest saadud tõhusaid kogemusi; |
| --- | --- |

21.

ergutab ELi võtma vastu ulatuslik tegevuskava, mille eesmärk on suurendada proportsionaalselt ELi rahastatud kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutuste projektidest ja algatustest saadud tõhusaid kogemusi;

Detsentraliseerimine ja territoriaalne lähenemisviis arengule

| 22. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles looma ambitsioonikama poliitilise dialoogi partnerriikidega ja partnerriikides, et edendada territoriaalset lähenemisviisi arengule ja kõikehõlmavat lähenemisviisi detsentraliseerimisele, ning pidama järgmisel programmiperioodil esmatähtsaks kohalike asutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse suurendamist, et nad saaksid mõjutada ja jälgida detsentraliseerimise reformi käiku; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles looma ambitsioonikama poliitilise dialoogi partnerriikidega ja partnerriikides, et edendada territoriaalset lähenemisviisi arengule ja kõikehõlmavat lähenemisviisi detsentraliseerimisele, ning pidama järgmisel programmiperioodil esmatähtsaks kohalike asutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse suurendamist, et nad saaksid mõjutada ja jälgida detsentraliseerimise reformi käiku;

| 23. | tuletab meelde, et tulemuslikuks detsentraliseerimiseks tuleb viia läbi avaliku sektori reformid, näiteks volituste, funktsioonide ja vahendite ülekandmise valdkonnas, ning samuti esindajate kaudu kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist ühises kavandamises ja eelarve koostamises; kutsub komisjoni üles võtma kogu avalikku sektorit hõlmavate reformide toetamises nõuetekohaselt arvesse detsentraliseerimist ja territoriaalset lähenemisviisi arengule ning muutma need esmatähtsateks prioriteetideks kõikides geograafilistes programmides; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et tulemuslikuks detsentraliseerimiseks tuleb viia läbi avaliku sektori reformid, näiteks volituste, funktsioonide ja vahendite ülekandmise valdkonnas, ning samuti esindajate kaudu kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist ühises kavandamises ja eelarve koostamises; kutsub komisjoni üles võtma kogu avalikku sektorit hõlmavate reformide toetamises nõuetekohaselt arvesse detsentraliseerimist ja territoriaalset lähenemisviisi arengule ning muutma need esmatähtsateks prioriteetideks kõikides geograafilistes programmides;

| 24. | rõhutab, et kontspetsiooni territoriaalne lähenemisviis arengule jätkusuutlikkuse tagamise aluseks peab olema vastutustundlik, läbipaistev ja hästi toimiv detsentraliseerimisprotsess; soovitab ELil käsitleda territoriaalset lähenemisviisi arengule ja detsentraliseerimist oluliste teguritena vaesuse kaotamise eesmärgi saavutamisel tulevase aastatuhande arengueesmärkide järgse arengukava raames; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et kontspetsiooni territoriaalne lähenemisviis arengule jätkusuutlikkuse tagamise aluseks peab olema vastutustundlik, läbipaistev ja hästi toimiv detsentraliseerimisprotsess; soovitab ELil käsitleda territoriaalset lähenemisviisi arengule ja detsentraliseerimist oluliste teguritena vaesuse kaotamise eesmärgi saavutamisel tulevase aastatuhande arengueesmärkide järgse arengukava raames;

| 25. | tuletab meelde, et territoriaalne lähenemisviis arengule aitab kaasa arengu tõhususele omavastutuse tugevdamise, mitmeid sidusrühmi ja mitmeid osalisi hõlmavate dialoogide ja programmide ning poliitika kooskõlastamise kaudu piirkondlikul tasandil; kutsub komisjoni üles käivitama katsealgatusi, et toetada territoriaalset lähenemisviisi arengule geograafiliste ja temaatiliste programmide kaudu; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et territoriaalne lähenemisviis arengule aitab kaasa arengu tõhususele omavastutuse tugevdamise, mitmeid sidusrühmi ja mitmeid osalisi hõlmavate dialoogide ja programmide ning poliitika kooskõlastamise kaudu piirkondlikul tasandil; kutsub komisjoni üles käivitama katsealgatusi, et toetada territoriaalset lähenemisviisi arengule geograafiliste ja temaatiliste programmide kaudu;

| 26. | tõstab esile detsentraliseeritud koostöö lisandväärtust territoriaalse lähenemisviisi arengule ja detsentraliseerimisprotsessi edendamisel; rõhutab, et Euroopa kohalikel asutustel on väga hea võimalus teha oma ametivendadega detsentraliseerimisprotsessi raames, eelkõige rahanduse detsentraliseerimise vallas, koostööd; |
| --- | --- |

26.

tõstab esile detsentraliseeritud koostöö lisandväärtust territoriaalse lähenemisviisi arengule ja detsentraliseerimisprotsessi edendamisel; rõhutab, et Euroopa kohalikel asutustel on väga hea võimalus teha oma ametivendadega detsentraliseerimisprotsessi raames, eelkõige rahanduse detsentraliseerimise vallas, koostööd;

| 27. | rõhutab, et tuleb suurendada eelkõige delegatsioonide tasandil ELi töötajate eriteadmisi ja pühendumist detsentraliseerimise ning kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutuste rolli suurendamise alal jätkusuutlikus arengus – sh koordineerimise korraldamine kodanikuühiskonna organisatsioonidega –, ning ergutab kodanikuühiskonna organisatsioonide, sealhulgas naisorganisatsioonide osalemist, et lisada nendele protsessidele sooline aspekt; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et tuleb suurendada eelkõige delegatsioonide tasandil ELi töötajate eriteadmisi ja pühendumist detsentraliseerimise ning kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutuste rolli suurendamise alal jätkusuutlikus arengus – sh koordineerimise korraldamine kodanikuühiskonna organisatsioonidega –, ning ergutab kodanikuühiskonna organisatsioonide, sealhulgas naisorganisatsioonide osalemist, et lisada nendele protsessidele sooline aspekt;

Ebakindlad riigid

| 28. | rõhutab, et EL peaks ebakindlate riikide uue leppega seoses tegema koostööd partnerriikidega, et töötada laiaulatuslikemate arengustrateegiate osana välja riiklikud vastupanuvõime strateegiad ja konkreetsed programmid, mille eesmärk on tegeleda pikaajalise haavatavuse tekkepõhjustega, sealhulgas kogukonnapõhine ja osalusel põhinev riskianalüüs, juhtimisvahendid ja põhjalikud uuringud konflikti või ebakindluste põhjustajate kohta, võttes arvesse otseselt mõjutatud kohalike elanike seisukohti ja arusaamu; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et EL peaks ebakindlate riikide uue leppega seoses tegema koostööd partnerriikidega, et töötada laiaulatuslikemate arengustrateegiate osana välja riiklikud vastupanuvõime strateegiad ja konkreetsed programmid, mille eesmärk on tegeleda pikaajalise haavatavuse tekkepõhjustega, sealhulgas kogukonnapõhine ja osalusel põhinev riskianalüüs, juhtimisvahendid ja põhjalikud uuringud konflikti või ebakindluste põhjustajate kohta, võttes arvesse otseselt mõjutatud kohalike elanike seisukohti ja arusaamu;

| 29. | tuletab meelde, et vastupanuvõime peaks olema peamine teema ka ELi partnerlustes kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutustega; tuletab meelde, et väga oluline on tugevdada mõlema kogukonna rolli kogukonna enda ja kogukonna juhitud riskivähendamise meetmete kaudu ning kohalike asutuste rolli ebakindlates riikides ja teha nendega tihedat koostööd kriisi- ja kriisijärgsetes olukordades; ergutab ka kohalike asutuste partnerlusi ebakindlates riikides, et tagada haldusalaste ja tehniliste oskuste arendamine, üleandmine ja vahetus; |
| --- | --- |

29.

tuletab meelde, et vastupanuvõime peaks olema peamine teema ka ELi partnerlustes kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutustega; tuletab meelde, et väga oluline on tugevdada mõlema kogukonna rolli kogukonna enda ja kogukonna juhitud riskivähendamise meetmete kaudu ning kohalike asutuste rolli ebakindlates riikides ja teha nendega tihedat koostööd kriisi- ja kriisijärgsetes olukordades; ergutab ka kohalike asutuste partnerlusi ebakindlates riikides, et tagada haldusalaste ja tehniliste oskuste arendamine, üleandmine ja vahetus;

| 30. | tuletab meelde, et kohalikud valitud esindajad tegutsevad korrapäraselt vaenulike poolte vahendajatena ning sellega seoses on nad võtnud endale olulise rolli konfliktiennetuses ja -lahendamises; |
| --- | --- |

30.

tuletab meelde, et kohalikud valitud esindajad tegutsevad korrapäraselt vaenulike poolte vahendajatena ning sellega seoses on nad võtnud endale olulise rolli konfliktiennetuses ja -lahendamises;

| 31. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles koostama ELi delegatsioonidele suunised selle kohta, kuidas tegeleda kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutustega kriisi ja ebakindluse olukorras, järgides seejuures inimõigustele ja sootundlikkusele toetuvat lähenemisviisi; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles koostama ELi delegatsioonidele suunised selle kohta, kuidas tegeleda kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutustega kriisi ja ebakindluse olukorras, järgides seejuures inimõigustele ja sootundlikkusele toetuvat lähenemisviisi;

| 32. | rõhutab, et olukorras, kus riigiasutused, sealhulgas kohalikud ja piirkondlikud asutused, ei suuda pakkuda põhiteenuseid ning kui asjaolud seda võimaldavad, peaks komisjon toetama mitme osalejaga partnerlusi, et arendada kohalike asutuste suutlikkust nii, et neil oleks võimalik teenuseid pakkuda; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et olukorras, kus riigiasutused, sealhulgas kohalikud ja piirkondlikud asutused, ei suuda pakkuda põhiteenuseid ning kui asjaolud seda võimaldavad, peaks komisjon toetama mitme osalejaga partnerlusi, et arendada kohalike asutuste suutlikkust nii, et neil oleks võimalik teenuseid pakkuda;

| 33. | väljendab sügavat muret komisjoni ettepaneku pärast vähendada teenuste osutamise valdkonnas rahalist toetust üksnes vähim arenenud ja ebakindlates riikides tegutsevatele kodanikuühiskonna organisatsioonidele; tuletab meelde, et kodanikuühiskonna organisatsioonide peamine lisandväärtus kõikides riikides arengutasemest sõltumata seisneb nende suutlikkuses mõista vaeste ja kõrvale jäetute rühmade vajadusi ja õigusi ning pakkuda nende jaoks välja uuenduslikke lahendusi ja suurendada ühtlasi teadlikkust vaesuse, ebavõrdsuse ja tõrjutuse algpõhjuste vastu võitlemisest ning poliitilist toetust sellele; |
| --- | --- |

33.

väljendab sügavat muret komisjoni ettepaneku pärast vähendada teenuste osutamise valdkonnas rahalist toetust üksnes vähim arenenud ja ebakindlates riikides tegutsevatele kodanikuühiskonna organisatsioonidele; tuletab meelde, et kodanikuühiskonna organisatsioonide peamine lisandväärtus kõikides riikides arengutasemest sõltumata seisneb nende suutlikkuses mõista vaeste ja kõrvale jäetute rühmade vajadusi ja õigusi ning pakkuda nende jaoks välja uuenduslikke lahendusi ja suurendada ühtlasi teadlikkust vaesuse, ebavõrdsuse ja tõrjutuse algpõhjuste vastu võitlemisest ning poliitilist toetust sellele;

Arenguharidus ja teadlikkuse suurendamine

| 34. | tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi kirjalikus deklaratsioonis „Arenguharidus ja aktiivne maailmakodanik” kutsutakse üles koostama Euroopa arenguharidust ja teadlikkuse suurendamist käsitlevat strateegiat, mis peaks olema rohkem keskendunud arengupoliitika ja eelkõige poliitikavaldkondade arengusidususe kriitilisele analüüsile; |
| --- | --- |

34.

tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi kirjalikus deklaratsioonis „Arenguharidus ja aktiivne maailmakodanik” kutsutakse üles koostama Euroopa arenguharidust ja teadlikkuse suurendamist käsitlevat strateegiat, mis peaks olema rohkem keskendunud arengupoliitika ja eelkõige poliitikavaldkondade arengusidususe kriitilisele analüüsile;

| 35. | kutsub komisjoni üles töötama tihedas koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonidega välja laiaulatuslik arenguharidust ja teadlikkuse suurendamist käsitlev strateegia, suurendama tulevasel programmiperioodil arenguharidusele ja teadlikkuse suurendamisele eraldatavaid rahalisi vahendeid ning töötama aktiivselt arenguhariduse ja teadlikkuse suurendamisega tegelevate kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutustega tihedalt konsulteerides välja paindliku rahastamiskorra, mis austab nende algatusõigust ning võimaldab väga erineva ja mitmekesise osalejate ringi osalemist; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles töötama tihedas koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonidega välja laiaulatuslik arenguharidust ja teadlikkuse suurendamist käsitlev strateegia, suurendama tulevasel programmiperioodil arenguharidusele ja teadlikkuse suurendamisele eraldatavaid rahalisi vahendeid ning töötama aktiivselt arenguhariduse ja teadlikkuse suurendamisega tegelevate kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutustega tihedalt konsulteerides välja paindliku rahastamiskorra, mis austab nende algatusõigust ning võimaldab väga erineva ja mitmekesise osalejate ringi osalemist;

Programmdokumendid ja abi andmise võimalused

| 36. | väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle hakata riikide tasandil süstemaatiliselt viima läbi poliitilist majandusanalüüsi ning soovitab sellesse lisada analüüsi kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutuste poliitilise ja õigusliku olukorra kohta; |
| --- | --- |

36.

väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle hakata riikide tasandil süstemaatiliselt viima läbi poliitilist majandusanalüüsi ning soovitab sellesse lisada analüüsi kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutuste poliitilise ja õigusliku olukorra kohta;

| 37. | on seisukohal, et maksutulu on kohaliku majandusliku arengu jaoks ülioluline, ning leiab, et esmajärjekorras tuleks luua tõhusad ja elujõulised maksukogumissüsteemid, et tagada arenguvaldkonna jätkusuutlik rahastamisallikas; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et maksutulu on kohaliku majandusliku arengu jaoks ülioluline, ning leiab, et esmajärjekorras tuleks luua tõhusad ja elujõulised maksukogumissüsteemid, et tagada arenguvaldkonna jätkusuutlik rahastamisallikas;

| 38. | kutsub komisjoni üles parandama temaatiliste ja geograafiliste programmide ning vahendite vahelist kooskõlastamist ja vastastikust täiendavust; tuletab meelde, et kodanikuühiskonna organisatsioone ja kohalikke asutusi tuleks käsitleda peamiste rakenduspartneritena, eelkõige ülemaailmse tähtsusega avalike hüvede programmis ning nendega tuleks konsulteerida nii geograafiliste kui ka temaatiliste programmide koostamise varases etapis; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni üles parandama temaatiliste ja geograafiliste programmide ning vahendite vahelist kooskõlastamist ja vastastikust täiendavust; tuletab meelde, et kodanikuühiskonna organisatsioone ja kohalikke asutusi tuleks käsitleda peamiste rakenduspartneritena, eelkõige ülemaailmse tähtsusega avalike hüvede programmis ning nendega tuleks konsulteerida nii geograafiliste kui ka temaatiliste programmide koostamise varases etapis;

| 39. | tuletab meelde, et kohalikud asutused on kõlblikud saama abi arengukoostöö rahastamisvahendi kõikidest programmidest, ning palub komisjonil ja kohalike asutuste esindusorganisatsioonidel julgustada kohalike asutuste ulatuslikumat osalemist kõikides arengukoostöö rahastamisvahendi programmides; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et kohalikud asutused on kõlblikud saama abi arengukoostöö rahastamisvahendi kõikidest programmidest, ning palub komisjonil ja kohalike asutuste esindusorganisatsioonidel julgustada kohalike asutuste ulatuslikumat osalemist kõikides arengukoostöö rahastamisvahendi programmides;

| 40. | kutsub komisjoni üles jätkuvalt toetama detsentraliseeritud koostööd ja partnerlusi EList ja partnerriikidest pärit kohalike asutuste vahel; need partnerlused on osutunud tõhusateks vahenditeks kohalike asutuste suutlikkuse suurendamisel peamistes valdkondades, mis aitavad kaasa vaesuse kaotamisele; palub samal ajal ning samal põhjusel komisjonil jätkata ELi riikide ja partnerriikide kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelise koostöö toetamist; |
| --- | --- |

40.

kutsub komisjoni üles jätkuvalt toetama detsentraliseeritud koostööd ja partnerlusi EList ja partnerriikidest pärit kohalike asutuste vahel; need partnerlused on osutunud tõhusateks vahenditeks kohalike asutuste suutlikkuse suurendamisel peamistes valdkondades, mis aitavad kaasa vaesuse kaotamisele; palub samal ajal ning samal põhjusel komisjonil jätkata ELi riikide ja partnerriikide kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelise koostöö toetamist;

| 41. | kutsub komisjoni üles hõlbustama EList ja partnerriikidest pärit kohalike asutuste vahelist kogemuste ja eksperditeadmiste vahetamist, et tagada juurdepääs teadmistele jätkusuutliku arengu ja eeskätt hea valitsemise olulistes valdkondades ning kasutada seejuures ära ELi liikmesriikide kohalike asutuste üleminekukogemust; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles hõlbustama EList ja partnerriikidest pärit kohalike asutuste vahelist kogemuste ja eksperditeadmiste vahetamist, et tagada juurdepääs teadmistele jätkusuutliku arengu ja eeskätt hea valitsemise olulistes valdkondades ning kasutada seejuures ära ELi liikmesriikide kohalike asutuste üleminekukogemust;

| 42. | kutsub komisjoni üles osalema strateegilisemates partnerlustes kohalike asutuste riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste ühenduste ning võrgustikega; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni üles osalema strateegilisemates partnerlustes kohalike asutuste riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste ühenduste ning võrgustikega;

| 43. | ergutab komisjoni arendama edasi paindlikumaid, läbipaistvamaid ja prognoositavamaid eri rahastamisvõimalusi, et jõuda võimalikult paljude kodanikuühiskonna osalejateni; palub komisjonil need võimalused välja selgitada ja arendada neid kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutuste ühendustega kaasava dialoogi kaudu, mis tugineb struktureeritud dialoogile; |
| --- | --- |

43.

ergutab komisjoni arendama edasi paindlikumaid, läbipaistvamaid ja prognoositavamaid eri rahastamisvõimalusi, et jõuda võimalikult paljude kodanikuühiskonna osalejateni; palub komisjonil need võimalused välja selgitada ja arendada neid kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutuste ühendustega kaasava dialoogi kaudu, mis tugineb struktureeritud dialoogile;

| 44. | kutsub komisjoni üles edendama kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutuste osalemist käimasolevas arutelus kombineerimismehhanismide kohta ELi platvormi raames väliskoostöö rahastamisvahendite ühendamiseks; palub komisjonil koostada suunised ja võta kasutusele kaasav mõjuhinnang ja seiremehhanismid, et tagada projektitsükli kõikides etappides asjaomaste elanikega konsulteerimine ja nende osalemine ning tagada, et selline kombineeritud rahastamisviis aitaks vaesuse vastu võidelda; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni üles edendama kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike asutuste osalemist käimasolevas arutelus kombineerimismehhanismide kohta ELi platvormi raames väliskoostöö rahastamisvahendite ühendamiseks; palub komisjonil koostada suunised ja võta kasutusele kaasav mõjuhinnang ja seiremehhanismid, et tagada projektitsükli kõikides etappides asjaomaste elanikega konsulteerimine ja nende osalemine ning tagada, et selline kombineeritud rahastamisviis aitaks vaesuse vastu võidelda;

| 45. | palub ühtlasi, et komisjon lubaks kodanikuühiskonna organisatsioonidel osaleda väliskoostöö rahastamisvahendite ühendamiseks loodud ELi platvormi raames tehtavas koostöös selle kõikides uutes vormides; |
| --- | --- |

45.

palub ühtlasi, et komisjon lubaks kodanikuühiskonna organisatsioonidel osaleda väliskoostöö rahastamisvahendite ühendamiseks loodud ELi platvormi raames tehtavas koostöös selle kõikides uutes vormides;

| 46. | palub komisjonil tugevdada riiklikke detsentraliseerimise reforme hea valitsemistava ja arengu lepingute, valdkondliku reformi lepingute ja riigi ülesehitamise lepingute väljatöötamise ja rakendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

46.

palub komisjonil tugevdada riiklikke detsentraliseerimise reforme hea valitsemistava ja arengu lepingute, valdkondliku reformi lepingute ja riigi ülesehitamise lepingute väljatöötamise ja rakendamise valdkonnas;

o

o o

| 47. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

47.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(2)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 77.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0302.

(4)  https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/aidco/images/d/d4/Final_Report_DEAR_Study.pdf.

(5)  https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/aidco/images/e/ea/FINAL_CONCLUDING_PAPER.pdf.

(6)  http://www.gecongress2012.org/images/2012_GE_Congress_Report_FINAL_11feb201.pdf (lk 27–31).

(7)  http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2012/1300_docs_en.htm.

(8)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 249.

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/32

---

P7_TA(2013)0433

Hariduse ümbermõtestamine

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta resolutsioon hariduse ümbermõtestamise kohta (2013/2041(INI))

(2016/C 208/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165 ja 166, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165 ja 166,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2012. aasta teatist „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel” (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2012. aasta teatist „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel” (COM(2012)0669),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatist „2013. aasta majanduskasvu analüüs” (COM(2012)0750), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatist „2013. aasta majanduskasvu analüüs” (COM(2012)0750),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2013. aasta järeldusi haridusse ja koolitusse investeerimine kohta vastuseks teatisele „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel” ning 2013. aasta majanduskasvu analüüsile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2013. aasta järeldusi haridusse ja koolitusse investeerimine kohta vastuseks teatisele „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel” ning 2013. aasta majanduskasvu analüüsile,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta teatist ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm „Erasmus kõigi jaoks” (COM(2011)0788), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta teatist ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm „Erasmus kõigi jaoks” (COM(2011)0788),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. septembri 2012. aasta teatist „Nõukogu ja komisjoni 2012. aasta ühisaruande kavand, milles käsitletakse Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (ELi noorsoostrateegia aastateks 2010–2018) rakendamist” (COM(2012)0495) ja vastavat komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2012)0256), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. septembri 2012. aasta teatist „Nõukogu ja komisjoni 2012. aasta ühisaruande kavand, milles käsitletakse Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (ELi noorsoostrateegia aastateks 2010–2018) rakendamist” (COM(2012)0495) ja vastavat komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2012)0256),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2012. aasta järeldusi hariduse ja koolituse rolli kohta strateegias „Euroopa 2020” – hariduse ja koolituse panus majanduse elavdamisse, majanduskasvu ja töökohtade loomisesse (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2012. aasta järeldusi hariduse ja koolituse rolli kohta strateegias „Euroopa 2020” – hariduse ja koolituse panus majanduse elavdamisse, majanduskasvu ja töökohtade loomisesse (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2011. aasta teatist „Haridus ja koolitus arukas, jätkusuutlikus ja kaasavas Euroopas” (COM(2011)0902), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2011. aasta teatist „Haridus ja koolitus arukas, jätkusuutlikus ja kaasavas Euroopas” (COM(2011)0902),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi hariduse ja koolituse sotsiaalse mõõtme kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi hariduse ja koolituse sotsiaalse mõõtme kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2011. aasta resolutsiooni täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2011. aasta resolutsiooni täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020) (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kooli poolelijätmise vähendamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kooli poolelijätmise vähendamise kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni varases eas õppimise kohta Euroopa Liidus (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni varases eas õppimise kohta Euroopa Liidus (7),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni noorte liikuvuse kohta – raamistik Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide parandamiseks (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni noorte liikuvuse kohta – raamistik Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide parandamiseks (8),

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni muutuva maailma võtmepädevuste ning töökava „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni muutuva maailma võtmepädevuste ning töökava „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni elukestva õppimise panuse kohta teadmiste, loovuse ja innovatsiooni heaks ning töökava „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni elukestva õppimise panuse kohta teadmiste, loovuse ja innovatsiooni heaks ning töökava „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta (10),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 12. aprilli 2013. aasta arvamust hariduse ümbermõtestamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 12. aprilli 2013. aasta arvamust hariduse ümbermõtestamise kohta (11),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0314/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0314/2013),

| A. | arvestades, et üks strateegia „Euroopa 2020” peaeesmärke on vähendada koolist väljalangenute osakaalu alla 10 % ja suurendada kolmanda taseme hariduse või korraliku kutsekoolituse saanute osakaalu nooremas põlvkonnas vähemalt 40 %-ni; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üks strateegia „Euroopa 2020” peaeesmärke on vähendada koolist väljalangenute osakaalu alla 10 % ja suurendada kolmanda taseme hariduse või korraliku kutsekoolituse saanute osakaalu nooremas põlvkonnas vähemalt 40 %-ni;

| B. | arvestades, et haridus- ja koolitusstrateegia 2020. aasta raamistikus (ET2020) seatakse eesmärgiks, et vähemalt 95 % lastest vanusevahemikus 4-aastastest kuni kohustusliku koolieani osaleks väikelaste hariduses, et 15-aastaseid, kellel puudub piisav lugemisoskus, matemaatika ja loodusteaduste alased teadmised, oleks alla 15 % ning et vähemalt 15 % täiskasvanutest (vanuserühmas 25–64 eluaastat) osaleks elukestvas õppes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et haridus- ja koolitusstrateegia 2020. aasta raamistikus (ET2020) seatakse eesmärgiks, et vähemalt 95 % lastest vanusevahemikus 4-aastastest kuni kohustusliku koolieani osaleks väikelaste hariduses, et 15-aastaseid, kellel puudub piisav lugemisoskus, matemaatika ja loodusteaduste alased teadmised, oleks alla 15 % ning et vähemalt 15 % täiskasvanutest (vanuserühmas 25–64 eluaastat) osaleks elukestvas õppes;

| C. | arvestades, et liikuvuse soodustamine ja rakendamine on üks ELi peamistest prioriteetidest, ning et 2020. aastaks tuleks saavutada eesmärk, et 20 % Euroopa Liidu ülikoolide lõpetajatest oleks osa õpingutest läbinud välismaal; arvestades, et õpilaste, õpetajate ja töötajate liikuvus on Euroopa integratsiooni jaoks väga oluline; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liikuvuse soodustamine ja rakendamine on üks ELi peamistest prioriteetidest, ning et 2020. aastaks tuleks saavutada eesmärk, et 20 % Euroopa Liidu ülikoolide lõpetajatest oleks osa õpingutest läbinud välismaal; arvestades, et õpilaste, õpetajate ja töötajate liikuvus on Euroopa integratsiooni jaoks väga oluline;

| D. | arvestades, et noorte liikuvust edendavad programmid aastateks 2014–2020 peavad andma reaalse võimaluse omandada teadmisi ja uusi oskusi ning aitama nii kaasa noorte tööhõive suurendamisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et noorte liikuvust edendavad programmid aastateks 2014–2020 peavad andma reaalse võimaluse omandada teadmisi ja uusi oskusi ning aitama nii kaasa noorte tööhõive suurendamisele;

| E. | arvestades, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsis nõuab komisjon majanduskasvu ja konkurentsivõime edendamist, võitlust tööpuuduse vastu ja tegelemist kriisi sotsiaalsete tagajärgedega, kasutades selleks kindlaid investeeringuid haridusse ja koolitusse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsis nõuab komisjon majanduskasvu ja konkurentsivõime edendamist, võitlust tööpuuduse vastu ja tegelemist kriisi sotsiaalsete tagajärgedega, kasutades selleks kindlaid investeeringuid haridusse ja koolitusse;

| F. | arvestades, et 2013. aasta märtsis oli töötuse määr kuni 25-aastaste noorte seas 23,5 %, kuigi samal ajal oli täitmata üle 2 miljoni töökoha; arvestades, et mitmes liikmesriigis töötute arv suureneb ja töötuse kestus pikeneb ning tööotsijate vastavus tööturu nõudmistele on vähenemas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2013. aasta märtsis oli töötuse määr kuni 25-aastaste noorte seas 23,5 %, kuigi samal ajal oli täitmata üle 2 miljoni töökoha; arvestades, et mitmes liikmesriigis töötute arv suureneb ja töötuse kestus pikeneb ning tööotsijate vastavus tööturu nõudmistele on vähenemas;

| G. | arvestades, et jätkuv majanduskriis ja kokkuhoiumeetmed eelarve tugevdamiseks seavad ELi kodanikud mitmes liikmesriigis väga pingelisse olukorda tööpuuduse, sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse tõttu; arvestades, et eelkõige noorte puhul toob kriisi mõju äärmuslikel juhtudel kaasa alatoitumust või vaimse tervise probleeme; arvestades, et eriti nõrgema majandusega liikmesriikides on haridusvaldkonna eelarvekärped raskendanud juurdepääsu haridusele ja kahjustanud õpetamise kvaliteeti; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et jätkuv majanduskriis ja kokkuhoiumeetmed eelarve tugevdamiseks seavad ELi kodanikud mitmes liikmesriigis väga pingelisse olukorda tööpuuduse, sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse tõttu; arvestades, et eelkõige noorte puhul toob kriisi mõju äärmuslikel juhtudel kaasa alatoitumust või vaimse tervise probleeme; arvestades, et eriti nõrgema majandusega liikmesriikides on haridusvaldkonna eelarvekärped raskendanud juurdepääsu haridusele ja kahjustanud õpetamise kvaliteeti;

| H. | arvestades, et kriis ja kokkuhoiupoliitika kahjustavad otseselt noorte väljavaateid saada juurdepääs haridusele ja tööturule ning haridussüsteemis püsida või töökohta säilitada; arvestades, et haridusse tehtavad kulutused on investeering tulevikku ning seetõttu ei peaksid need olema kokkuhoiumeetmete eest kaitstud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kriis ja kokkuhoiupoliitika kahjustavad otseselt noorte väljavaateid saada juurdepääs haridusele ja tööturule ning haridussüsteemis püsida või töökohta säilitada; arvestades, et haridusse tehtavad kulutused on investeering tulevikku ning seetõttu ei peaksid need olema kokkuhoiumeetmete eest kaitstud;

| I. | arvestades, et noortel on üha raskem haridussüsteemist tööturule siirduda ning et ametlike vastastikuste suhete puudumine haridusasutuste ja tööturu vahel suurendab kõrge tööpuuduse riski; arvestades, et kvaliteetne kutseõpe sõltub tihedast koostööst avaliku ja erasektori vahel ja tööturu osapoolte aktiivsest kaasamisest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et noortel on üha raskem haridussüsteemist tööturule siirduda ning et ametlike vastastikuste suhete puudumine haridusasutuste ja tööturu vahel suurendab kõrge tööpuuduse riski; arvestades, et kvaliteetne kutseõpe sõltub tihedast koostööst avaliku ja erasektori vahel ja tööturu osapoolte aktiivsest kaasamisest;

| J. | arvestades, et kättesaadav, paindlik ja kvaliteetne haridus ja koolitus avaldab noorte isiksuse arengule ja eneseteostusele olulist mõju, samuti edendab see kodanikuaktiivsust ja heaolu ning suurendab nende suutlikkust kohaneda ühiskonna ja tööturuga ning anda oma panus; arvestades, et majandus- ja sotsiaalprobleemid suurendavad kodanike seas euroskeptilisust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kättesaadav, paindlik ja kvaliteetne haridus ja koolitus avaldab noorte isiksuse arengule ja eneseteostusele olulist mõju, samuti edendab see kodanikuaktiivsust ja heaolu ning suurendab nende suutlikkust kohaneda ühiskonna ja tööturuga ning anda oma panus; arvestades, et majandus- ja sotsiaalprobleemid suurendavad kodanike seas euroskeptilisust;

| K. | arvestades, et koolikiusamine kahjustab noorte heaolu ja toob kaasa kehva edasijõudmise ja haridussüsteemist varakult lahkumise; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et koolikiusamine kahjustab noorte heaolu ja toob kaasa kehva edasijõudmise ja haridussüsteemist varakult lahkumise;

| L. | arvestades, et avatud haridusressursid parandavad hariduse kvaliteeti, kättesaadavust ja võrdseid võimalusi ning lihtsustavad interaktiivset, loomingulist, paindlikku ja isikustatud õppeprotsessi IKT ja uute tehnoloogiate kasutuse kaudu; arvestades, et avatud õpikeskkond suurendab elukestva õppe toetamise kaudu jätkusuutlikku tööalast konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et avatud haridusressursid parandavad hariduse kvaliteeti, kättesaadavust ja võrdseid võimalusi ning lihtsustavad interaktiivset, loomingulist, paindlikku ja isikustatud õppeprotsessi IKT ja uute tehnoloogiate kasutuse kaudu; arvestades, et avatud õpikeskkond suurendab elukestva õppe toetamise kaudu jätkusuutlikku tööalast konkurentsivõimet;

| M. | arvestades, et hoolimata noorte tööpuuduse üldiselt kõrgest tasemest on teatavates sektorites, näiteks IKT- ja tervishoiusektoris, üha raskem leida vabadele töökohtadele kvalifitseeritud töötajaid; arvestades, et mõningates liikmesriikides võib täheldada suurenevat lõhet kooli- ja ülikoolilõpetajate kvalifikatsiooni ja tööturul nõutavate oskuste vahel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et hoolimata noorte tööpuuduse üldiselt kõrgest tasemest on teatavates sektorites, näiteks IKT- ja tervishoiusektoris, üha raskem leida vabadele töökohtadele kvalifitseeritud töötajaid; arvestades, et mõningates liikmesriikides võib täheldada suurenevat lõhet kooli- ja ülikoolilõpetajate kvalifikatsiooni ja tööturul nõutavate oskuste vahel;

| N. | arvestades, et tööturu vajadused muutuvad kiiresti; arvestades, et tuleb püüelda kvaliteetse hariduse ja isikliku arengu poole ning uurida hoolikalt tulevasi suundumusi tööturu arengutes, et kohandada ja moderniseerida hariduse ja koolituse õppekavasid, pakkumaks põhiteadmiste tuumikut ja elukestva õppe strateegiaid, samuti anda konkreetsete ametite jaoks õigeid oskusi, nagu uute tehnoloogiate ja sotsiaalvõrgustike kasutamine, kaldumata kõrvale akadeemilisest eesmärgist anda edasi teadmisi; arvestades, et vastavalt haridusmudelite arengule peab kohanduma ka õpetajaamet, näiteks oskuste, staatuse ja karjääri osas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tööturu vajadused muutuvad kiiresti; arvestades, et tuleb püüelda kvaliteetse hariduse ja isikliku arengu poole ning uurida hoolikalt tulevasi suundumusi tööturu arengutes, et kohandada ja moderniseerida hariduse ja koolituse õppekavasid, pakkumaks põhiteadmiste tuumikut ja elukestva õppe strateegiaid, samuti anda konkreetsete ametite jaoks õigeid oskusi, nagu uute tehnoloogiate ja sotsiaalvõrgustike kasutamine, kaldumata kõrvale akadeemilisest eesmärgist anda edasi teadmisi; arvestades, et vastavalt haridusmudelite arengule peab kohanduma ka õpetajaamet, näiteks oskuste, staatuse ja karjääri osas;

| O. | arvestades, et teadmised, tehnoloogia ja elukutsed muutuvad kiiresti ning et igaühel tuleb oma tööelu jooksul korduvalt kohaneda uute tehnoloogiatega, mistõttu on oluline, et inimestel oleks nende muutustega kohanemiseks piisavalt suur põhiteadmiste pagas; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et teadmised, tehnoloogia ja elukutsed muutuvad kiiresti ning et igaühel tuleb oma tööelu jooksul korduvalt kohaneda uute tehnoloogiatega, mistõttu on oluline, et inimestel oleks nende muutustega kohanemiseks piisavalt suur põhiteadmiste pagas;

| P. | arvestades, et majanduskasvu, tootlikkuse ja ühtsuse ergutamine riiklikul tasandil on avaldanud tööturule väga suurt mõju, suurendades loodavate töökohtade arvu ja parandades nende kvaliteeti, samuti aidates noori paremini tööturule integreerida; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et majanduskasvu, tootlikkuse ja ühtsuse ergutamine riiklikul tasandil on avaldanud tööturule väga suurt mõju, suurendades loodavate töökohtade arvu ja parandades nende kvaliteeti, samuti aidates noori paremini tööturule integreerida;

Üldmärkused

| 1. | tunneb heameelt komisjoni teatise üle, eelkõige seetõttu, et teatises keskendutakse noorte tööpuuduse vastu võitlemisele oskustesse investeerimise kaudu, nõutakse kõrgharidussüsteemide ajakohastamist, samuti maailmatasemel kutsehariduse ja -koolituse edendamist, paindlikke õppevorme, sh avatud haridusressursside edendamise kaudu, töökeskkonnas toimuvat õpet ning sotsiaalpartnerite kaasamist nende kavandamisse; tunneb heameelt ka meetmete üle kõrge kvalifikatsiooniga õpetajate ja koolitajate puuduse lahendamiseks, nagu tõhusam õpetajate värbamine, tööl hoidmine ja neile ametialase toe pakkumine; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt komisjoni teatise üle, eelkõige seetõttu, et teatises keskendutakse noorte tööpuuduse vastu võitlemisele oskustesse investeerimise kaudu, nõutakse kõrgharidussüsteemide ajakohastamist, samuti maailmatasemel kutsehariduse ja -koolituse edendamist, paindlikke õppevorme, sh avatud haridusressursside edendamise kaudu, töökeskkonnas toimuvat õpet ning sotsiaalpartnerite kaasamist nende kavandamisse; tunneb heameelt ka meetmete üle kõrge kvalifikatsiooniga õpetajate ja koolitajate puuduse lahendamiseks, nagu tõhusam õpetajate värbamine, tööl hoidmine ja neile ametialase toe pakkumine;

| 2. | on seisukohal, et haridusel on palju suurem roll kui lihtsalt Euroopa ja riiklike strateegiate majanduslike eesmärkide täitmine; kinnitab seda silmas pidades veel kord, et hariduse esmane ülesanne on valmistada inimesi ette eluks ja tegusa kodaniku rolliks üha keerulisemateks muutuvates ühiskondades; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et haridusel on palju suurem roll kui lihtsalt Euroopa ja riiklike strateegiate majanduslike eesmärkide täitmine; kinnitab seda silmas pidades veel kord, et hariduse esmane ülesanne on valmistada inimesi ette eluks ja tegusa kodaniku rolliks üha keerulisemateks muutuvates ühiskondades;

| 3. | märgib, et majandus- ja finantskriisi tõttu ei ole paljud leibkonnad enam suutelised tasuma kõrghariduse kulusid, mille tõttu on suurenenud koolist väljalangemine selles haridusastmes; on seisukohal, et liikmesriigid peavad tagama kõikidele inimestele õiguse tasuta ja kvaliteetsele haridusele, olenemata nende majanduslikust olukorrast; |
| --- | --- |

3.

märgib, et majandus- ja finantskriisi tõttu ei ole paljud leibkonnad enam suutelised tasuma kõrghariduse kulusid, mille tõttu on suurenenud koolist väljalangemine selles haridusastmes; on seisukohal, et liikmesriigid peavad tagama kõikidele inimestele õiguse tasuta ja kvaliteetsele haridusele, olenemata nende majanduslikust olukorrast;

| 4. | tuletab meelde, et parem keeleoskus soodustab liikuvust ja tööalast konkurentsivõimet, teiste kultuuride mõistmist ja kultuuridevahelisi suhteid; toetab täielikult komisjoni ettepanekut võtta vastu ELi uus keeleoskuse sihttase, mille kohaselt peaksid 2020. aastaks vähemalt 50 % 15-aastastest noortest omama teadmisi esimest võõrkeelest ja vähemalt 75 % peaksid õppima teist võõrkeelt; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et parem keeleoskus soodustab liikuvust ja tööalast konkurentsivõimet, teiste kultuuride mõistmist ja kultuuridevahelisi suhteid; toetab täielikult komisjoni ettepanekut võtta vastu ELi uus keeleoskuse sihttase, mille kohaselt peaksid 2020. aastaks vähemalt 50 % 15-aastastest noortest omama teadmisi esimest võõrkeelest ja vähemalt 75 % peaksid õppima teist võõrkeelt;

| 5. | tunnistab, et vilets keeleoskus takistab oluliselt töötajate vaba liikumist ja liidu ettevõtete rahvusvahelist konkurentsivõimet, eelkõige piirkondades, kus Euroopa kodanikud elavad erineva keelega naaberriigi piiri lähedal; tuletab meelde, et keeleõpet peetakse varajases eas palju tõhusamaks; |
| --- | --- |

5.

tunnistab, et vilets keeleoskus takistab oluliselt töötajate vaba liikumist ja liidu ettevõtete rahvusvahelist konkurentsivõimet, eelkõige piirkondades, kus Euroopa kodanikud elavad erineva keelega naaberriigi piiri lähedal; tuletab meelde, et keeleõpet peetakse varajases eas palju tõhusamaks;

| 6. | nõuab tungivalt, et oleks tagatud õpilaste liikuvus, et laiendada õpilaste keeleteadmisi ja suhtlemisoskust, mida on vaja nende kohandumiseks ELi ühise tööturuga; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et oleks tagatud õpilaste liikuvus, et laiendada õpilaste keeleteadmisi ja suhtlemisoskust, mida on vaja nende kohandumiseks ELi ühise tööturuga;

| 7. | nõuab terviklikku lähenemist haridusele ja koolitusele, mis hõlmaks nii akadeemilisi kui ka kutseõppe aspekte, ning tuletab meelde vajadust tunnustada hariduse laiemat missiooni seoses selle mõjuga isiksuse kasvule ja arengule; nõuab tungivalt, et jätkuvalt toetataks ja tunnustataks mitteformaalse ja informaalse õppe käigus saadud pädevusi, ning toonitab, kui oluline roll on niisugusel õppel üldise elukestva õppe strateegias, mille eesmärk on sotsiaalselt kaasav teadmusühiskond tugevate isikute ja aktiivsete kodanikega; tuletab meelde, et selle strateegia elluviimine sõltub noorte sõltumatuse tasemest tulevikus; |
| --- | --- |

7.

nõuab terviklikku lähenemist haridusele ja koolitusele, mis hõlmaks nii akadeemilisi kui ka kutseõppe aspekte, ning tuletab meelde vajadust tunnustada hariduse laiemat missiooni seoses selle mõjuga isiksuse kasvule ja arengule; nõuab tungivalt, et jätkuvalt toetataks ja tunnustataks mitteformaalse ja informaalse õppe käigus saadud pädevusi, ning toonitab, kui oluline roll on niisugusel õppel üldise elukestva õppe strateegias, mille eesmärk on sotsiaalselt kaasav teadmusühiskond tugevate isikute ja aktiivsete kodanikega; tuletab meelde, et selle strateegia elluviimine sõltub noorte sõltumatuse tasemest tulevikus;

| 8. | kutsub liikmesriike üles viima hariduse ja tööhõive valdkonnas järjekindlalt läbi võrdlusi asjaomaste Euroopa parimate tavade eeskujudega; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike üles viima hariduse ja tööhõive valdkonnas järjekindlalt läbi võrdlusi asjaomaste Euroopa parimate tavade eeskujudega;

| 9. | tuletab meelde ELi seatud peaeesmärke strateegia „Euroopa 2020” raames, nimelt arukas, kaasav ja keskkonnahoidlik majanduskasv, tugeva ja innovaatilise Euroopa Liidu loomine, sotsiaalse kaasatuse edendamine ja suurem solidaarsus, samuti kodanike ette valmistamine edukaks ja rahuldustpakkuvaks eluks; juhib tähelepanu eesmärgile suurendada investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni 3 %ni SKPst; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde ELi seatud peaeesmärke strateegia „Euroopa 2020” raames, nimelt arukas, kaasav ja keskkonnahoidlik majanduskasv, tugeva ja innovaatilise Euroopa Liidu loomine, sotsiaalse kaasatuse edendamine ja suurem solidaarsus, samuti kodanike ette valmistamine edukaks ja rahuldustpakkuvaks eluks; juhib tähelepanu eesmärgile suurendada investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni 3 %ni SKPst;

| 10. | kutsub liikmesriike üles seadma avaliku sektori kulutused haridusele, teadusuuringutele ja innovatsioonile prioriteediks; tuletab meelde, et eelarvekärped neis valdkondades kahjustavad haridust ning et investeeringud neisse valdkondadesse on majanduse taastumise ja liidu ülemaailmse konkurentsivõime jaoks hädavajalikud, samuti selleks, et saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike üles seadma avaliku sektori kulutused haridusele, teadusuuringutele ja innovatsioonile prioriteediks; tuletab meelde, et eelarvekärped neis valdkondades kahjustavad haridust ning et investeeringud neisse valdkondadesse on majanduse taastumise ja liidu ülemaailmse konkurentsivõime jaoks hädavajalikud, samuti selleks, et saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid;

| 11. | toetab tugevalt riikide olukorra jälgimist ja asjaomaste sidusrühmadega liidu tasandil arutelu algatamist investeeringute tõhususe ja nendega kaasneva kasu üle haridusse ja koolitusse; toonitab, et haridus tagab jätkusuutliku arengu, mis peaks jääma praegusele kriisile vaatamata esmatähtsaks; |
| --- | --- |

11.

toetab tugevalt riikide olukorra jälgimist ja asjaomaste sidusrühmadega liidu tasandil arutelu algatamist investeeringute tõhususe ja nendega kaasneva kasu üle haridusse ja koolitusse; toonitab, et haridus tagab jätkusuutliku arengu, mis peaks jääma praegusele kriisile vaatamata esmatähtsaks;

| 12. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid vastu õigusaktid, millega keelatakse hariduse valdkonnas diskrimineerimine soo, seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi, puude, usutunnistuse või veendumuste ja vanuse tõttu; nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks kiiresti vastu horisontaalse diskrimineerimisvastase direktiivi, mis on keskse tähtsusega, et tagada tõeline võrdsus ning võidelda erapoolikuse ja diskrimineerimise vastu, kaasa arvatud koolis; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid vastu õigusaktid, millega keelatakse hariduse valdkonnas diskrimineerimine soo, seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi, puude, usutunnistuse või veendumuste ja vanuse tõttu; nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks kiiresti vastu horisontaalse diskrimineerimisvastase direktiivi, mis on keskse tähtsusega, et tagada tõeline võrdsus ning võidelda erapoolikuse ja diskrimineerimise vastu, kaasa arvatud koolis;

| 13. | kutsub liikmesriike üles tagama võrdse juurdepääsu haridusele ja kavandama õppijate vajadustele vastavaid meetmeid, pöörates erilist tähelepanu haavatavate inimrühmade liikmetele, eelkõige nendele, kes on koolist lahkunud, ei tööta ega osale koolitusel; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike üles tagama võrdse juurdepääsu haridusele ja kavandama õppijate vajadustele vastavaid meetmeid, pöörates erilist tähelepanu haavatavate inimrühmade liikmetele, eelkõige nendele, kes on koolist lahkunud, ei tööta ega osale koolitusel;

| 14. | nõuab konkreetseid meetmeid, et parandada hariduse ja koolituse sidumist töökeskkonnaga, et suurendada konkurentsivõimet ja olla varakult valmis tööturu tulevasteks vajadusteks; tuletab meelde, kui oluline on regionaalpoliitika, mis toetab piirkondlike innovatsiooniinkubaatorite loomist, mis koondavad hariduse ja koolituse edendamiseks loomeettevõtteid, ülikoole, investoreid ja kultuuriasutusi; |
| --- | --- |

14.

nõuab konkreetseid meetmeid, et parandada hariduse ja koolituse sidumist töökeskkonnaga, et suurendada konkurentsivõimet ja olla varakult valmis tööturu tulevasteks vajadusteks; tuletab meelde, kui oluline on regionaalpoliitika, mis toetab piirkondlike innovatsiooniinkubaatorite loomist, mis koondavad hariduse ja koolituse edendamiseks loomeettevõtteid, ülikoole, investoreid ja kultuuriasutusi;

| 15. | tuletab meelde, et haridus ja teadus tuleks hõlmata programmitööperioodi 2014–2020 strateegilistes dokumentides prioriteetsete valdkondadena, eesmärgiga võimaldada vahendeid nende valdkondade arendamiseks, uue haridusmeetodite kasutuselevõtuks, sh õpetajate koolitamiseks ja õpetamisstandardite tõstmiseks; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et haridus ja teadus tuleks hõlmata programmitööperioodi 2014–2020 strateegilistes dokumentides prioriteetsete valdkondadena, eesmärgiga võimaldada vahendeid nende valdkondade arendamiseks, uue haridusmeetodite kasutuselevõtuks, sh õpetajate koolitamiseks ja õpetamisstandardite tõstmiseks;

| 16. | kutsub liikmesriike üles tihendama seost peamiste strateegiliste poliitiliste ülesannete vahel, mis on kindlaks tehtud Euroopa poolaasta raames ja avatud koordinatsiooni meetodite tegevuste kaudu, mille eesmärk on toetada liikmesriike kvaliteetse ja kättesaadava hariduse ja koolituse tagamisel ka eelarvepiirangute ajal; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike üles tihendama seost peamiste strateegiliste poliitiliste ülesannete vahel, mis on kindlaks tehtud Euroopa poolaasta raames ja avatud koordinatsiooni meetodite tegevuste kaudu, mille eesmärk on toetada liikmesriike kvaliteetse ja kättesaadava hariduse ja koolituse tagamisel ka eelarvepiirangute ajal;

Noored – investeering tulevikku

| 17. | tuletab meelde, et noortel on suur potentsiaal ja oluline roll selles, et saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid hariduse ja tööhõive osas; tuletab liikmesriikidele meelde, et on olemas tihe seos kooli poolelijätmise, tööks vajalike oskuste puudumise ja noorte töötuse vahel; tuletab ka meelde, et väikelaste haridus ja hooldus ning vanemate tähtis roll rajavad aluse noorte inimeste õppele ja arengule tulevikus, kuid et väikelapsi võib õpetada ainult mängulisel viisil, mitte koolimeetoditega ega avaldades survet hinnetega; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et noortel on suur potentsiaal ja oluline roll selles, et saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid hariduse ja tööhõive osas; tuletab liikmesriikidele meelde, et on olemas tihe seos kooli poolelijätmise, tööks vajalike oskuste puudumise ja noorte töötuse vahel; tuletab ka meelde, et väikelaste haridus ja hooldus ning vanemate tähtis roll rajavad aluse noorte inimeste õppele ja arengule tulevikus, kuid et väikelapsi võib õpetada ainult mängulisel viisil, mitte koolimeetoditega ega avaldades survet hinnetega;

| 18. | rõhutab, et noored on ka ühiskonna kõige haavatavam osa; rõhutab, et tähtis on tunnustada noori liidu sotsiaalse visiooni prioriteedina, ja rõhutab noorte liikuvuse toetamise tähtsust; kutsub lisaks liikmesriike üles edendama kiusamise vastast poliitikat, et vähendada haridussüsteemist varakult lahkumist ja tagada hariduse tegelik kättesaadavus kõigile; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et noored on ka ühiskonna kõige haavatavam osa; rõhutab, et tähtis on tunnustada noori liidu sotsiaalse visiooni prioriteedina, ja rõhutab noorte liikuvuse toetamise tähtsust; kutsub lisaks liikmesriike üles edendama kiusamise vastast poliitikat, et vähendada haridussüsteemist varakult lahkumist ja tagada hariduse tegelik kättesaadavus kõigile;

| 19. | nõuab noorte ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tunnustamist ja kaasamist elukestva õppe strateegiate kujundamisse ja elluviimisse; rõhutab noorte ja kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli täiendava hariduse andjatena mitteformaalse ja informaalse õppe ning vabatahtliku tegevuse võimaluste kaudu, aidates kaasa noorte ja õppurite nii üldiste kui ka isiklike oskuste arendamisele, nagu loov ja kriitiline mõtlemine, algatusvõime, teabe töötlemine ja probleemide lahendamine, meeskonnatöö ja suhtlusoskused, enesekindlus, juhioskused ja ettevõtlikkus; |
| --- | --- |

19.

nõuab noorte ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tunnustamist ja kaasamist elukestva õppe strateegiate kujundamisse ja elluviimisse; rõhutab noorte ja kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli täiendava hariduse andjatena mitteformaalse ja informaalse õppe ning vabatahtliku tegevuse võimaluste kaudu, aidates kaasa noorte ja õppurite nii üldiste kui ka isiklike oskuste arendamisele, nagu loov ja kriitiline mõtlemine, algatusvõime, teabe töötlemine ja probleemide lahendamine, meeskonnatöö ja suhtlusoskused, enesekindlus, juhioskused ja ettevõtlikkus;

| 20. | nõuab, et tunnustataks kvalifikatsioone, mille noored on omandanud õpingute ajal väljaspool koduülikooli, eelkõige programmi Erasmus raames saadud kvalifikatsioone; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et tunnustataks kvalifikatsioone, mille noored on omandanud õpingute ajal väljaspool koduülikooli, eelkõige programmi Erasmus raames saadud kvalifikatsioone;

| 21. | nõuab, et õppijad ja nende organisatsioonid kaasataks haridust käsitletavatesse otsustusprotsessidesse, ning rõhutab, et õppimine peaks põhinema struktureeritud dialoogil õppijatega, arvestades õppekavade koostamist ja meetodeid, mis toetavad elukestva õppe lähenemisviisi; |
| --- | --- |

21.

nõuab, et õppijad ja nende organisatsioonid kaasataks haridust käsitletavatesse otsustusprotsessidesse, ning rõhutab, et õppimine peaks põhinema struktureeritud dialoogil õppijatega, arvestades õppekavade koostamist ja meetodeid, mis toetavad elukestva õppe lähenemisviisi;

| 22. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid muudaksid kutsehariduse ja -koolituse atraktiivsemaks ja parandaksid selle vastavust tööturule, muudaksid selle haridussüsteemi lahutamatuks osaks ja tagaksid selle kvaliteedi; nõuab suurema tähelepanu pööramist üld- ja põhioskuste omandamisele formaalse ja mitteformaalse hariduse kaudu varajasest east alates, kuid ka täiskasvanuna, samuti üldoskuste omandamisele, eelkõige ettevõtluskoolituste ja IKT-koolituste kaudu koos ettevõtlussektoriga ning loovuse toetamise kaudu, et aidata noortel tööturule siseneda ja parandada oma väljavaateid töö saamiseks, samuti arendada võimalusi luua oma ettevõte; rõhutab, et liikmesriikidel on vaja luua ebaõnnestunud idufirmade jaoks tugimehhanismid ja vähendada bürokraatiat; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid muudaksid kutsehariduse ja -koolituse atraktiivsemaks ja parandaksid selle vastavust tööturule, muudaksid selle haridussüsteemi lahutamatuks osaks ja tagaksid selle kvaliteedi; nõuab suurema tähelepanu pööramist üld- ja põhioskuste omandamisele formaalse ja mitteformaalse hariduse kaudu varajasest east alates, kuid ka täiskasvanuna, samuti üldoskuste omandamisele, eelkõige ettevõtluskoolituste ja IKT-koolituste kaudu koos ettevõtlussektoriga ning loovuse toetamise kaudu, et aidata noortel tööturule siseneda ja parandada oma väljavaateid töö saamiseks, samuti arendada võimalusi luua oma ettevõte; rõhutab, et liikmesriikidel on vaja luua ebaõnnestunud idufirmade jaoks tugimehhanismid ja vähendada bürokraatiat;

| 23. | tunnistab ettevõtlusalaste haridussüsteemide väljatöötamise ja rakendamise tähtsust kogu Euroopas; rõhutab, et õpilaste juurdepääs ettevõtlusalasele haridusele on erinev ja see määratakse sageli kindlaks institutsiooni tasandil; kutsub seetõttu liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke asutusi üles koostöös haridusasutustega lisama põhihariduse, kutsehariduse ja kõrghariduse õppekavadesse ettevõtluskoolituse alaseid elemente; leiab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata sellele, et saada üle lahknevustest ja olulistest erinevustest ettevõtlusalase hariduse arendamisel, mis selgusid 2008. aasta uuringust ettevõtluse kohta Euroopa kõrghariduses ja mida kinnitati 2011. aastal Budapestis toimunud kõrgetasemelisel sümpoosionil; |
| --- | --- |

23.

tunnistab ettevõtlusalaste haridussüsteemide väljatöötamise ja rakendamise tähtsust kogu Euroopas; rõhutab, et õpilaste juurdepääs ettevõtlusalasele haridusele on erinev ja see määratakse sageli kindlaks institutsiooni tasandil; kutsub seetõttu liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke asutusi üles koostöös haridusasutustega lisama põhihariduse, kutsehariduse ja kõrghariduse õppekavadesse ettevõtluskoolituse alaseid elemente; leiab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata sellele, et saada üle lahknevustest ja olulistest erinevustest ettevõtlusalase hariduse arendamisel, mis selgusid 2008. aasta uuringust ettevõtluse kohta Euroopa kõrghariduses ja mida kinnitati 2011. aastal Budapestis toimunud kõrgetasemelisel sümpoosionil;

| 24. | rõhutab tõsiasja, et hädasti on vaja paremaid teadmisi ja oskusi; rõhutab, et hariduses on vaja suurendada loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna ainete ligitõmbavust ja väärtust, samuti nende valdkondade ligitõmbavust, kus ennustatakse lähematel aastatel tööjõu nappust ja kus vajatakse üha rohkem kvalifitseeritud töötajaid ning luuakse tõenäoliselt kvaliteetseid, jätkusuutlikke töökohti (näiteks keskkonnahoidlik majandus, äriteenused, IKT, tervishoid ja haridus); tunnistab, et loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna ained on äärmiselt olulised selleks, et rohkem noori suudaks kriisiaegadel töö leida, ning nõuab, et teoreetiliste teadmiste omandamine õpingute ajal oleks õiges tasakaalus praktiliste oskuste omandamisega, jätmata tähelepanuta sotsiaalteaduste õpet; |
| --- | --- |

24.

rõhutab tõsiasja, et hädasti on vaja paremaid teadmisi ja oskusi; rõhutab, et hariduses on vaja suurendada loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna ainete ligitõmbavust ja väärtust, samuti nende valdkondade ligitõmbavust, kus ennustatakse lähematel aastatel tööjõu nappust ja kus vajatakse üha rohkem kvalifitseeritud töötajaid ning luuakse tõenäoliselt kvaliteetseid, jätkusuutlikke töökohti (näiteks keskkonnahoidlik majandus, äriteenused, IKT, tervishoid ja haridus); tunnistab, et loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna ained on äärmiselt olulised selleks, et rohkem noori suudaks kriisiaegadel töö leida, ning nõuab, et teoreetiliste teadmiste omandamine õpingute ajal oleks õiges tasakaalus praktiliste oskuste omandamisega, jätmata tähelepanuta sotsiaalteaduste õpet;

| 25. | kutsub liikmesriike üles pakkuma tõhusamat haridust keskendumisega üldoskustele, keele- ja ettevõtlusoskustele, et suurendada võimalusi töö leidmiseks kogu ELi piires; kutsub liikmesriike üles harima oma kodanikke ELi kodanike õiguste ja kodanikukohustuste teemal ning küsimuses, kuidas nad saavad kasutada ära oma õigust ELis vabalt liikuda; rõhutab kodanikuaktiivsust ja sotsiaalset kaasatust silmas pidades, et kogu noorte hariduse omandamise vältel tuleks piisavalt tähelepanu pöörata ka humanitaarteadustele; |
| --- | --- |

25.

kutsub liikmesriike üles pakkuma tõhusamat haridust keskendumisega üldoskustele, keele- ja ettevõtlusoskustele, et suurendada võimalusi töö leidmiseks kogu ELi piires; kutsub liikmesriike üles harima oma kodanikke ELi kodanike õiguste ja kodanikukohustuste teemal ning küsimuses, kuidas nad saavad kasutada ära oma õigust ELis vabalt liikuda; rõhutab kodanikuaktiivsust ja sotsiaalset kaasatust silmas pidades, et kogu noorte hariduse omandamise vältel tuleks piisavalt tähelepanu pöörata ka humanitaarteadustele;

| 26. | rõhutab, et õppekavad peavad olema multidistsiplinaarsed ja koostatud nii, et nad annaksid avatud, ülekantavaid oskusi ja et inimesed saaksid liikuda ühest õppevaldkonnast teise; rõhutab, et erilist rõhku tuleks panna nende ainete õpetamisele, mille osas on konkreetsetes liikmesriikides riikliku ja rahvusvahelise statistika kohaselt puudujääke; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et õppekavad peavad olema multidistsiplinaarsed ja koostatud nii, et nad annaksid avatud, ülekantavaid oskusi ja et inimesed saaksid liikuda ühest õppevaldkonnast teise; rõhutab, et erilist rõhku tuleks panna nende ainete õpetamisele, mille osas on konkreetsetes liikmesriikides riikliku ja rahvusvahelise statistika kohaselt puudujääke;

| 27. | rõhutab vajadust keskenduda hariduse, noorte ootuste ja tööturu vajaduste vahelisele seosele, et tagada noortele hõlpsam ja kvaliteetne üleminek koolist tööle, mille eesmärk on ka noorte iseseisvuse tagamine; |
| --- | --- |

27.

rõhutab vajadust keskenduda hariduse, noorte ootuste ja tööturu vajaduste vahelisele seosele, et tagada noortele hõlpsam ja kvaliteetne üleminek koolist tööle, mille eesmärk on ka noorte iseseisvuse tagamine;

| 28. | rõhutab, et oluline on toetada noori inimesi, eriti mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori, edendades kvaliteetseid õppepraktikakohti ja õpipoisiõpet, teise võimaluse hariduskavasid, hästi korraldatud kaheosalist õpet ja väljaõpet töökohal ning konkreetseid meetmeid, et kindlustada neile juurdepääs kõrgharidusele ning aktiivne integreerumine haridusse ja tööellu; leiab, et need on väärtuslikud sammud koolist tööellu üleminekul ning noorte töötuse määra alandamisel; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et oluline on toetada noori inimesi, eriti mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori, edendades kvaliteetseid õppepraktikakohti ja õpipoisiõpet, teise võimaluse hariduskavasid, hästi korraldatud kaheosalist õpet ja väljaõpet töökohal ning konkreetseid meetmeid, et kindlustada neile juurdepääs kõrgharidusele ning aktiivne integreerumine haridusse ja tööellu; leiab, et need on väärtuslikud sammud koolist tööellu üleminekul ning noorte töötuse määra alandamisel;

| 29. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid töötajate ja töötute osaluse suurendamiseks kutsealase ümberõppe ja täiendkoolituste programmides, et vähendada töötuks jäämise ja eeskätt pikaajalise töötuse ohtu tööjõu selles osas, mille kutsealade järele on nõudlus langemas; |
| --- | --- |

29.

kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid töötajate ja töötute osaluse suurendamiseks kutsealase ümberõppe ja täiendkoolituste programmides, et vähendada töötuks jäämise ja eeskätt pikaajalise töötuse ohtu tööjõu selles osas, mille kutsealade järele on nõudlus langemas;

| 30. | kutsub liikmesriike üles julgustama tööandjaid pakkuma kvaliteetsemaid praktikakohti, töötama välja selged, kuritarvituste ärahoidmisele suunatud kvaliteedikriteeriumid ning lihtsustama haldusmenetlusi ettevõtete jaoks, kes pakuvad noortele töö- või koolitusvõimalust, et parandada nende karjäärivõimalusi; |
| --- | --- |

30.

kutsub liikmesriike üles julgustama tööandjaid pakkuma kvaliteetsemaid praktikakohti, töötama välja selged, kuritarvituste ärahoidmisele suunatud kvaliteedikriteeriumid ning lihtsustama haldusmenetlusi ettevõtete jaoks, kes pakuvad noortele töö- või koolitusvõimalust, et parandada nende karjäärivõimalusi;

| 31. | tuletab liikmesriikidele meelde ELi programmide rolli hariduse, liikuvuse, keeleoskuse, kodanikuaktiivsuse, Euroopa väärtuste, kultuurialase teadlikkuse ja teiste väärtuslike oskuste edendamisel, mis kõik aitavad kaasa noorte tööalase konkurentsivõime suurendamisele ja kultuuridevahelise mõistmise parandamisele; rõhutab nende edasise toetamise vajalikkust mitmeaastase finantsraamistiku raames aastatel 2014–2020, keskendudes õppega seotud liikuvusele, koostööle ja poliitikareformile; |
| --- | --- |

31.

tuletab liikmesriikidele meelde ELi programmide rolli hariduse, liikuvuse, keeleoskuse, kodanikuaktiivsuse, Euroopa väärtuste, kultuurialase teadlikkuse ja teiste väärtuslike oskuste edendamisel, mis kõik aitavad kaasa noorte tööalase konkurentsivõime suurendamisele ja kultuuridevahelise mõistmise parandamisele; rõhutab nende edasise toetamise vajalikkust mitmeaastase finantsraamistiku raames aastatel 2014–2020, keskendudes õppega seotud liikuvusele, koostööle ja poliitikareformile;

| 32. | juhib tähelepanu asjaolule, et välismaal saadud kogemused on koolist välja langenud ja hariduseta noorte jaoks lisaväärtus, mis aitab tööd leida; usub, et Erasmus+ programm on ka selle rühma puhul suurepärane raamistik, mille kaudu omandada osa kutseõppest välismaal; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu asjaolule, et välismaal saadud kogemused on koolist välja langenud ja hariduseta noorte jaoks lisaväärtus, mis aitab tööd leida; usub, et Erasmus+ programm on ka selle rühma puhul suurepärane raamistik, mille kaudu omandada osa kutseõppest välismaal;

| 33. | väljendab heameelt, et uuesti on hakatud keskenduma võrreldavate akadeemiliste kraadide automaatsele tunnustamisele, mille eesmärk on kohelda kõiki tudengeid võrdselt, sõltumata nende kvalifikatsiooni omandamise kohast; palub sellega seoses liikmesriikidel suurendada jõupingutusi akadeemiliste kraadide tunnustamiseks; |
| --- | --- |

33.

väljendab heameelt, et uuesti on hakatud keskenduma võrreldavate akadeemiliste kraadide automaatsele tunnustamisele, mille eesmärk on kohelda kõiki tudengeid võrdselt, sõltumata nende kvalifikatsiooni omandamise kohast; palub sellega seoses liikmesriikidel suurendada jõupingutusi akadeemiliste kraadide tunnustamiseks;

| 34. | rõhutab, kui raske võib olla õpingute lõppedes tööturule siseneda, kui võib ees oodata pikaajaline töötus ja sunnitud tegevusetus, eelkõige praeguse kriisi tingimustes; kutsub liikmesriike üles rakendama vajalikku toetuspoliitikat nende probleemide leevendamiseks; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, kui raske võib olla õpingute lõppedes tööturule siseneda, kui võib ees oodata pikaajaline töötus ja sunnitud tegevusetus, eelkõige praeguse kriisi tingimustes; kutsub liikmesriike üles rakendama vajalikku toetuspoliitikat nende probleemide leevendamiseks;

| 35. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid investeeriksid varajase tööturul aktiveerimise mehhanismidesse ja tööhõive skeemidesse, et pakkuda töökogemust ja parandada tööhõivevõimalusi, pakkuda noortele paremat juhendamist ja asutada täpselt noorte vajadustega kohandatud karjäärinõustamiskeskused, samuti ümberõppekoolitust või -kursusi noortele, kes kaotavad töö või kes on omandanud formaalse hariduse, võimaldamaks neil saada sõltumatuks, elada iseseisvalt ja kindlustada professionaalne areng; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid investeeriksid varajase tööturul aktiveerimise mehhanismidesse ja tööhõive skeemidesse, et pakkuda töökogemust ja parandada tööhõivevõimalusi, pakkuda noortele paremat juhendamist ja asutada täpselt noorte vajadustega kohandatud karjäärinõustamiskeskused, samuti ümberõppekoolitust või -kursusi noortele, kes kaotavad töö või kes on omandanud formaalse hariduse, võimaldamaks neil saada sõltumatuks, elada iseseisvalt ja kindlustada professionaalne areng;

| 36. | kutsub liikmesriike üles rakendama kiiresti Euroopa noortegarantiid, väljaõpet töökohal, kutsepraktikat ja kaheosalisi õppesüsteemimudeleid, mis on kergesti ligipääsetavad ja karjäärile orienteeritud, pakkuda asjakohaseid töötingimusi, mis on tugevasti õppele orienteeritud ja seotud kvalifikatsiooni omandamisega, ning teha koostööd piirkondadega, tagamaks, et noorte tööhõive algatus oleks tõeline täiendus ja lisa olemasolevatele piirkondlikele ja riiklikele meetmetele noorte töötuse vastu võitlemisel; tuletab meelde, et seda tüüpi ajutine töö peaks toimima hüppelauana alalise töö juurde; nõuab samuti ühtekuuluvuspoliitika rahastamisvahendite kasutamist tugimeetmena; |
| --- | --- |

36.

kutsub liikmesriike üles rakendama kiiresti Euroopa noortegarantiid, väljaõpet töökohal, kutsepraktikat ja kaheosalisi õppesüsteemimudeleid, mis on kergesti ligipääsetavad ja karjäärile orienteeritud, pakkuda asjakohaseid töötingimusi, mis on tugevasti õppele orienteeritud ja seotud kvalifikatsiooni omandamisega, ning teha koostööd piirkondadega, tagamaks, et noorte tööhõive algatus oleks tõeline täiendus ja lisa olemasolevatele piirkondlikele ja riiklikele meetmetele noorte töötuse vastu võitlemisel; tuletab meelde, et seda tüüpi ajutine töö peaks toimima hüppelauana alalise töö juurde; nõuab samuti ühtekuuluvuspoliitika rahastamisvahendite kasutamist tugimeetmena;

| 37. | rõhutab, et noortegarantii ei saa asendada struktuurseid jõupingutusi ja reforme, mis peavad muutma mõningate liikmesriikide haridussüsteemid ja tööturud vastupidavaks tulevikus tekkivatele probleemidele; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et noortegarantii ei saa asendada struktuurseid jõupingutusi ja reforme, mis peavad muutma mõningate liikmesriikide haridussüsteemid ja tööturud vastupidavaks tulevikus tekkivatele probleemidele;

| 38. | kutsub liikmesriike takistama noorte tööhõivele ja haridusele kulutatava raha vähendamist; sellel eesmärgil tuleks prioriteetselt kasutada garantii süsteemi vahendeid; toetavate meetmetena peaks liikmesriigid kasutama ka ühtekuuluvuspoliitika vahendeid, mis tuleks suunata eelkõige noorte tööhõive ja hariduse toetamisele; |
| --- | --- |

38.

kutsub liikmesriike takistama noorte tööhõivele ja haridusele kulutatava raha vähendamist; sellel eesmärgil tuleks prioriteetselt kasutada garantii süsteemi vahendeid; toetavate meetmetena peaks liikmesriigid kasutama ka ühtekuuluvuspoliitika vahendeid, mis tuleks suunata eelkõige noorte tööhõive ja hariduse toetamisele;

| 39. | nõuab integreeritud lähenemisviisi rakendamist, mis kasutaks Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), Ühtekuuluvusfondi ja riiklike rahastamisallikate pakutavaid rahastamisvõimalusi aruka majanduskasvu saavutamiseks; rõhutab, kui olulist rolli täidab Euroopa Sotsiaalfond haridus- ja koolitustegevusse, oskustesse ja elukestvasse õppesse tehtavate investeeringute toetamises; nõuab seepärast tungivalt, et oleks tagatud ESFi minimaalne üldine osakaal mahus 25 % ühtekuuluvuspoliitikale eraldatud eelarvest; peab samuti tähtsaks, et liikmesriigid suurendaksid haridusasutuste teadlikkust muudest ELi poolse rahastamise võimalustest hariduses; |
| --- | --- |

39.

nõuab integreeritud lähenemisviisi rakendamist, mis kasutaks Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), Ühtekuuluvusfondi ja riiklike rahastamisallikate pakutavaid rahastamisvõimalusi aruka majanduskasvu saavutamiseks; rõhutab, kui olulist rolli täidab Euroopa Sotsiaalfond haridus- ja koolitustegevusse, oskustesse ja elukestvasse õppesse tehtavate investeeringute toetamises; nõuab seepärast tungivalt, et oleks tagatud ESFi minimaalne üldine osakaal mahus 25 % ühtekuuluvuspoliitikale eraldatud eelarvest; peab samuti tähtsaks, et liikmesriigid suurendaksid haridusasutuste teadlikkust muudest ELi poolse rahastamise võimalustest hariduses;

| 40. | rõhutab vajadust koolitada õpetajaid selliste võtmepädevuste alal nagu meetodid õppima õppimiseks, sotsiaalne ja kodanikupädevus, algatusvõime, kultuuriteadlikkus ja eneseväljendus; tuletab sellega seoses meelde õpetajate elukestvasse õppesse investeerimise olulisust; |
| --- | --- |

40.

rõhutab vajadust koolitada õpetajaid selliste võtmepädevuste alal nagu meetodid õppima õppimiseks, sotsiaalne ja kodanikupädevus, algatusvõime, kultuuriteadlikkus ja eneseväljendus; tuletab sellega seoses meelde õpetajate elukestvasse õppesse investeerimise olulisust;

| 41. | tuletab meelde, et piirkondlikul tasandil on võimalik saada kõige täpsemat ja õigeaegset teavet piirkondlike tööturgude kohta ning just seal on kohalikel ja piirkondlikel asutustel oluline roll oskuste mittevastavuse kindlaksmääramisel, pakkudes asjakohast ümberõpet ja kutsealast koolitust, ja investeeringute innustamisel vastusena kohalikule nõudlusele; |
| --- | --- |

41.

tuletab meelde, et piirkondlikul tasandil on võimalik saada kõige täpsemat ja õigeaegset teavet piirkondlike tööturgude kohta ning just seal on kohalikel ja piirkondlikel asutustel oluline roll oskuste mittevastavuse kindlaksmääramisel, pakkudes asjakohast ümberõpet ja kutsealast koolitust, ja investeeringute innustamisel vastusena kohalikule nõudlusele;

| 42. | rõhutab, et paljudes äärepoolsemates ja ebasoodsates tingimustes olevates mikropiirkondades on täheldatud teravaid probleeme seoses füüsilise juurdepääsuga haridusasutustele, mille tagajärjel suureneb oluliselt koolist väljalangenute määr; arvestades ka suuri majanduslikke raskusi, millega enamik Euroopa kodanikest silmitsi seisab, kutsub liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid selliste takistuste ületamiseks; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et paljudes äärepoolsemates ja ebasoodsates tingimustes olevates mikropiirkondades on täheldatud teravaid probleeme seoses füüsilise juurdepääsuga haridusasutustele, mille tagajärjel suureneb oluliselt koolist väljalangenute määr; arvestades ka suuri majanduslikke raskusi, millega enamik Euroopa kodanikest silmitsi seisab, kutsub liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid selliste takistuste ületamiseks;

| 43. | tervitab ka uue Euroopa Õpipoisiõppe Liidu asutamist; kutsub liikmesriike üles lisama kutsepraktika oma reformidesse ja meetmetesse osana noortegarantii tagamise kavadest ning võtma selle saavutamiseks kasutusele Euroopa Liidu ja riiklikud rahastamisvahendid; |
| --- | --- |

43.

tervitab ka uue Euroopa Õpipoisiõppe Liidu asutamist; kutsub liikmesriike üles lisama kutsepraktika oma reformidesse ja meetmetesse osana noortegarantii tagamise kavadest ning võtma selle saavutamiseks kasutusele Euroopa Liidu ja riiklikud rahastamisvahendid;

Tugev keskendumine partnerlusele

| 44. | rõhutab, et tugev partnerlus rajaneb rahaliste vahendite ja inimressursside vahelisel koostoimel ning aitab jagada elukestva õppe kulusid, mis on eriti oluline kokkuhoiu tingimustes ja mis aitab kaasa sellele, et avaliku sektori investeeringud noorte tööhõive ja hariduse toetuseks ei vähene tuletab meelde, et partnerlus mõjutab haridust ja koolitust positiivselt ka sellega, et aitab parandada nende kvaliteeti ja kättesaadavust, säilitades samas haridusasutuste terviklikkuse ja sõltumatuse; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et tugev partnerlus rajaneb rahaliste vahendite ja inimressursside vahelisel koostoimel ning aitab jagada elukestva õppe kulusid, mis on eriti oluline kokkuhoiu tingimustes ja mis aitab kaasa sellele, et avaliku sektori investeeringud noorte tööhõive ja hariduse toetuseks ei vähene tuletab meelde, et partnerlus mõjutab haridust ja koolitust positiivselt ka sellega, et aitab parandada nende kvaliteeti ja kättesaadavust, säilitades samas haridusasutuste terviklikkuse ja sõltumatuse;

| 45. | nõuab sotsiaalse ja kodanikuühiskonna dialoogi tõhustamist hariduse ja koolituse teemadel nii riiklikul kui ka liidu tasandil ja sotsiaalpartnerite rolli tugevdamist poliitika kujundamisel; |
| --- | --- |

45.

nõuab sotsiaalse ja kodanikuühiskonna dialoogi tõhustamist hariduse ja koolituse teemadel nii riiklikul kui ka liidu tasandil ja sotsiaalpartnerite rolli tugevdamist poliitika kujundamisel;

| 46. | leiab, et avaliku ja erasektori partnerluste loomise julgustamine on oluline samm hariduse ja karjääri arengu jagatud vastutuse tagamise suunas, eesmärgiga aidata lõpetajatel kiiremini tööstuse ja turu nõuetega kohaneda ning tagada täiendavate vahendite kättesaadavus tehnoloogilistest muutustest tuleneva haridusprotsessi ajakohastamise jaoks; |
| --- | --- |

46.

leiab, et avaliku ja erasektori partnerluste loomise julgustamine on oluline samm hariduse ja karjääri arengu jagatud vastutuse tagamise suunas, eesmärgiga aidata lõpetajatel kiiremini tööstuse ja turu nõuetega kohaneda ning tagada täiendavate vahendite kättesaadavus tehnoloogilistest muutustest tuleneva haridusprotsessi ajakohastamise jaoks;

| 47. | märgib, et komisjoni 20. novembri 2012. aasta teatises „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel” ei täpsustata konkreetseid rakendusmeetmeid haridussektori koostööks erinevate sotsiaal- ja ärivaldkonna partneritega; kutsub komisjoni üles taotlema erasektorilt aktiivselt toetust, algatusi ja muudes vormides koostööd hariduse parandamiseks, et valmistada õppureid paremini ette koolist tööle üleminekuks; |
| --- | --- |

47.

märgib, et komisjoni 20. novembri 2012. aasta teatises „Hariduse ümbermõtestamine: investeerimine oskustesse paremate sotsiaalmajanduslike tulemuste nimel” ei täpsustata konkreetseid rakendusmeetmeid haridussektori koostööks erinevate sotsiaal- ja ärivaldkonna partneritega; kutsub komisjoni üles taotlema erasektorilt aktiivselt toetust, algatusi ja muudes vormides koostööd hariduse parandamiseks, et valmistada õppureid paremini ette koolist tööle üleminekuks;

| 48. | kutsub liikmesriike üles parandama ettevõtjate ja haridussektori vahelist koostööd kõikidel tasanditel, sh tööturu osapoolte ja tööandjate tasandil, samuti tudengite ja noorteorganisatsioonide tasandil, eeskätt õppekavade koostamise osas ning nõustamise, hariduse, koolituse ja spetsialiseerumisvõimaluste osas, et pakkuda õppekavasid, mis vastaksid paremini tööturu nõudmistele ja leida jätkusuutlik lahendus omandatud oskuste ja tööturu nõudluse mittevastavuse probleemile; nõuab sotsiaalse ja kodanikuühiskonna dialoogi tõhustamist nii riiklikul kui ka liidu tasandil ja sotsiaalpartnerite rolli tugevdamist poliitika kujundamisel; |
| --- | --- |

48.

kutsub liikmesriike üles parandama ettevõtjate ja haridussektori vahelist koostööd kõikidel tasanditel, sh tööturu osapoolte ja tööandjate tasandil, samuti tudengite ja noorteorganisatsioonide tasandil, eeskätt õppekavade koostamise osas ning nõustamise, hariduse, koolituse ja spetsialiseerumisvõimaluste osas, et pakkuda õppekavasid, mis vastaksid paremini tööturu nõudmistele ja leida jätkusuutlik lahendus omandatud oskuste ja tööturu nõudluse mittevastavuse probleemile; nõuab sotsiaalse ja kodanikuühiskonna dialoogi tõhustamist nii riiklikul kui ka liidu tasandil ja sotsiaalpartnerite rolli tugevdamist poliitika kujundamisel;

| 49. | tunneb heameelt, et komisjoni ettepanekusse uue mitmeaastase programmi vastuvõtmiseks haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordivaldkonnas on lisatud ka teadmusühendused ja valdkondlike oskuste ühendused; leiab, et need ühendused on innovaatiline ja jätkusuutlik viis inimkapitali suurendamiseks; |
| --- | --- |

49.

tunneb heameelt, et komisjoni ettepanekusse uue mitmeaastase programmi vastuvõtmiseks haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordivaldkonnas on lisatud ka teadmusühendused ja valdkondlike oskuste ühendused; leiab, et need ühendused on innovaatiline ja jätkusuutlik viis inimkapitali suurendamiseks;

| 50. | rõhutab erinevate osalejate, näiteks haridusasutuste, ametiasutuste, ettevõtete ning oma elu eest vastutavate üksikisikute jagatud vastutust elukestva õppe valdkonnas; |
| --- | --- |

50.

rõhutab erinevate osalejate, näiteks haridusasutuste, ametiasutuste, ettevõtete ning oma elu eest vastutavate üksikisikute jagatud vastutust elukestva õppe valdkonnas;

| 51. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hoolikalt järele mõtlema kulude jagamise kui hariduse rahastamise meetodi üle; hoiatab, et kulude jagamise mehhanismi ei saa kasutada üksikisikute arvelt; võrdsus ja üldine kättesaadavus peavad olema haridus- ja koolitussüsteemide mis tahes reformi puhul prioriteediks; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hoolikalt järele mõtlema kulude jagamise kui hariduse rahastamise meetodi üle; hoiatab, et kulude jagamise mehhanismi ei saa kasutada üksikisikute arvelt; võrdsus ja üldine kättesaadavus peavad olema haridus- ja koolitussüsteemide mis tahes reformi puhul prioriteediks;

| 52. | nõuab tihedamat koostööd haridusasutuste ja hariduse andjate, ettevõtlussektori, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike, piirkondlike ja riiklike asutuste ja tööturuasutuste vahel, et vahetada parimaid tavasid ning edendada partnerlussuhteid ja pakkuda kvaliteetseid praktikakohti, mis on tõhus vahend täitmata töökohtade täitmiseks ja koolist tööturule siirduvate inimeste jätkusuutlikuks integreerimiseks; rõhutab vajadust tagada nende tavade vastavus ELi tasandil kohaldatavate meetmete ja algatustega; nõuab ka erinevate Euroopa programmide ja fondide, eelkõige piirkondlike fondide suuremat kasutamist; |
| --- | --- |

52.

nõuab tihedamat koostööd haridusasutuste ja hariduse andjate, ettevõtlussektori, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike, piirkondlike ja riiklike asutuste ja tööturuasutuste vahel, et vahetada parimaid tavasid ning edendada partnerlussuhteid ja pakkuda kvaliteetseid praktikakohti, mis on tõhus vahend täitmata töökohtade täitmiseks ja koolist tööturule siirduvate inimeste jätkusuutlikuks integreerimiseks; rõhutab vajadust tagada nende tavade vastavus ELi tasandil kohaldatavate meetmete ja algatustega; nõuab ka erinevate Euroopa programmide ja fondide, eelkõige piirkondlike fondide suuremat kasutamist;

| 53. | peab ülioluliseks tunnistada, kui tähtis on haridusse ja koolitusse tehtavate avaliku ja erasektori investeeringute ühendamine; rõhutab samal ajal vajadust kaitse järele võimaliku soovimatu kõrvalmõju eest, nagu sotsiaalselt ja majanduslikult ebasoodsamas olukorras olevate rühmade takistatud juurdepääs haridusele ja koolitusele; |
| --- | --- |

53.

peab ülioluliseks tunnistada, kui tähtis on haridusse ja koolitusse tehtavate avaliku ja erasektori investeeringute ühendamine; rõhutab samal ajal vajadust kaitse järele võimaliku soovimatu kõrvalmõju eest, nagu sotsiaalselt ja majanduslikult ebasoodsamas olukorras olevate rühmade takistatud juurdepääs haridusele ja koolitusele;

Elukestva õppe perspektiiv

| 54. | märgib, et Euroopa Liidus toimuvad demograafilised muutused, näiteks elanikkond vananeb, sündimus on madal, toimub ajude ja inimkapitali äravool; märgib, et järelikult on vaja omandada uusi oskusi ja pädevusi kogu elu jooksul, et tulla toime maailmamajandusega seotud probleemidega ja uute nõuetega tööturul; |
| --- | --- |

54.

märgib, et Euroopa Liidus toimuvad demograafilised muutused, näiteks elanikkond vananeb, sündimus on madal, toimub ajude ja inimkapitali äravool; märgib, et järelikult on vaja omandada uusi oskusi ja pädevusi kogu elu jooksul, et tulla toime maailmamajandusega seotud probleemidega ja uute nõuetega tööturul;

| 55. | märgib, et oluline on tunnustada haridust kui inimõigust, mis peab olema kättesaadav igaühele ning mille eesmärk on isiksuse ja ühiskonna areng ja eluks vajalike oskuste omandamine; nõuab tungivalt, et liikmesriigid suurendaksid avatud juurdepääsu haridus- ja teadusmaterjalidele eesmärgiga vähendada kulutusi haridusele ja teadusuuringutele, eelkõige hiljuti nendes valdkondades kõikjal liidus toimunud eelarvekärbete kontekstis; |
| --- | --- |

55.

märgib, et oluline on tunnustada haridust kui inimõigust, mis peab olema kättesaadav igaühele ning mille eesmärk on isiksuse ja ühiskonna areng ja eluks vajalike oskuste omandamine; nõuab tungivalt, et liikmesriigid suurendaksid avatud juurdepääsu haridus- ja teadusmaterjalidele eesmärgiga vähendada kulutusi haridusele ja teadusuuringutele, eelkõige hiljuti nendes valdkondades kõikjal liidus toimunud eelarvekärbete kontekstis;

| 56. | julgustab liikmesriike edendama koostööd ja sünergiat elukestva õppe valdkonnas, eelkõige selleks, et laiendada juurdepääsu õppele ning kohandada ja ajakohastada õppeasutuste õppekavasid – näiteks kiiresti arenevate digitaalõppe võimaluste ja avatud haridusvõimaluste kaudu –, et vastata noorte ootustele ja lahendada tänapäeva maailma uusi probleeme; |
| --- | --- |

56.

julgustab liikmesriike edendama koostööd ja sünergiat elukestva õppe valdkonnas, eelkõige selleks, et laiendada juurdepääsu õppele ning kohandada ja ajakohastada õppeasutuste õppekavasid – näiteks kiiresti arenevate digitaalõppe võimaluste ja avatud haridusvõimaluste kaudu –, et vastata noorte ootustele ja lahendada tänapäeva maailma uusi probleeme;

| 57. | peab tervitatavaks komisjoni teatist „Avatud haridusruum”, mille eesmärgiks on hariduse, koolitus- ja õppesüsteemide tõhususe, juurdepääsu ja võrdväärsuse parandamine IKT ning uue tehnoloogia tugevdamise ja haridusse ning koolitusse integreerimise kaudu; kutsub kõiki liikmesriike üles julgustama haridusruumi avamisele suunatud algatusi; |
| --- | --- |

57.

peab tervitatavaks komisjoni teatist „Avatud haridusruum”, mille eesmärgiks on hariduse, koolitus- ja õppesüsteemide tõhususe, juurdepääsu ja võrdväärsuse parandamine IKT ning uue tehnoloogia tugevdamise ja haridusse ning koolitusse integreerimise kaudu; kutsub kõiki liikmesriike üles julgustama haridusruumi avamisele suunatud algatusi;

| 58. | märgib murega, et liikmesriikide vahel ja liikmesriikides esineb suuri erinevusi olemasolevate IKT ressursside ja teadmiste vahel koolides ja kõrgharidusasutustes; rõhutab, et IKT taristu ja teadmiste kasutamist tuleks süvalaiendada kõikidesse haridus- ja koolitussektoritesse, et õppureid digitaalajastuks parimal võimalikul viisil ette valmistada; |
| --- | --- |

58.

märgib murega, et liikmesriikide vahel ja liikmesriikides esineb suuri erinevusi olemasolevate IKT ressursside ja teadmiste vahel koolides ja kõrgharidusasutustes; rõhutab, et IKT taristu ja teadmiste kasutamist tuleks süvalaiendada kõikidesse haridus- ja koolitussektoritesse, et õppureid digitaalajastuks parimal võimalikul viisil ette valmistada;

| 59. | tuletab meelde, kui tähtis on kvaliteetne õpetaja- ja koolitaja koolitus, mida tuleb täiendada liikuvusega ja kutsealase koolitusega kogu karjääri jooksul; tuletab meelde, et õpetajate valik ja koolitamine, sealhulgas täiendõpe on põhielemendid haridussüsteemi üldise kvaliteedi tagamiseks; |
| --- | --- |

59.

tuletab meelde, kui tähtis on kvaliteetne õpetaja- ja koolitaja koolitus, mida tuleb täiendada liikuvusega ja kutsealase koolitusega kogu karjääri jooksul; tuletab meelde, et õpetajate valik ja koolitamine, sealhulgas täiendõpe on põhielemendid haridussüsteemi üldise kvaliteedi tagamiseks;

| 60. | rõhutab, et on vaja innovaatilisi õpetamismeetodeid ja didaktika vahendamist õppuritele (õppima õppimine), võttes arvesse ka õppureid haavatavatest sotsiaalsetest rühmadest ning hariduslike erivajadustega õppureid; juhib eelkõige tähelepanu kiiretele muutustele IKT, digitaalmeedia ja ettevõtluse hariduse valdkonnas; toonitab teiste hariduse andjate (näiteks noorsootöötajad, täiskasvanuhariduse andjad ja lapsevanemad) ja nende hea koostöö tähtsat rolli seoses muutuva haridusega; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et on vaja innovaatilisi õpetamismeetodeid ja didaktika vahendamist õppuritele (õppima õppimine), võttes arvesse ka õppureid haavatavatest sotsiaalsetest rühmadest ning hariduslike erivajadustega õppureid; juhib eelkõige tähelepanu kiiretele muutustele IKT, digitaalmeedia ja ettevõtluse hariduse valdkonnas; toonitab teiste hariduse andjate (näiteks noorsootöötajad, täiskasvanuhariduse andjad ja lapsevanemad) ja nende hea koostöö tähtsat rolli seoses muutuva haridusega;

| 61. | nõuab lisaks tungivalt, et liikmesriigid investeeriksid õpetajate elukestvasse õppesse ja aitaksid kaasa nende professionaalsele ja isiklikule arengule ning parandaksid seeläbi õpetajate staatust ja töötingimusi; rõhutab lisaks Euroopa välisriikides õpetamise kogemuse võimalikke eeliseid õpetajate jaoks; |
| --- | --- |

61.

nõuab lisaks tungivalt, et liikmesriigid investeeriksid õpetajate elukestvasse õppesse ja aitaksid kaasa nende professionaalsele ja isiklikule arengule ning parandaksid seeläbi õpetajate staatust ja töötingimusi; rõhutab lisaks Euroopa välisriikides õpetamise kogemuse võimalikke eeliseid õpetajate jaoks;

| 62. | nõuab õpetajaameti au sisse tõstmist ja vajalikul määral tunnustamist, et parandada õpetuse kvaliteeti õpilaste jaoks; |
| --- | --- |

62.

nõuab õpetajaameti au sisse tõstmist ja vajalikul määral tunnustamist, et parandada õpetuse kvaliteeti õpilaste jaoks;

| 63. | rõhutab ühtsete ja objektiivsete kriteeriumide kasutuselevõtu tähtsust õpetajate töö ning nende mõju tulemuslikkuse ja tõhususe hindamise jaoks õpilaste teadmistega seotud tulemuste ja isikliku arengu suhtes; |
| --- | --- |

63.

rõhutab ühtsete ja objektiivsete kriteeriumide kasutuselevõtu tähtsust õpetajate töö ning nende mõju tulemuslikkuse ja tõhususe hindamise jaoks õpilaste teadmistega seotud tulemuste ja isikliku arengu suhtes;

| 64. | rõhutab individualiseeritud õppevormide tähtsust, mis aitavad inimestel praktilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke oskusi kogu elu jooksul ajakohastada ja täiendada; on seisukohal, et individuaalne juhendamine, nõustamine ja mentorlus on vahendid, mis aitavad edastada juhendatavatele teadmisi ja kogemusi, samuti määrata kindlaks isiku tugevused ja konkreetsel kutsealal nõutavad pädevused; |
| --- | --- |

64.

rõhutab individualiseeritud õppevormide tähtsust, mis aitavad inimestel praktilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke oskusi kogu elu jooksul ajakohastada ja täiendada; on seisukohal, et individuaalne juhendamine, nõustamine ja mentorlus on vahendid, mis aitavad edastada juhendatavatele teadmisi ja kogemusi, samuti määrata kindlaks isiku tugevused ja konkreetsel kutsealal nõutavad pädevused;

| 65. | on seisukohal, et vajadus laiendada juurdepääsu õppele on liidu jaoks keskse tähtsusega, keskendudes selgelt neile, kel puudub piisav põhioskuste tase; julgustab liikmesriike võtma kasutusele konkreetsed meetmed viletsamatest sotsiaal-majanduslikest tingimustest pärit inimestele makstava rahalise toetuse vormis, et tagada kõigile võimalus omandada kõrgeim haridustase ning kindlustada õppurite vajaduste rahuldamine ja heaolu; |
| --- | --- |

65.

on seisukohal, et vajadus laiendada juurdepääsu õppele on liidu jaoks keskse tähtsusega, keskendudes selgelt neile, kel puudub piisav põhioskuste tase; julgustab liikmesriike võtma kasutusele konkreetsed meetmed viletsamatest sotsiaal-majanduslikest tingimustest pärit inimestele makstava rahalise toetuse vormis, et tagada kõigile võimalus omandada kõrgeim haridustase ning kindlustada õppurite vajaduste rahuldamine ja heaolu;

| 66. | kutsub liikmesriike üles tagama, et hariduse andmisel käsitletakse iga võimaliku õppeprotsessis osaleja vajadusi kogu nende õpinguaja vältel, et edendada ja kindlustada kaasav ja integreeritud haridus- ja koolitussüsteem ning pakkuda toetavat ja individuaalset lähenemist ning vajadustele kohandatud haridusteed, eelkõige elanikkonna kaitsetutest ühiskonnarühmadest pärit õpilastele, keda ohustab tõrjutus, nagu romad ja teised vähemused, sisserändajad ning vaimse ja/või füüsilise puudega ja hariduslike erivajadustega õpilased; |
| --- | --- |

66.

kutsub liikmesriike üles tagama, et hariduse andmisel käsitletakse iga võimaliku õppeprotsessis osaleja vajadusi kogu nende õpinguaja vältel, et edendada ja kindlustada kaasav ja integreeritud haridus- ja koolitussüsteem ning pakkuda toetavat ja individuaalset lähenemist ning vajadustele kohandatud haridusteed, eelkõige elanikkonna kaitsetutest ühiskonnarühmadest pärit õpilastele, keda ohustab tõrjutus, nagu romad ja teised vähemused, sisserändajad ning vaimse ja/või füüsilise puudega ja hariduslike erivajadustega õpilased;

| 67. | rõhutab vajadust süvalaiendada soolist võrdõiguslikkust, eriti loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna ainetes, kus naised on tugevalt alaesindatud, et lahendada tööalase eraldatuse ja palgaga seotud diskrimineerimise probleem ning kaotada sool või seksuaalsel sättumusel põhinev diskrimineerimine hariduses, ning nõuab poliitika väljatöötamist, et tagada haavatavate ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade, kaasa arvatud eakate sotsiaalne kaasamine õppimisse; sellega seoses kutsub liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid mentorluse programmide või rahalise toetuse kujul täiendõppeks; |
| --- | --- |

67.

rõhutab vajadust süvalaiendada soolist võrdõiguslikkust, eriti loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna ainetes, kus naised on tugevalt alaesindatud, et lahendada tööalase eraldatuse ja palgaga seotud diskrimineerimise probleem ning kaotada sool või seksuaalsel sättumusel põhinev diskrimineerimine hariduses, ning nõuab poliitika väljatöötamist, et tagada haavatavate ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade, kaasa arvatud eakate sotsiaalne kaasamine õppimisse; sellega seoses kutsub liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid mentorluse programmide või rahalise toetuse kujul täiendõppeks;

| 68. | kutsub liikmesriike üles pakkuma ebasoodsas olukorras olevatele õpilastele mitmekülgseid tugistruktuure, näiteks stipendiumeid, toetusi, soodsatel tingimustel õppelaene, juhendamist ja koostöövõrgustikku puudutavat abi kogu nende õpinguaja jooksul, et hoida ära nende väljalangemine keskkoolist ja kolmanda taseme hariduse süsteemist ning toetada neid kõrghariduse omandamisel Erasmuse programmi pääsemisel, milles osalemise määr on madala sissetulekuga peredest pärit õpilaste puhul keskmisest madalam, samuti et soodustada nende juurdepääsu kvaliteetsetele praktikakohtadele ettevõtluse, avaliku halduse ja meedia valdkonnas, et võimaldada neile edasise tööalase edu nimel asjakohane töökogemus ja tugivõrk ning samuti integreerida nende enda konkreetsed vaated institutsionaalsesse kultuuri; |
| --- | --- |

68.

kutsub liikmesriike üles pakkuma ebasoodsas olukorras olevatele õpilastele mitmekülgseid tugistruktuure, näiteks stipendiumeid, toetusi, soodsatel tingimustel õppelaene, juhendamist ja koostöövõrgustikku puudutavat abi kogu nende õpinguaja jooksul, et hoida ära nende väljalangemine keskkoolist ja kolmanda taseme hariduse süsteemist ning toetada neid kõrghariduse omandamisel Erasmuse programmi pääsemisel, milles osalemise määr on madala sissetulekuga peredest pärit õpilaste puhul keskmisest madalam, samuti et soodustada nende juurdepääsu kvaliteetsetele praktikakohtadele ettevõtluse, avaliku halduse ja meedia valdkonnas, et võimaldada neile edasise tööalase edu nimel asjakohane töökogemus ja tugivõrk ning samuti integreerida nende enda konkreetsed vaated institutsionaalsesse kultuuri;

| 69. | nõuab, et eriharidust vajavate laste ning puuetega laste ja täiskasvanute kutsehariduses oleks kasutusele võetud suunitletud lähenemine, et laiendada juurdepääsu haridusele, toetada nende perekondi ja võimaldada neil oma potentsiaali ära kasutada; |
| --- | --- |

69.

nõuab, et eriharidust vajavate laste ning puuetega laste ja täiskasvanute kutsehariduses oleks kasutusele võetud suunitletud lähenemine, et laiendada juurdepääsu haridusele, toetada nende perekondi ja võimaldada neil oma potentsiaali ära kasutada;

| 70. | on seisukohal, et kõik liikmesriigid peaksid tegema suuri jõupingutusi, et vähendada koolist väljalangenute määra ning täita nii strateegia „Euroopa 2020” peamine eemärk vähendada väljalangevust alla 10 %, võttes kasutusele kõrgetasemelisi väikelastele sobivaid haridusprogramme, arengu- ja hooldusprogramme, mis hõlmavad kogu varase lapsepõlve perioodi alates sünnist kuni kuuenda eluaastani ning millele ligipääs on kõigile lastele võrdselt tagatud; |
| --- | --- |

70.

on seisukohal, et kõik liikmesriigid peaksid tegema suuri jõupingutusi, et vähendada koolist väljalangenute määra ning täita nii strateegia „Euroopa 2020” peamine eemärk vähendada väljalangevust alla 10 %, võttes kasutusele kõrgetasemelisi väikelastele sobivaid haridusprogramme, arengu- ja hooldusprogramme, mis hõlmavad kogu varase lapsepõlve perioodi alates sünnist kuni kuuenda eluaastani ning millele ligipääs on kõigile lastele võrdselt tagatud;

| 71. | tuletab meelde, et mitmekülgsete õppekavaväliste tegevuste pakkumine ja lapsevanemate õppeprotsessi kaasamine on hädavajalik, et võidelda lapsepõlves ilmnenud ebasoodsatest tingimustest lähtuva ebavõrdsusega, vältida ebasoodsas olukorras olevate õpilaste õpetamist eraldi koolides ning lõpetada põlvkonnast põlvkonda kanduv vaesuse taastootmine ja sotsiaalne tõrjutus, mida saaks jälgida selliste asjakohaste sidusrühmade kaasamisega, nagu hästitoimivad kohalikud valitsusvälised organisatsioonid; |
| --- | --- |

71.

tuletab meelde, et mitmekülgsete õppekavaväliste tegevuste pakkumine ja lapsevanemate õppeprotsessi kaasamine on hädavajalik, et võidelda lapsepõlves ilmnenud ebasoodsatest tingimustest lähtuva ebavõrdsusega, vältida ebasoodsas olukorras olevate õpilaste õpetamist eraldi koolides ning lõpetada põlvkonnast põlvkonda kanduv vaesuse taastootmine ja sotsiaalne tõrjutus, mida saaks jälgida selliste asjakohaste sidusrühmade kaasamisega, nagu hästitoimivad kohalikud valitsusvälised organisatsioonid;

| 72. | jagab komisjoni muret enamikus liikmesriikides ilmneva ärevusttekitavalt väikese täiskasvanuhariduses osalemise määra pärast, keskmine osaluse määr ELis on 8,9 %; rõhutab seepärast vajadust keskenduda väheste oskustega täiskasvanutele ja täiskasvanuhariduse ja -koolituse rollile nende rühmadeni jõudmiseks, samuti keskenduda põlvkondadevahelisele õppele; tuletab meelde, et digitaalõppe ja avatud haridusvõimalused pakuvad häid võimalusi juurdepääsuks haridusele ja koolitusele; tuletab meelde, kui oluline on edendada digitaalset kirjaoskust ja IKT kasutamist elanikkonna kõikides vanuserühmades; |
| --- | --- |

72.

jagab komisjoni muret enamikus liikmesriikides ilmneva ärevusttekitavalt väikese täiskasvanuhariduses osalemise määra pärast, keskmine osaluse määr ELis on 8,9 %; rõhutab seepärast vajadust keskenduda väheste oskustega täiskasvanutele ja täiskasvanuhariduse ja -koolituse rollile nende rühmadeni jõudmiseks, samuti keskenduda põlvkondadevahelisele õppele; tuletab meelde, et digitaalõppe ja avatud haridusvõimalused pakuvad häid võimalusi juurdepääsuks haridusele ja koolitusele; tuletab meelde, kui oluline on edendada digitaalset kirjaoskust ja IKT kasutamist elanikkonna kõikides vanuserühmades;

| 73. | kutsub liikmesriike üles sotsiaalse solidaarsuse nimel ja demograafiliste probleemide lahendamiseks edendama kõikidele vanuserühmadele ette nähtud vabatahtlikku tegevust ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid hooldus- ja tugiteenuste valdkonnas vajalikku väljaõpet; |
| --- | --- |

73.

kutsub liikmesriike üles sotsiaalse solidaarsuse nimel ja demograafiliste probleemide lahendamiseks edendama kõikidele vanuserühmadele ette nähtud vabatahtlikku tegevust ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid hooldus- ja tugiteenuste valdkonnas vajalikku väljaõpet;

| 74. | rõhutab avatud veebipõhiste masskursuste pakutavaid võimalusi kvaliteetse hariduse kõigile kättesaadavaks tegemisel, mis võimaldavad kasutada paindlikumaid ja loomingulisemaid õppevorme, edendada kõikide õppurite võrdsust ja vähendada nii õppurite kui ka ülikoolide kulutusi haridusele; |
| --- | --- |

74.

rõhutab avatud veebipõhiste masskursuste pakutavaid võimalusi kvaliteetse hariduse kõigile kättesaadavaks tegemisel, mis võimaldavad kasutada paindlikumaid ja loomingulisemaid õppevorme, edendada kõikide õppurite võrdsust ja vähendada nii õppurite kui ka ülikoolide kulutusi haridusele;

| 75. | tunnistab, et on hädavajalik ületada eelarvamused, mis takistavad õpilasi asumast haridusteele, mida tavaliselt ei peeta teeks tunnustatud karjääri ja positsiooni juurde ühiskonnas, et võidelda tööpuudusega ja suurendada kutsehariduse ja mitteformaalse hariduse ligitõmbavust; rõhutab ka, et noorte suure tööpuuduse ajal tuleks õppureid aktiivselt teavitada realistlikest töövõimalustest, milleni nende valikud hariduse valdkonnas viivad; nõuab sellega seoses tungivalt, et liikmesriigid edendaksid kutsevaliku valdkonnas õpilaste kutsenõustamise ja toetamise programme; |
| --- | --- |

75.

tunnistab, et on hädavajalik ületada eelarvamused, mis takistavad õpilasi asumast haridusteele, mida tavaliselt ei peeta teeks tunnustatud karjääri ja positsiooni juurde ühiskonnas, et võidelda tööpuudusega ja suurendada kutsehariduse ja mitteformaalse hariduse ligitõmbavust; rõhutab ka, et noorte suure tööpuuduse ajal tuleks õppureid aktiivselt teavitada realistlikest töövõimalustest, milleni nende valikud hariduse valdkonnas viivad; nõuab sellega seoses tungivalt, et liikmesriigid edendaksid kutsevaliku valdkonnas õpilaste kutsenõustamise ja toetamise programme;

| 76. | on seisukohal, et tööalase nõustamise ja karjääriedendamissüsteemide rakendamine on tähtis samm noorte õigele haridus- ja karjääriteele suunamises ning et see suurendab nende õppimise ja kutsehariduse omandamise motivatsiooni; |
| --- | --- |

76.

on seisukohal, et tööalase nõustamise ja karjääriedendamissüsteemide rakendamine on tähtis samm noorte õigele haridus- ja karjääriteele suunamises ning et see suurendab nende õppimise ja kutsehariduse omandamise motivatsiooni;

| 77. | toetab kindlalt Euroopa oskuste ja kvalifikatsiooni ala loomist, et saavutada läbipaistvus ja kutse- või kõrgharidusega omandatud kvalifikatsioonide tunnustamine; soovitab vajaduse korral laiendada tunnustamine ka kvalifikatsioonidele, mis on omandanud väljaspool formaalset haridus- ja koolitussüsteemi, mida võib vaadelda mõjuvõimu suurendamise, demokraatliku osalemise, sotsiaalse kaasamise vahendina ja võimalusena inimeste kaasamiseks või tööturule tagasi toomiseks; |
| --- | --- |

77.

toetab kindlalt Euroopa oskuste ja kvalifikatsiooni ala loomist, et saavutada läbipaistvus ja kutse- või kõrgharidusega omandatud kvalifikatsioonide tunnustamine; soovitab vajaduse korral laiendada tunnustamine ka kvalifikatsioonidele, mis on omandanud väljaspool formaalset haridus- ja koolitussüsteemi, mida võib vaadelda mõjuvõimu suurendamise, demokraatliku osalemise, sotsiaalse kaasamise vahendina ja võimalusena inimeste kaasamiseks või tööturule tagasi toomiseks;

| 78. | rõhutab, kui oluline on õigeaegselt rakendada algatusi kvalifikatsioonide piiriüleseks tunnustamiseks Euroopa Liidus, eelkõige Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku, Euroopa ainepunktide ülekande süsteemi (ECTS) ning Euroopa kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide süsteemi (ECVET), ning nende rakendamisest aru anda; |
| --- | --- |

78.

rõhutab, kui oluline on õigeaegselt rakendada algatusi kvalifikatsioonide piiriüleseks tunnustamiseks Euroopa Liidus, eelkõige Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku, Euroopa ainepunktide ülekande süsteemi (ECTS) ning Euroopa kutsehariduse ja -koolituse arvestuspunktide süsteemi (ECVET), ning nende rakendamisest aru anda;

| 79. | kutsub liikmesriike üles töötama välja võrdlusraamistik teaduskraadide kohta, mis toimiks haridussüsteemide raames omandatud hariduse ja oskuste kontrollväärtusena; |
| --- | --- |

79.

kutsub liikmesriike üles töötama välja võrdlusraamistik teaduskraadide kohta, mis toimiks haridussüsteemide raames omandatud hariduse ja oskuste kontrollväärtusena;

| 80. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid jälgiksid ja hindaksid regulaarselt koos asjaomaste sidusrühmadega, kas nende haridussüsteemi ja programmide abil on suudetud jõuda elanikkonna kaitsetute rühmade liikmeteni, kas võrdne ligipääs kaasavale ja kvaliteetsele haridusele on kindlustatud kõigil tasanditel ning kas haridusest ja koolitustest saadavad oskused on tõepoolest suurendanud õpilaste tööalast konkurentsivõimet, sotsiaalset kaasatust ja kodanikuaktiivsust; kutsub lisaks liikmesriike üles viima Euroopa poolaasta raames antud haridusalased soovitused ning teised komisjoni soovitused võimalikult kiiresti ellu; |
| --- | --- |

80.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid jälgiksid ja hindaksid regulaarselt koos asjaomaste sidusrühmadega, kas nende haridussüsteemi ja programmide abil on suudetud jõuda elanikkonna kaitsetute rühmade liikmeteni, kas võrdne ligipääs kaasavale ja kvaliteetsele haridusele on kindlustatud kõigil tasanditel ning kas haridusest ja koolitustest saadavad oskused on tõepoolest suurendanud õpilaste tööalast konkurentsivõimet, sotsiaalset kaasatust ja kodanikuaktiivsust; kutsub lisaks liikmesriike üles viima Euroopa poolaasta raames antud haridusalased soovitused ning teised komisjoni soovitused võimalikult kiiresti ellu;

| 81. | kutsub komisjoni üles jälgima, kas liikmesriigid on astunud vajalikke samme, et eelnimetatud eesmärkide saavutamiseks oma haridussüsteeme reformida; |
| --- | --- |

81.

kutsub komisjoni üles jälgima, kas liikmesriigid on astunud vajalikke samme, et eelnimetatud eesmärkide saavutamiseks oma haridussüsteeme reformida;

o

o o

| 82. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

82.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 393, 19.12.2012, lk 5.

(2)  ELT C 135, 26.5.2010, lk 2.

(3)  ELT C 372, 20.12.2011, lk 1.

(4)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(5)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

(6)  ELT C 165 E, 11.6.2013, lk 7.

(7)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 89.

(8)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 77.

(9)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 8.

(10)  ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 33.

(11)  ELT C 139, 17.5.2013, lk 51.

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/43

---

P7_TA(2013)0434

Euroopa Liidu ühinemiseelsed fondid: kohtusüsteemid ja korruptsioonivastane võitlus

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ühinemiseelsete fondide eelarve haldamise kohta kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kohtusüsteemide ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas (2011/2033(INI))

(2016/C 208/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatisi laienemisstrateegia ja peamiste ülesannete kohta aastatel 2007–2008, 2008–2009, 2009–2010, 2010–2011, 2011–2012 ja 2012–2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatisi laienemisstrateegia ja peamiste ülesannete kohta aastatel 2007–2008, 2008–2009, 2009–2010, 2010–2011, 2011–2012 ja 2012–2013,

| — | võttes arvesse mitmeaastaseid suunavaid finantsraamistikke, mitmeaastaseid suunavaid kavandamisdokumente ja projektide toimikuid, mille üle on toimunud läbirääkimised komisjoni ja vastavate kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mitmeaastaseid suunavaid finantsraamistikke, mitmeaastaseid suunavaid kavandamisdokumente ja projektide toimikuid, mille üle on toimunud läbirääkimised komisjoni ja vastavate kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide vahel,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 12/2009 „Komisjoni projektide mõjusus justiits- ja siseküsimuste valdkonnas Lääne-Balkani riikides”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 12/2009 „Komisjoni projektide mõjusus justiits- ja siseküsimuste valdkonnas Lääne-Balkani riikides”,

| — | võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 16/2009 „Türgile antava ühinemiseelse abi juhtimine Euroopa Komisjoni poolt”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 16/2009 „Türgile antava ühinemiseelse abi juhtimine Euroopa Komisjoni poolt”,

| — | võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 14/2011 „Kas ELi toetus on suurendanud Horvaatia suutlikkust ühinemisjärgse rahastamise haldamiseks?”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 14/2011 „Kas ELi toetus on suurendanud Horvaatia suutlikkust ühinemisjärgse rahastamise haldamiseks?”,

| — | võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 18/2012 „Euroopa Liidu poolt Kosovole (1) õigusriigi valdkonnas antud abi”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 18/2012 „Euroopa Liidu poolt Kosovole (1) õigusriigi valdkonnas antud abi”,

| — | võttes arvesse komisjoni 2012. aasta oktoobri valdkondlikku hindamist Türgi kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2012. aasta oktoobri valdkondlikku hindamist Türgi kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonnas,

| — | võttes arvesse komisjoni 2012. aasta mai ja 2013. aasta veebruari valdkondlikku hindamist õigusriigi, kohtusüsteemi reformi ja korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta Lääne-Balkani riikides – 2. ja 3. osa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2012. aasta mai ja 2013. aasta veebruari valdkondlikku hindamist õigusriigi, kohtusüsteemi reformi ja korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta Lääne-Balkani riikides – 2. ja 3. osa,

| — | võttes arvesse komisjoni 2013. aasta märtsi kirjalikku teavet (2) liidu ühinemiseelsete fondide eelarve haldamise kohta kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kohtusüsteemide ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2013. aasta märtsi kirjalikku teavet (2) liidu ühinemiseelsete fondide eelarve haldamise kohta kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kohtusüsteemide ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas,

| — | võttes arvesse 2012. aasta eduaruandeid kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. aasta eduaruandeid kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A7-0318/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning väliskomisjoni arvamust (A7-0318/2013),

| A. | arvestades, et kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid peaksid jätkama jõupingutusi kohtusüsteemi parandamisel ja korruptsiooni vastu võitlemisel, kui seda peetakse ühinemise seisukohast vajalikuks, isegi kui kõnealused riigid on vahepeal juba saanud ELi liikmesriigiks; arvestades, et Euroopa Ülemkogu andis Türgile Euroopa Liidu kandidaatriigi staatuse 1999. aasta Helsingi tippkohtumisel ning et ELi ja Türgi ühinemispartnerlus võeti vastu 2011. aastal, ning arvestades, et 2003. aasta Euroopa Ülemkogus kinnitati stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess ELi poliitikana Lääne-Balkani riikide suhtes, mille tulemusel muutusid need riigid abikõlblikeks ELiga ühinemise eesmärgil; arvestades, et ühinemiseelse abi rahastamisvahend ei ole ainus vahend, millega toetatakse õigusriigiga seotud reforme Bosnias ja Hertsegoviinas ning Kosovos, sest õigussüsteemi reformi Kosovos toetatakse ka missiooniga EULEX ning aastatel 2003–2012 viidi Bosnias ja Hertsegoviinas läbi politseimissioon; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid peaksid jätkama jõupingutusi kohtusüsteemi parandamisel ja korruptsiooni vastu võitlemisel, kui seda peetakse ühinemise seisukohast vajalikuks, isegi kui kõnealused riigid on vahepeal juba saanud ELi liikmesriigiks; arvestades, et Euroopa Ülemkogu andis Türgile Euroopa Liidu kandidaatriigi staatuse 1999. aasta Helsingi tippkohtumisel ning et ELi ja Türgi ühinemispartnerlus võeti vastu 2011. aastal, ning arvestades, et 2003. aasta Euroopa Ülemkogus kinnitati stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess ELi poliitikana Lääne-Balkani riikide suhtes, mille tulemusel muutusid need riigid abikõlblikeks ELiga ühinemise eesmärgil; arvestades, et ühinemiseelse abi rahastamisvahend ei ole ainus vahend, millega toetatakse õigusriigiga seotud reforme Bosnias ja Hertsegoviinas ning Kosovos, sest õigussüsteemi reformi Kosovos toetatakse ka missiooniga EULEX ning aastatel 2003–2012 viidi Bosnias ja Hertsegoviinas läbi politseimissioon;

| B. | arvestades, et komisjon peab Lääne-Balkani riikides ja Türgis peamisteks prioriteetideks õigusriigi tugevdamist eelkõige kohtusüsteemi reformi kaudu, samuti korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemist, ning arvestades, et alates 2012. aastast on laienemispoliitika raames kohaldatud uut lähenemisviisi, mille kohaselt tegeletakse kohtusüsteemi reformi ja siseküsimustega ühinemisprotsessi varajases etapis ning kehtestatakse liitumisläbirääkimisi alustavatele ühinemist taotlevatele riikidele uus läbirääkimiste pidamise meetod, sealhulgas selged prioriteedid ja tingimused, mille eesmärk on seada ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames selgemad prioriteedid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon peab Lääne-Balkani riikides ja Türgis peamisteks prioriteetideks õigusriigi tugevdamist eelkõige kohtusüsteemi reformi kaudu, samuti korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemist, ning arvestades, et alates 2012. aastast on laienemispoliitika raames kohaldatud uut lähenemisviisi, mille kohaselt tegeletakse kohtusüsteemi reformi ja siseküsimustega ühinemisprotsessi varajases etapis ning kehtestatakse liitumisläbirääkimisi alustavatele ühinemist taotlevatele riikidele uus läbirääkimiste pidamise meetod, sealhulgas selged prioriteedid ja tingimused, mille eesmärk on seada ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames selgemad prioriteedid;

| C. | arvestades, et Euroopa Liit annab kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele rahalist abi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) kaudu, mis asendab alates 2007. aastast Türgi ühinemiseelset abiprogrammi ning programme PHARE ja CARDS, ning arvestades, et kõik kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid peale Islandi saavad ELilt ühinemiseelset abi kohtusüsteemi reformimiseks ja korruptsiooni vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liit annab kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele rahalist abi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) kaudu, mis asendab alates 2007. aastast Türgi ühinemiseelset abiprogrammi ning programme PHARE ja CARDS, ning arvestades, et kõik kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid peale Islandi saavad ELilt ühinemiseelset abi kohtusüsteemi reformimiseks ja korruptsiooni vastu võitlemiseks;

| D. | arvestades, et uus ühinemiseelse abi rahastamisvahend IPA II peab olema strateegilisem, tõhusam ja eesmärgipärasem kui selle eelkäijad ning saavutama jätkusuutlikumaid tulemusi kandidaatriikide ELiga ühinemise valmisoleku suurendamisel, ning võimaluse korral tuleb eelistada valdkondlikku lähenemisviisi, toetamaks abi saavate riikide terviklikke reformistrateegiaid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et uus ühinemiseelse abi rahastamisvahend IPA II peab olema strateegilisem, tõhusam ja eesmärgipärasem kui selle eelkäijad ning saavutama jätkusuutlikumaid tulemusi kandidaatriikide ELiga ühinemise valmisoleku suurendamisel, ning võimaluse korral tuleb eelistada valdkondlikku lähenemisviisi, toetamaks abi saavate riikide terviklikke reformistrateegiaid;

| E. | arvestades, et Bosnias ja Hertsegoviinas ning Kosovos õigusriigiga seotud reformidele antav ELi toetus ei piirdu ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga – aastatel 2003–2012 viidi Bosnias ja Hertsegoviinas läbi politseimissioon ning Kosovot toetati 2008. aastal tegutsenud missiooniga EULEX (ELi õigusriigimissioon Kosovos), ning arvestades, et missioonil EULEX, millel oli 1. juuli 2013. aasta seisuga kokku üle 2 000 töötaja (kellest üle 730 lähetasid liikmesriigid) ja mille aastaeelarve oli ajavahemikul juuni 2012 – juuni 2013 üle 100 miljoni euro, on olnud oluline roll Kosovo institutsioonide toetamisel õigusriigi, sealhulgas kohtusüsteemi reformi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Bosnias ja Hertsegoviinas ning Kosovos õigusriigiga seotud reformidele antav ELi toetus ei piirdu ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga – aastatel 2003–2012 viidi Bosnias ja Hertsegoviinas läbi politseimissioon ning Kosovot toetati 2008. aastal tegutsenud missiooniga EULEX (ELi õigusriigimissioon Kosovos), ning arvestades, et missioonil EULEX, millel oli 1. juuli 2013. aasta seisuga kokku üle 2 000 töötaja (kellest üle 730 lähetasid liikmesriigid) ja mille aastaeelarve oli ajavahemikul juuni 2012 – juuni 2013 üle 100 miljoni euro, on olnud oluline roll Kosovo institutsioonide toetamisel õigusriigi, sealhulgas kohtusüsteemi reformi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas;

| F. | arvestades, et alates 2007. aastast on ühinemiseelse abi rahastamisvahendi mitme abisaajaga programmide raames abikõlblikud eri riikide abisaajate koostööd toetavad piirkondlikud projektid ja eri abisaajate ühiseid huve teenivad horisontaalsed projektid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et alates 2007. aastast on ühinemiseelse abi rahastamisvahendi mitme abisaajaga programmide raames abikõlblikud eri riikide abisaajate koostööd toetavad piirkondlikud projektid ja eri abisaajate ühiseid huve teenivad horisontaalsed projektid;

| 1. | tuletab meelde, et korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus on üks olulisemaid prioriteete mis tahes kandidaatriigi või potentsiaalse kandidaatriigi jaoks, kes soovib ELiga ühineda; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus on üks olulisemaid prioriteete mis tahes kandidaatriigi või potentsiaalse kandidaatriigi jaoks, kes soovib ELiga ühineda;

| 2. | kordab sõltumatu kohtusüsteemi, põhiõiguste kaitse ja edendamise ning tõhusa korruptsioonivastase võitluse olulisust õigusriigi ja demokraatia tugevdamisel; väljendab heameelt ELi uue läbirääkimisviisi üle, mille puhul asetatakse need põhivaldkonnad kindlalt ühinemisprotsessi keskmesse ja mis hõlmab 23. ja 24. peatüki varast avamist lähtuvalt selgetest ja üksikasjalikest tegevuskavadest, mis soodustavad vajalike õigusaktide väljatöötamist ja institutsioonide loomist ning tagavad usaldusväärse rakendamise; rõhutab vajadust kehtestada kogu protsessi jooksul läbipaistvad ja õiglased võrdlusalused, millega muudetakse kriteeriumid konkreetseteks sammudeks ühinemise suunas; |
| --- | --- |

2.

kordab sõltumatu kohtusüsteemi, põhiõiguste kaitse ja edendamise ning tõhusa korruptsioonivastase võitluse olulisust õigusriigi ja demokraatia tugevdamisel; väljendab heameelt ELi uue läbirääkimisviisi üle, mille puhul asetatakse need põhivaldkonnad kindlalt ühinemisprotsessi keskmesse ja mis hõlmab 23. ja 24. peatüki varast avamist lähtuvalt selgetest ja üksikasjalikest tegevuskavadest, mis soodustavad vajalike õigusaktide väljatöötamist ja institutsioonide loomist ning tagavad usaldusväärse rakendamise; rõhutab vajadust kehtestada kogu protsessi jooksul läbipaistvad ja õiglased võrdlusalused, millega muudetakse kriteeriumid konkreetseteks sammudeks ühinemise suunas;

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

Kohtusüsteemi reform

| 3. | märgib, et alates 2001. aastast on Türgi saanud ELilt ühinemiseelset abi kohtusüsteemi reformi valdkonnas kogusummas 128 938 935 eurot 30 projekti jaoks, millest 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli välja makstud 66 645 666 eurot; rõhutab, et praeguse seisuga on üheksa projekti lõpule viidud, 11 projekti pooleli ning 10 projekti alustamisjärgus (3); |
| --- | --- |

3.

märgib, et alates 2001. aastast on Türgi saanud ELilt ühinemiseelset abi kohtusüsteemi reformi valdkonnas kogusummas 128 938 935 eurot 30 projekti jaoks, millest 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli välja makstud 66 645 666 eurot; rõhutab, et praeguse seisuga on üheksa projekti lõpule viidud, 11 projekti pooleli ning 10 projekti alustamisjärgus (3);

| 4. | võtab teadmiseks komisjoni poolt 2012. aasta veebruaris algatatud sissenõudmismenetluse seoses Türgis lõpuleviidud kahe projektiga, st kolme apellatsioonikohtu hoone ehitamisega Ankaras, Erzurumis ja Diyarbakıris (4), ning toetusega apellatsioonikohtute süsteemi kasutuselevõtmisele Türgis (5); võtab teadmiseks, et 2012. aasta aprillis nõuti sisse 21 767 205,29 euro suurune summa, mis vastab komisjoni poolt kahe projekti toetamiseks tehtud maksetele; märgib, et välishindajad vaidlustasid komisjoni otsuse nõuda sisse kogu summa; kutsub komisjoni üles andma 2013. aasta detsembriks selles küsimuses täpset teavet ning selgitama, miks otsustati sisse nõuda kogu summa; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks komisjoni poolt 2012. aasta veebruaris algatatud sissenõudmismenetluse seoses Türgis lõpuleviidud kahe projektiga, st kolme apellatsioonikohtu hoone ehitamisega Ankaras, Erzurumis ja Diyarbakıris (4), ning toetusega apellatsioonikohtute süsteemi kasutuselevõtmisele Türgis (5); võtab teadmiseks, et 2012. aasta aprillis nõuti sisse 21 767 205,29 euro suurune summa, mis vastab komisjoni poolt kahe projekti toetamiseks tehtud maksetele; märgib, et välishindajad vaidlustasid komisjoni otsuse nõuda sisse kogu summa; kutsub komisjoni üles andma 2013. aasta detsembriks selles küsimuses täpset teavet ning selgitama, miks otsustati sisse nõuda kogu summa;

| 5. | märgib, et alates 2005. aastast on Lääne-Balkani riigid saanud ELilt ühinemiseelset abi kohtusüsteemi reformi valdkonnas kogusummas 240 064 387,48 eurot 124 projekti jaoks, millest 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli välja makstud 85 749 243,96 eurot; rõhutab, et praeguse seisuga on 53 projekti lõpule viidud, 47 projekti pooleli ning 23 projekti alustamisjärgus (6); |
| --- | --- |

5.

märgib, et alates 2005. aastast on Lääne-Balkani riigid saanud ELilt ühinemiseelset abi kohtusüsteemi reformi valdkonnas kogusummas 240 064 387,48 eurot 124 projekti jaoks, millest 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli välja makstud 85 749 243,96 eurot; rõhutab, et praeguse seisuga on 53 projekti lõpule viidud, 47 projekti pooleli ning 23 projekti alustamisjärgus (6);

Tabel 1: Ühinemiseelne abi Lääne-Balkani riikides kohtusüsteemi reformi valdkonnas, hõlmab programmide PHARE ja CARDS ning IPA projekte

| Riik | ELi ühinemiseelne abi kokku (eurodes) | Maksed seisuga 31.12.2012


  (eurodes) | Projektide arv | Projektide olek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alustamis-järgus | Pooleli | Lõpule viidud |
| Albaania | 46 954 563,08 | 12 681 306,32 | 17 | 2 | 14 | 1 |
| Bosnia ja Hertsegoviina | 35 918 893,00 | 14 148 643,76 | 26 | 4 | 13 | 8 |
| Horvaatia | 34 443 208,36 | 12 356 399,21 | 17 | 4 | 6 | 7 |
| Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik | 11 295 000,00 | 3 236 000,00 | 13 | 2 | 1 | 10 |
| Kosovo | 63 613 000,00 | 25 641 584,77 | 15 | 6 | 6 | 3 |
| Montenegro | 4 790 085,00 | 3 406 910,19 | 9 | 0 | 2 | 7 |
| Serbia | 43 049 638,04 | 14 278 399,71 | 27 | 5 | 5 | 17 |
| Kokku | 240 064 387,48 | 85 749 243,96 | 124 | 23 | 47 | 53 |

Riik

ELi ühinemiseelne abi kokku (eurodes)

Maksed seisuga 31.12.2012

(eurodes)

Projektide arv

Projektide olek

Alustamis-järgus

Pooleli

Lõpule viidud

Albaania

46 954 563,08

12 681 306,32

17

2

14

1

Bosnia ja Hertsegoviina

35 918 893,00

14 148 643,76

26

4

13

8

Horvaatia

34 443 208,36

12 356 399,21

17

4

6

7

Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik

11 295 000,00

3 236 000,00

13

2

1

10

Kosovo

63 613 000,00

25 641 584,77

15

6

6

3

Montenegro

4 790 085,00

3 406 910,19

9

0

2

7

Serbia

43 049 638,04

14 278 399,71

27

5

5

17

Kokku

240 064 387,48

85 749 243,96

124

23

47

53

Korruptsioonivastane võitlus

| 6. | märgib, et alates 2001. aastast on Türgi saanud ELilt ühinemiseelset abi korruptsioonivastase võitluse valdkonnas kogusummas 6 160 000 eurot 5 projekti jaoks, millest 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli välja makstud 1 661 732 eurot; rõhutab, et praeguse seisuga on üks projekti lõpule viidud, kaks projekti pooleli ning kaks projekti alustamisjärgus; |
| --- | --- |

6.

märgib, et alates 2001. aastast on Türgi saanud ELilt ühinemiseelset abi korruptsioonivastase võitluse valdkonnas kogusummas 6 160 000 eurot 5 projekti jaoks, millest 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli välja makstud 1 661 732 eurot; rõhutab, et praeguse seisuga on üks projekti lõpule viidud, kaks projekti pooleli ning kaks projekti alustamisjärgus;

| 7. | märgib, et alates 2005. aastast on Lääne-Balkani riigid saanud ELilt ühinemiseelset abi korruptsioonivastase võitluse valdkonnas kogusummas 55 160 227,76 eurot 45 projekti jaoks, millest 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli välja makstud 16 060 007,57 eurot; rõhutab, et praeguse seisuga on 18 projekti lõpule viidud, 17 pooleli ning 10 projekti alustamisjärgus (7); |
| --- | --- |

7.

märgib, et alates 2005. aastast on Lääne-Balkani riigid saanud ELilt ühinemiseelset abi korruptsioonivastase võitluse valdkonnas kogusummas 55 160 227,76 eurot 45 projekti jaoks, millest 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli välja makstud 16 060 007,57 eurot; rõhutab, et praeguse seisuga on 18 projekti lõpule viidud, 17 pooleli ning 10 projekti alustamisjärgus (7);

Tabel 2: Ühinemiseelne abi Lääne-Balkani riikides korruptsioonivastase võitluse valdkonnas, hõlmab programmide PHARE ja CARDS ning IPA projekte

| Riik | ELi ühinemiseelne abi kokku (eurodes) | Maksed seisuga 31.12.2012


  (eurodes) | Projektide arv | Projektide olek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alustamisjärgus | Pooleli | Lõpule viidud |
| Albaania | 3 500 000,00 | 3 184 112,00 | 2 | 0 | 1 | 1 |
| Bosnia ja Hertsegoviina | 4 553 791,00 | 1 878 730,36 | 16 | 1 | 9 | 6 |
| Horvaatia | 9 684 397,12 | 3 753 821,95 | 9 | 2 | 2 | 5 |
| Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik | 14 647 000,00 | 1 182 000,00 | 5 | 3 | 0 | 2 |
| Kosovo | 6 500 000,00 | 1 394 670,10 | 4 | 2 | 1 | 1 |
| Montenegro | 6 391 722,00 | 2 690 106,00 | 5 | 1 | 2 | 2 |
| Serbia | 3 383 317,64 | 1 976 567,16 | 4 | 1 | 2 | 1 |
| Kokku | 55 160 227,76 | 16 060 007,57 | 45 | 10 | 17 | 18 |

Riik

ELi ühinemiseelne abi kokku (eurodes)

Maksed seisuga 31.12.2012

(eurodes)

Projektide arv

Projektide olek

Alustamisjärgus

Pooleli

Lõpule viidud

Albaania

3 500 000,00

3 184 112,00

2

0

1

1

Bosnia ja Hertsegoviina

4 553 791,00

1 878 730,36

16

1

9

6

Horvaatia

9 684 397,12

3 753 821,95

9

2

2

5

Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik

14 647 000,00

1 182 000,00

5

3

0

2

Kosovo

6 500 000,00

1 394 670,10

4

2

1

1

Montenegro

6 391 722,00

2 690 106,00

5

1

2

2

Serbia

3 383 317,64

1 976 567,16

4

1

2

1

Kokku

55 160 227,76

16 060 007,57

45

10

17

18

| 8. | rõhutab komisjoni uut lähenemisviisi, mille kohaselt tuleks kohtusüsteemi reformide ja siseküsimuste teemasid ühinemisprotsessis varakult käsitleda; märgib siiski, et justiitsküsimustele eraldati keskmiselt kõigest 3,13 % ja korruptsioonivastasele võitlusele kõigest 0,52 % kogu ELi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi eelarvest aastateks 2007-2012; märgib, et samal ajavahemikul eraldati 23. ja 24. peatüki poliitikavaldkondadele (kohtusüsteem, põhiõigused ning õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimused) ligikaudu 7,4 % kogu ühinemiseelsest abist; märgib lisaks, et I komponendile eraldatud umbes 16,29 % rahaliste vahendite eesmärk on õigusriigi tugevdamine kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides; |
| --- | --- |

8.

rõhutab komisjoni uut lähenemisviisi, mille kohaselt tuleks kohtusüsteemi reformide ja siseküsimuste teemasid ühinemisprotsessis varakult käsitleda; märgib siiski, et justiitsküsimustele eraldati keskmiselt kõigest 3,13 % ja korruptsioonivastasele võitlusele kõigest 0,52 % kogu ELi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi eelarvest aastateks 2007-2012; märgib, et samal ajavahemikul eraldati 23. ja 24. peatüki poliitikavaldkondadele (kohtusüsteem, põhiõigused ning õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimused) ligikaudu 7,4 % kogu ühinemiseelsest abist; märgib lisaks, et I komponendile eraldatud umbes 16,29 % rahaliste vahendite eesmärk on õigusriigi tugevdamine kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides;

| 9. | võtab teadmiseks, et ühinemiseelse abi rahastamisvahendi 2007. aasta projekti „Tugi Bosnia ja Hertsegoviina justiitsministeeriumile suutlikkuse suurendamiseks strateegiate kavandamisel, abi koordineerimisel ja ELiga ühinemisel” leping on peatatud; kutsub komisjoni üles andma lepingu peatamise kohta täpset teavet ning andma projekti olukorrast 2013. aasta detsembriks ülevaate; |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks, et ühinemiseelse abi rahastamisvahendi 2007. aasta projekti „Tugi Bosnia ja Hertsegoviina justiitsministeeriumile suutlikkuse suurendamiseks strateegiate kavandamisel, abi koordineerimisel ja ELiga ühinemisel” leping on peatatud; kutsub komisjoni üles andma lepingu peatamise kohta täpset teavet ning andma projekti olukorrast 2013. aasta detsembriks ülevaate;

Rahastamine, laienemisprioriteedid ja kaasrahastamine

| 10. | rõhutab komisjoni uut lähenemisviisi, mille kohaselt tuleks kohtusüsteemi reformi ja siseküsimuste teemasid ühinemisprotsessis varakult käsitleda; märgib siiski, et justiitsküsimustele eraldatakse keskmiselt kõigest 2,87 % ja korruptsioonivastasele võitlusele kõigest 0,52 % kogu ELi ühinemiseelse abi rahastamisvahendist aastateks 2007–2013; |
| --- | --- |

10.

rõhutab komisjoni uut lähenemisviisi, mille kohaselt tuleks kohtusüsteemi reformi ja siseküsimuste teemasid ühinemisprotsessis varakult käsitleda; märgib siiski, et justiitsküsimustele eraldatakse keskmiselt kõigest 2,87 % ja korruptsioonivastasele võitlusele kõigest 0,52 % kogu ELi ühinemiseelse abi rahastamisvahendist aastateks 2007–2013;

Tabel 3: Kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides kohtusüsteemi reformi ja korruptsioonivastasesse võitlusesse investeeritud rahaliste vahendite tase võrreldes kogu ELi ühinemiseelse abi rahastamisvahenditega aastateks 2007-2012
   (8)

| Riik | ELi ühinemiseelse abi rahastamisvahend kokku | Kohtusüsteemi reformi investeeritud vahendid | % | Korruptsioonivastasesse võitlusesse investeeritud vahendid | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Albaania | 591 200 000,00 | 46 954 563,08 | 7,94 | 3 500 000,00 | 0,59 |
| Bosnia ja Hertsegoviina | 655 300 000,00 | 35 918 893,00 | 5,48 | 4 322 690,00 | 0,66 |
| Horvaatia | 998 000 000,00 | 28 124 764,60 | 2,81 | 9 552 355,11 | 0,96 |
| Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik | 615 100 000,00 | 8 903 000,00 | 1,45 | 13 285 000,00 | 2,16 |
| Kosovo | 635 300 000,00 | 63 613 000,00 | 10,01 | 6 500 000,00 | 1,02 |
| Montenegro | 235 600 000,00 | 4 377 111,00 | 1,86 | 6 391 722,00 | 2,71 |
| Serbia | 1 385 400 000,00 | 43 049 638,04 | 3,11 | 3 383 317,64 | 0,24 |
| Türgi | 4 799 000 000,00 | 79 287 735,00 | 1,65 | 4 810 000,00 | 0,10 |

Riik

ELi ühinemiseelse abi rahastamisvahend kokku

Kohtusüsteemi reformi investeeritud vahendid

%

Korruptsioonivastasesse võitlusesse investeeritud vahendid

%

Albaania

591 200 000,00

46 954 563,08

7,94

3 500 000,00

0,59

Bosnia ja Hertsegoviina

655 300 000,00

35 918 893,00

5,48

4 322 690,00

0,66

Horvaatia

998 000 000,00

28 124 764,60

2,81

9 552 355,11

0,96

Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik

615 100 000,00

8 903 000,00

1,45

13 285 000,00

2,16

Kosovo

635 300 000,00

63 613 000,00

10,01

6 500 000,00

1,02

Montenegro

235 600 000,00

4 377 111,00

1,86

6 391 722,00

2,71

Serbia

1 385 400 000,00

43 049 638,04

3,11

3 383 317,64

0,24

Türgi

4 799 000 000,00

79 287 735,00

1,65

4 810 000,00

0,10

| 11. | märgib, et riiklike ametiasutuste poolne kaasrahastamise määr on riigiti väga erinev: Horvaatia ja Türgi kaasrahastavad enamikke projekte, seevastu kõiki Serbia projekte rahastatakse täies ulatuses ELi ühinemiseelsest abist; on arvamusel, et kaasrahastatavate projektidega, eelkõige kohtusüsteemi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas, kaasneb abisaajate suurem omavastutuse määr; kutsub seetõttu komisjoni üles suurendama ühinemiseelse abi rahastamisvahendi IPA II raames riiklike ametiasutuste poolt kaasrahastatavate projektide arvu; |
| --- | --- |

11.

märgib, et riiklike ametiasutuste poolne kaasrahastamise määr on riigiti väga erinev: Horvaatia ja Türgi kaasrahastavad enamikke projekte, seevastu kõiki Serbia projekte rahastatakse täies ulatuses ELi ühinemiseelsest abist; on arvamusel, et kaasrahastatavate projektidega, eelkõige kohtusüsteemi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas, kaasneb abisaajate suurem omavastutuse määr; kutsub seetõttu komisjoni üles suurendama ühinemiseelse abi rahastamisvahendi IPA II raames riiklike ametiasutuste poolt kaasrahastatavate projektide arvu;

| 12. | on arvamusel, et kohtusüsteemi reformi ja korruptsioonivastasesse võitlusesse investeeritud ühinemiseelse abi tase ei kajasta komisjoni kehtestatud prioriteeti selles valdkonnas; võttes arvesse kohtusüsteemi ja korruptsiooniga seotud teemade olulisust, selles valdkonnas esinevate probleemide tõsidust ning positiivset ülekanduvat mõju ja koostoimet, millest saaksid muud sektorid kohtusüsteemi ja korruptsioonivastase võitluse reformide nõuetekohase lõpuleviimise ja rakendamise korral kasu, nõuab tungivalt, et komisjon ja abisaajad riigid eraldaksid nendele kahele sektorile olulisemal ja piisaval tasemel rahalisi vahendeid; märgib sellegipoolest, et muud tegurid, nagu õigusriigi ja kohtusüsteemi valdkonnas peetavad riigipõhised struktureeritud dialoogid, avaldavad olulist mõju ELi ühinemiseelse abi tõhususele kohtusüsteemi reformimisel ja korruptsiooni vastu võitlemisel; nendib seetõttu, et rahastamise kogumahus osalemise määr ei ole ainuke kriteerium, millega tagada õigusriigi tugevdamisele ja korruptsioonivastase võitluse tõhustamisele suunatud ELi pingutuste tulemuslikkus; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et kohtusüsteemi reformi ja korruptsioonivastasesse võitlusesse investeeritud ühinemiseelse abi tase ei kajasta komisjoni kehtestatud prioriteeti selles valdkonnas; võttes arvesse kohtusüsteemi ja korruptsiooniga seotud teemade olulisust, selles valdkonnas esinevate probleemide tõsidust ning positiivset ülekanduvat mõju ja koostoimet, millest saaksid muud sektorid kohtusüsteemi ja korruptsioonivastase võitluse reformide nõuetekohase lõpuleviimise ja rakendamise korral kasu, nõuab tungivalt, et komisjon ja abisaajad riigid eraldaksid nendele kahele sektorile olulisemal ja piisaval tasemel rahalisi vahendeid; märgib sellegipoolest, et muud tegurid, nagu õigusriigi ja kohtusüsteemi valdkonnas peetavad riigipõhised struktureeritud dialoogid, avaldavad olulist mõju ELi ühinemiseelse abi tõhususele kohtusüsteemi reformimisel ja korruptsiooni vastu võitlemisel; nendib seetõttu, et rahastamise kogumahus osalemise määr ei ole ainuke kriteerium, millega tagada õigusriigi tugevdamisele ja korruptsioonivastase võitluse tõhustamisele suunatud ELi pingutuste tulemuslikkus;

| 13. | avaldab kahetsust tõsiasja üle, et rahastamine IPA I raames tundub olevat nende valdkondade olulisust arvestades piiratud; täheldab siiski mõningate kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide vähest suutlikkust abi õigusriigi valdkonnas ära kasutada; peab oluliseks parandada IPA II raames eraldatava ühinemiseelse rahalise abi haldamist selles valdkonnas ja rõhutab, et edusamme konkreetsete eesmärkide saavutamisel sõltumatu ja tõhusa kohtusüsteemi, õigusriigi ja korruptsiooniga võitlemise osas, sealhulgas nende elluviimisel, tuleks jälgida ja hinnata kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate alusel; peab samuti oluliseks luua IPA II raames tulemuslikkuse stiimulid, et tunnustada märkimisväärseid edusamme strateegiadokumentides sätestatud eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

13.

avaldab kahetsust tõsiasja üle, et rahastamine IPA I raames tundub olevat nende valdkondade olulisust arvestades piiratud; täheldab siiski mõningate kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide vähest suutlikkust abi õigusriigi valdkonnas ära kasutada; peab oluliseks parandada IPA II raames eraldatava ühinemiseelse rahalise abi haldamist selles valdkonnas ja rõhutab, et edusamme konkreetsete eesmärkide saavutamisel sõltumatu ja tõhusa kohtusüsteemi, õigusriigi ja korruptsiooniga võitlemise osas, sealhulgas nende elluviimisel, tuleks jälgida ja hinnata kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate alusel; peab samuti oluliseks luua IPA II raames tulemuslikkuse stiimulid, et tunnustada märkimisväärseid edusamme strateegiadokumentides sätestatud eesmärkide saavutamisel;

| 14. | avaldab kahetsust, et komisjonil puudub ELi ühinemiseelsete projektide jaoks vahend automaatse täitmise määra tagamiseks, ning rõhutab, et täitmise määra teadmine on äärmiselt oluline, et jälgida projektide tõhusat rakendamist ja seega välja tuua võimalikud kitsaskohad võimalikult varajases etapis; kutsub komisjoni üles koondama kuue kuu kaupa andmeid projektide täitmise määra kohta, millele on antud ELi ühinemiseelset abi; |
| --- | --- |

14.

avaldab kahetsust, et komisjonil puudub ELi ühinemiseelsete projektide jaoks vahend automaatse täitmise määra tagamiseks, ning rõhutab, et täitmise määra teadmine on äärmiselt oluline, et jälgida projektide tõhusat rakendamist ja seega välja tuua võimalikud kitsaskohad võimalikult varajases etapis; kutsub komisjoni üles koondama kuue kuu kaupa andmeid projektide täitmise määra kohta, millele on antud ELi ühinemiseelset abi;

| 15. | märgib, et koostöö kohtusüsteemi reformi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas toimub ka poliitilisel tasandil kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikidega õigusriigi ja kohtusüsteemi teemal peetavate riigipõhiste struktureeritud dialoogide raames; |
| --- | --- |

15.

märgib, et koostöö kohtusüsteemi reformi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas toimub ka poliitilisel tasandil kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikidega õigusriigi ja kohtusüsteemi teemal peetavate riigipõhiste struktureeritud dialoogide raames;

Üldised tähelepanekud

| 16. | rõhutab, et kohtusüsteemi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas elluviidavate ühinemiseelsete projektide tõhusus sõltub eelkõige asutuste poliitilisest tahtest reforme heaks kiita ja täielikult rakendada; peab kahetsusväärseks, et enamikus kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides puudub tugev poliitiline toetus viia läbi tõhusaid reforme korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks või täiesti sõltumatult tegutseva kohtusüsteemi rajamiseks; tuletab meelde, et kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid saavad ELilt ühinemiseelset abi, et viia oma õigussüsteem, nii seadusandlus kui ka kohtupraktika, kooskõlla Euroopa standarditega; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et kohtusüsteemi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas elluviidavate ühinemiseelsete projektide tõhusus sõltub eelkõige asutuste poliitilisest tahtest reforme heaks kiita ja täielikult rakendada; peab kahetsusväärseks, et enamikus kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides puudub tugev poliitiline toetus viia läbi tõhusaid reforme korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks või täiesti sõltumatult tegutseva kohtusüsteemi rajamiseks; tuletab meelde, et kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid saavad ELilt ühinemiseelset abi, et viia oma õigussüsteem, nii seadusandlus kui ka kohtupraktika, kooskõlla Euroopa standarditega;

Kohtusüsteemi reform

| 17. | väljendab heameelt muudatuste üle, millega viiakse institutsionaalne ja õigusraamistik paremasse kooskõlla ELi õigustikuga, ning kohtusüsteemi institutsionaalse struktuuri ajakohastamise üle; võtab teadmiseks näiteks kohtuasjade haldamise süsteemi kasutuselevõtmise positiivse mõju kohtute erapooletusele ja tõhususele, ehkki süsteemi toimimist ja tulemuslikkust takistavad mõnikord liialt ambitsioonikad eesmärgid, nagu Kosovo puhul; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt muudatuste üle, millega viiakse institutsionaalne ja õigusraamistik paremasse kooskõlla ELi õigustikuga, ning kohtusüsteemi institutsionaalse struktuuri ajakohastamise üle; võtab teadmiseks näiteks kohtuasjade haldamise süsteemi kasutuselevõtmise positiivse mõju kohtute erapooletusele ja tõhususele, ehkki süsteemi toimimist ja tulemuslikkust takistavad mõnikord liialt ambitsioonikad eesmärgid, nagu Kosovo puhul;

| 18. | palub komisjonil määratleda selgemalt kohtusüsteemi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonna projektide ulatus, et võimaldada järjepidevamat järelevalvet ja aruandlust nendes valdkondades; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil määratleda selgemalt kohtusüsteemi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonna projektide ulatus, et võimaldada järjepidevamat järelevalvet ja aruandlust nendes valdkondades;

| 19. | rõhutab, et parlament tuleks aktiivselt kaasata ühinemiseelse rahalise abi eraldamise ja kulutamise järelevalvesse kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides kõikides valdkondades, sh kohtusüsteem ja korruptsioonivastane võitlus; rõhutab seetõttu, et parlamenti tuleks hoida kursis IPA rakendamise ning kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele rahaliste vahendite eraldamisega; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et parlament tuleks aktiivselt kaasata ühinemiseelse rahalise abi eraldamise ja kulutamise järelevalvesse kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides kõikides valdkondades, sh kohtusüsteem ja korruptsioonivastane võitlus; rõhutab seetõttu, et parlamenti tuleks hoida kursis IPA rakendamise ning kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele rahaliste vahendite eraldamisega;

| 20. | tuletab meelde, et õigusriik on demokraatliku valitsemistava nurgakivi ja toimiva turumajanduse eeltingimus ning toonitab, et kohtusüsteemi reforme tuleb käsitleda laiemas kontekstis; rõhutab, et kohtusüsteem peab olema tõhusam, õiglasem ja paremini prognoositav, et tagada inimeste ja ettevõtete usaldus kohtusüsteemi suhtes; rõhutab sellega seoses vajadust kehtestada kohtuasjade juhuslik jaotamine kohtute vahel, tagada õigeaegne õigusemõistmine ja kohtupraktika ühtlustamine, kõikide kohtuotsuste avaldamine ja lihtne kättesaadavus kohe pärast otsuste vastuvõtmist ning e-õiguskeskkonna kasutamisega kaasnevad eelised, sealhulgas rahalised eelised; juhib tähelepanu asjaolule, et kohtunike, prokuröride ja ametnike piisav ja pidev koolitamine on väga oluline; märgib, et uue lähenemisviisiga tuleks ühinemisläbirääkimistel keskenduda kõnealustele küsimustele; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et õigusriik on demokraatliku valitsemistava nurgakivi ja toimiva turumajanduse eeltingimus ning toonitab, et kohtusüsteemi reforme tuleb käsitleda laiemas kontekstis; rõhutab, et kohtusüsteem peab olema tõhusam, õiglasem ja paremini prognoositav, et tagada inimeste ja ettevõtete usaldus kohtusüsteemi suhtes; rõhutab sellega seoses vajadust kehtestada kohtuasjade juhuslik jaotamine kohtute vahel, tagada õigeaegne õigusemõistmine ja kohtupraktika ühtlustamine, kõikide kohtuotsuste avaldamine ja lihtne kättesaadavus kohe pärast otsuste vastuvõtmist ning e-õiguskeskkonna kasutamisega kaasnevad eelised, sealhulgas rahalised eelised; juhib tähelepanu asjaolule, et kohtunike, prokuröride ja ametnike piisav ja pidev koolitamine on väga oluline; märgib, et uue lähenemisviisiga tuleks ühinemisläbirääkimistel keskenduda kõnealustele küsimustele;

| 21. | peab oluliseks siduda ELi finantsabi tugevamalt laienemispoliitika prioriteetidega, eelkõige õigusriigi osas, et parandada kohtusüsteemide sõltumatust, usaldusväärsust, erapooletust, professionaalsust, läbipaistvust ja tõhusust; rõhutab, et prognoositav ja piisav rahastamine on jätkusuutlike kohtusüsteemi reformide eeltingimus; rõhutab, kui oluline on kohtunike, prokuröride ja ametnike pidev erialane koolitus; nõuab, et kodanikuühiskonna osalistele, rahaliste vahendite kasutamise jälgijatele ja väärkasutamisest teatajatele antaks rohkem finantsabi ja et nendega tehtaks koostööd, et suurendada kohtusüsteemi läbipaistvust ja selle pikaajalist suutlikkust; |
| --- | --- |

21.

peab oluliseks siduda ELi finantsabi tugevamalt laienemispoliitika prioriteetidega, eelkõige õigusriigi osas, et parandada kohtusüsteemide sõltumatust, usaldusväärsust, erapooletust, professionaalsust, läbipaistvust ja tõhusust; rõhutab, et prognoositav ja piisav rahastamine on jätkusuutlike kohtusüsteemi reformide eeltingimus; rõhutab, kui oluline on kohtunike, prokuröride ja ametnike pidev erialane koolitus; nõuab, et kodanikuühiskonna osalistele, rahaliste vahendite kasutamise jälgijatele ja väärkasutamisest teatajatele antaks rohkem finantsabi ja et nendega tehtaks koostööd, et suurendada kohtusüsteemi läbipaistvust ja selle pikaajalist suutlikkust;

| 22. | väljendab kahetsust selle üle, et ELi rahalise abi mõju ja jätkusuutlikkust vähendab suurel määral prognoositava õigussüsteemi ja piisava riigipoolse omafinantseeringu puudumine; |
| --- | --- |

22.

väljendab kahetsust selle üle, et ELi rahalise abi mõju ja jätkusuutlikkust vähendab suurel määral prognoositava õigussüsteemi ja piisava riigipoolse omafinantseeringu puudumine;

| 23. | märgib, et uue lähenemisviisiga kavatsetakse ühinemisläbirääkimistel keskenduda kõnealustele küsimustele; |
| --- | --- |

23.

märgib, et uue lähenemisviisiga kavatsetakse ühinemisläbirääkimistel keskenduda kõnealustele küsimustele;

Korruptsioonivastane võitlus

| 24. | märgib, et korruptsioon on enamikus kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides suur probleem; on mures, et mitme Lääne-Balkani riigi eduaruannetes märgiti, et piirkonnas valitsenud konfliktide ajal kurjategijate, organiseeritud kuritegevuse võrgustike ja poliitilise eliidi vahel tekkinud sidemed kestavad edasi ka tänapäeva ühiskondades; tunneb tõsist muret mõnes asjaomases riigis esineva poliitilise juhtkonna korrumpeerituse pärast nö riigi omastamise tasemel; |
| --- | --- |

24.

märgib, et korruptsioon on enamikus kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides suur probleem; on mures, et mitme Lääne-Balkani riigi eduaruannetes märgiti, et piirkonnas valitsenud konfliktide ajal kurjategijate, organiseeritud kuritegevuse võrgustike ja poliitilise eliidi vahel tekkinud sidemed kestavad edasi ka tänapäeva ühiskondades; tunneb tõsist muret mõnes asjaomases riigis esineva poliitilise juhtkonna korrumpeerituse pärast nö riigi omastamise tasemel;

| 25. | märgib, et tõeline rakendamine ja konkreetsed tulemused korruptsioonivastase võitluse valdkonnas, eelkõige kõrgetasemelise poliitilise korruptsiooni ja kohtusüsteemis esinevate korruptsioonijuhtumite puhul, on endiselt suur probleem ning et edusammude mõõtmiseks tuleb üles ehitada kohtu alla andmise ja süüdimõistmise juhtumite veenvate tulemuste süsteem; väljendab heameelt asjaolu üle, et uue lähenemisviisiga keskendutakse ühinemisläbirääkimistel kõnealustele küsimustele; rõhutab, et korruptsioonivastast tegevust tuleb paremini kavandada ja see peab põhinema laia sidusrühmade ringi koostööl; kutsub komisjoni üles töötama välja pikaajalise ja laiaulatusliku strateegilise lähenemisviisi, mille kohaselt rahastab EL neid kodanikuühiskonna organisatsioone, kes tegutsevad läbipaistvuse ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas nii siseriiklikul kui Euroopa tasandil; märgib, et uue lähenemisviisiga kavatsetakse ühinemisläbirääkimistel keskenduda kõnealustele küsimustele; |
| --- | --- |

25.

märgib, et tõeline rakendamine ja konkreetsed tulemused korruptsioonivastase võitluse valdkonnas, eelkõige kõrgetasemelise poliitilise korruptsiooni ja kohtusüsteemis esinevate korruptsioonijuhtumite puhul, on endiselt suur probleem ning et edusammude mõõtmiseks tuleb üles ehitada kohtu alla andmise ja süüdimõistmise juhtumite veenvate tulemuste süsteem; väljendab heameelt asjaolu üle, et uue lähenemisviisiga keskendutakse ühinemisläbirääkimistel kõnealustele küsimustele; rõhutab, et korruptsioonivastast tegevust tuleb paremini kavandada ja see peab põhinema laia sidusrühmade ringi koostööl; kutsub komisjoni üles töötama välja pikaajalise ja laiaulatusliku strateegilise lähenemisviisi, mille kohaselt rahastab EL neid kodanikuühiskonna organisatsioone, kes tegutsevad läbipaistvuse ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas nii siseriiklikul kui Euroopa tasandil; märgib, et uue lähenemisviisiga kavatsetakse ühinemisläbirääkimistel keskenduda kõnealustele küsimustele;

| 26. | loodab korruptsiooniga võitlemisel näha positiivseid tulemusi erapooletute ja edukate süüdistuste esitamisel ja kohtuotsuste tegemisel, sealhulgas kõrgetasemeliste juhtumite korral, et suurendada kodanike usaldust õigusriigi ja avalike asutuste vastu; kutsub asjaomaseid ametiasutusi üles parandama institutsioonidevahelist koostööd, eelkõige õiguskaitseorganitega, suurendama üldsuse teadlikkust ja arendama korruptsioonivastaste eeskirjade ja meetmete kavandamise, jõustamise ja järelevalve suutlikkust ning tegema tihedat koostööd korruptsioonivastaste riikide rühmaga (GRECO) ja sõltumatute riigiorganitega, nagu korruptsioonivastase võitlusega tegelevad asutused; nõuab riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil korruptsiooni ennetamise ja selle vastu võitlemise strateegiate rakendamist; |
| --- | --- |

26.

loodab korruptsiooniga võitlemisel näha positiivseid tulemusi erapooletute ja edukate süüdistuste esitamisel ja kohtuotsuste tegemisel, sealhulgas kõrgetasemeliste juhtumite korral, et suurendada kodanike usaldust õigusriigi ja avalike asutuste vastu; kutsub asjaomaseid ametiasutusi üles parandama institutsioonidevahelist koostööd, eelkõige õiguskaitseorganitega, suurendama üldsuse teadlikkust ja arendama korruptsioonivastaste eeskirjade ja meetmete kavandamise, jõustamise ja järelevalve suutlikkust ning tegema tihedat koostööd korruptsioonivastaste riikide rühmaga (GRECO) ja sõltumatute riigiorganitega, nagu korruptsioonivastase võitlusega tegelevad asutused; nõuab riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil korruptsiooni ennetamise ja selle vastu võitlemise strateegiate rakendamist;

| 27. | peab ajakirjandus-, massiteabevahendite ja digitaalset vabadust väga tähtsaks võimuorganite kontrolli teostamisel ja oluliseks vahendiks korruptsiooni vastu võitlemisel, kuna see on sõnavabaduse platvorm ning tagab üldsuse juurdepääsu teabele; nõuab seetõttu, et neid vabadusi edendataks aktiivselt IPA programmide kaudu, mis peaks olema suunatud valitsustele, kodanikele, ajakirjandusele ja massiteabevahenditele; |
| --- | --- |

27.

peab ajakirjandus-, massiteabevahendite ja digitaalset vabadust väga tähtsaks võimuorganite kontrolli teostamisel ja oluliseks vahendiks korruptsiooni vastu võitlemisel, kuna see on sõnavabaduse platvorm ning tagab üldsuse juurdepääsu teabele; nõuab seetõttu, et neid vabadusi edendataks aktiivselt IPA programmide kaudu, mis peaks olema suunatud valitsustele, kodanikele, ajakirjandusele ja massiteabevahenditele;

| 28. | on mures, et ELi ühinemiseelset abi ei kasutata piirkondliku lähenemisviisi ja strateegia puudumise tõttu alati järjekindlalt; rõhutab näiteks, et kui Horvaatias rajati ELi ühinemiseelse abiga selline korruptsioonivastase võitluse amet, millel on uurimisvolitused, rahastati Kosovos uurimisvolitusteta korruptsioonivastase võitluse ameti loomist, mis seab kahtluse alla ameti tõhususe; kutsub seetõttu komisjoni üles töötama välja selge piirkondliku strateegia, et vältida kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides vastakate süsteemide rahastamist; |
| --- | --- |

28.

on mures, et ELi ühinemiseelset abi ei kasutata piirkondliku lähenemisviisi ja strateegia puudumise tõttu alati järjekindlalt; rõhutab näiteks, et kui Horvaatias rajati ELi ühinemiseelse abiga selline korruptsioonivastase võitluse amet, millel on uurimisvolitused, rahastati Kosovos uurimisvolitusteta korruptsioonivastase võitluse ameti loomist, mis seab kahtluse alla ameti tõhususe; kutsub seetõttu komisjoni üles töötama välja selge piirkondliku strateegia, et vältida kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides vastakate süsteemide rahastamist;

Projektide rakendamine

| 29. | märgib, et ühinemiseelsed projektid kestavad vahemikus 1–3,5 aastat; tunnistab väliste temaatiliste hindamiste põhjal, et sellised tähtajad on proovilepanevad või isegi liiga ambitsioonikad, arvestades enamiku projektide laia ulatust ja nende arvukaid, sageli paljutahulisi osi; võttes arvesse kohtusüsteemi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonna reformide keerukust ja üksnes eelkavandamisele kuluvat aega, soovitab, et komisjon võtaks ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) programmitöö ja projektide osas asjakohaseid meetmeid, mille tulemuseks oleks pikem ajaline raamistik (5–7 aastat), kaasates eelnevalt kindlaks määratud ja perioodilised läbivaatused, mis võimaldaksid paindlikumaid kohandusi, sealhulgas rahastamise tasandil; |
| --- | --- |

29.

märgib, et ühinemiseelsed projektid kestavad vahemikus 1–3,5 aastat; tunnistab väliste temaatiliste hindamiste põhjal, et sellised tähtajad on proovilepanevad või isegi liiga ambitsioonikad, arvestades enamiku projektide laia ulatust ja nende arvukaid, sageli paljutahulisi osi; võttes arvesse kohtusüsteemi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonna reformide keerukust ja üksnes eelkavandamisele kuluvat aega, soovitab, et komisjon võtaks ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) programmitöö ja projektide osas asjakohaseid meetmeid, mille tulemuseks oleks pikem ajaline raamistik (5–7 aastat), kaasates eelnevalt kindlaks määratud ja perioodilised läbivaatused, mis võimaldaksid paindlikumaid kohandusi, sealhulgas rahastamise tasandil;

| 30. | tunneb muret projektide rakendamisel esinevate pidevate viivituste pärast ja sellest tulenevalt ka projektide tõhususe pärast; märgib, et näiteks Türgis esineb projektide puhul enne lepingute täitmist pakkumise ja lepingute sõlmimise kitsaskohtade tõttu keskmiselt üheaastane viivitus, samas kui Horvaatias allkirjastati PHARE programmidega seotud lepingud keskmiselt rohkem kui üks aasta kavandatust hiljem, kõigest mõni päev enne rahastamiskokkuleppes kehtestatud lepingu sõlmimise tähtaega; |
| --- | --- |

30.

tunneb muret projektide rakendamisel esinevate pidevate viivituste pärast ja sellest tulenevalt ka projektide tõhususe pärast; märgib, et näiteks Türgis esineb projektide puhul enne lepingute täitmist pakkumise ja lepingute sõlmimise kitsaskohtade tõttu keskmiselt üheaastane viivitus, samas kui Horvaatias allkirjastati PHARE programmidega seotud lepingud keskmiselt rohkem kui üks aasta kavandatust hiljem, kõigest mõni päev enne rahastamiskokkuleppes kehtestatud lepingu sõlmimise tähtaega;

| 31. | on lisaks mures selle pärast, et kuna ühinemiseelse abi eeskirjade keerukuse ja vähese paindlikkuse tõttu on asjaomasesse projekti keeruline uusi tegevusi lisada, luuakse sellega tõenäoliselt negatiivne stiimul tegevuse kordamiseks või stiimul projekti mitterahuldava kontseptsiooni aktsepteerimiseks; on siiski arvamusel, et tasakaal projektide tõhusust toetava paindlikkuse ning rikkumiste vältimise ja hinna ja kvaliteedi suhte tagamise vajaduse vahel tuleb veel leida; kutsub komisjoni selles osas ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames meetmeid võtma; |
| --- | --- |

31.

on lisaks mures selle pärast, et kuna ühinemiseelse abi eeskirjade keerukuse ja vähese paindlikkuse tõttu on asjaomasesse projekti keeruline uusi tegevusi lisada, luuakse sellega tõenäoliselt negatiivne stiimul tegevuse kordamiseks või stiimul projekti mitterahuldava kontseptsiooni aktsepteerimiseks; on siiski arvamusel, et tasakaal projektide tõhusust toetava paindlikkuse ning rikkumiste vältimise ja hinna ja kvaliteedi suhte tagamise vajaduse vahel tuleb veel leida; kutsub komisjoni selles osas ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames meetmeid võtma;

| 32. | on arvamusel, et enne suuremahuliste projektide lõplikku käivitamist tuleks alati teha katseprojekt, et tuvastada ja tasandada võimalikke puudujääke, piirata välditavate viivituste ja probleemide esinemist ning mõõta saavutatavaid tulemusi; |
| --- | --- |

32.

on arvamusel, et enne suuremahuliste projektide lõplikku käivitamist tuleks alati teha katseprojekt, et tuvastada ja tasandada võimalikke puudujääke, piirata välditavate viivituste ja probleemide esinemist ning mõõta saavutatavaid tulemusi;

| 33. | märgib, et terviklikuma valdkondliku lähenemisviisiga kohtusüsteemi reformi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas kaasneksid positiivsed muutused, näiteks suurem keskendumine riiklikele reformipüüdlustele, doonorriikide tegevuse tõhusam koordineerimine ja parema vastastikuse toime tagamine eri projektide vahel; kutsub komisjoni üles kasutama valdkondlikku lähenemisviisi kooskõlas suunistega valdkondliku lähenemisviisi kasutamiseks ühinemiseelse abi puhul ning tagama, et suurendatakse abi saavate riikide suutlikkust välja töötada ja rakendada otstarbekaid valdkondlikke strateegiaid; kutsub komisjoni üles koostama ka edaspidi suuniseid valdkondliku lähenemisviisi kasutamiseks ühinemiseelse abi (IPA II) kavandamise ja programmitöö etappides; on arvamusel, et enamikus abi saavates riikides ei ole institutsiooniline struktuur ega eelarveprotsessid sellisel tasemel, mis võimaldaksid valdkonnapõhist eelarvetoetust, ning kutsub komisjoni üles edendama kõnealustes riikides vajalikke institutsioonilisi ja menetluslikke kohandusi; |
| --- | --- |

33.

märgib, et terviklikuma valdkondliku lähenemisviisiga kohtusüsteemi reformi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas kaasneksid positiivsed muutused, näiteks suurem keskendumine riiklikele reformipüüdlustele, doonorriikide tegevuse tõhusam koordineerimine ja parema vastastikuse toime tagamine eri projektide vahel; kutsub komisjoni üles kasutama valdkondlikku lähenemisviisi kooskõlas suunistega valdkondliku lähenemisviisi kasutamiseks ühinemiseelse abi puhul ning tagama, et suurendatakse abi saavate riikide suutlikkust välja töötada ja rakendada otstarbekaid valdkondlikke strateegiaid; kutsub komisjoni üles koostama ka edaspidi suuniseid valdkondliku lähenemisviisi kasutamiseks ühinemiseelse abi (IPA II) kavandamise ja programmitöö etappides; on arvamusel, et enamikus abi saavates riikides ei ole institutsiooniline struktuur ega eelarveprotsessid sellisel tasemel, mis võimaldaksid valdkonnapõhist eelarvetoetust, ning kutsub komisjoni üles edendama kõnealustes riikides vajalikke institutsioonilisi ja menetluslikke kohandusi;

| 34. | rõhutab, et koostöö ja kooskõlastus teiste rahastajate ja rahvusvaheliste finantsasutustega on ülimalt oluline selleks, et vältida topelttööd, tagada abi tulemuslikkus ja toetada suutlikkuse suurendamist kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides; peab kahetsusväärseks, et kohtusüsteemi reform ja võitlus korruptsiooni vastu ei kuulu ELi, rahvusvaheliste finantsasutuste, kahepoolsete rahastajate ja Lääne-Balkani valitsuste ühisalgatuse Lääne-Balkani investeerimiskeskkond kohaldamisalasse, mis aitaks suurendada rahastajate toetuse ühtsust; kutsub komisjoni ja tema partnereid üles looma Lääne-Balkani investeerimiskeskkonnaga sarnast struktuuri, et tõhustada koostööd ja kooskõlastust kohtusüsteemi reformi ja korruptsiooni vastu võitlemise valdkonnas, ning teavitama parlamenti korrapäraselt selles küsimuses tehtud edusammudest; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et koostöö ja kooskõlastus teiste rahastajate ja rahvusvaheliste finantsasutustega on ülimalt oluline selleks, et vältida topelttööd, tagada abi tulemuslikkus ja toetada suutlikkuse suurendamist kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides; peab kahetsusväärseks, et kohtusüsteemi reform ja võitlus korruptsiooni vastu ei kuulu ELi, rahvusvaheliste finantsasutuste, kahepoolsete rahastajate ja Lääne-Balkani valitsuste ühisalgatuse Lääne-Balkani investeerimiskeskkond kohaldamisalasse, mis aitaks suurendada rahastajate toetuse ühtsust; kutsub komisjoni ja tema partnereid üles looma Lääne-Balkani investeerimiskeskkonnaga sarnast struktuuri, et tõhustada koostööd ja kooskõlastust kohtusüsteemi reformi ja korruptsiooni vastu võitlemise valdkonnas, ning teavitama parlamenti korrapäraselt selles küsimuses tehtud edusammudest;

Tulemused ja jätkusuutlikkus

| 35. | võtab teadmiseks, et pärast oma ühinemiseelsete projektide (aastateks 2001–2005) auditit nentis Euroopa Kontrollikoda, et projektide jätkusuutlikkust oleks võimalik parandada, kui: i) suurendatakse abisaajate kaasatust; ii) ühtegi projekti ei käivitata ilma haldamiskavata; iii) komisjon kontrollib vahendite jaotamist põhjalikumalt ja hindab ELi rahastatud seadmete ja taristute kasutamist ning iv) tehnilise abi andmist täiendatakse piisaval määral institutsiooniliste muudatuste aktiivse julgustamisega; rõhutab, et hoolimata ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) programmi raames tehtud parandustest on osa puudusi endiselt alles jäänud, eelkõige seoses sidusrühmade kaasatuse ja projektide haldamisega, ning märgib, et näiteks 2011. aasta kavandamisprotsessi ajal Türgis ei kaasatud abisaajaid viimase 12 kuu jooksul peaaegu üldse; |
| --- | --- |

35.

võtab teadmiseks, et pärast oma ühinemiseelsete projektide (aastateks 2001–2005) auditit nentis Euroopa Kontrollikoda, et projektide jätkusuutlikkust oleks võimalik parandada, kui: i) suurendatakse abisaajate kaasatust; ii) ühtegi projekti ei käivitata ilma haldamiskavata; iii) komisjon kontrollib vahendite jaotamist põhjalikumalt ja hindab ELi rahastatud seadmete ja taristute kasutamist ning iv) tehnilise abi andmist täiendatakse piisaval määral institutsiooniliste muudatuste aktiivse julgustamisega; rõhutab, et hoolimata ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) programmi raames tehtud parandustest on osa puudusi endiselt alles jäänud, eelkõige seoses sidusrühmade kaasatuse ja projektide haldamisega, ning märgib, et näiteks 2011. aasta kavandamisprotsessi ajal Türgis ei kaasatud abisaajaid viimase 12 kuu jooksul peaaegu üldse;

| 36. | võtab teadmiseks, et ühinemiseelsed projektid põhinevad projektide toimikutel, milles on esitatud projekti üldised ja konkreetsed eesmärgid, rakendatavate meetmete kava, nende ajakava, rakendamise maksumus ja vahendid ning tulemusnäitajad, millega võrreldes on võimalik projekti edukust hinnata; |
| --- | --- |

36.

võtab teadmiseks, et ühinemiseelsed projektid põhinevad projektide toimikutel, milles on esitatud projekti üldised ja konkreetsed eesmärgid, rakendatavate meetmete kava, nende ajakava, rakendamise maksumus ja vahendid ning tulemusnäitajad, millega võrreldes on võimalik projekti edukust hinnata;

| 37. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade artiklis 30 (määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 – finantsmäärus) nähakse ette, et kõikidele ELi eelarvega hõlmatud tegevusvaldkondadele tuleb seada SMART eesmärgid (täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid) ning et tegevuspõhise eelarvestamise ja haldamise ühe osana tuleb need esitada iga-aastastes tegevusaruannetes; |
| --- | --- |

37.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade artiklis 30 (määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 – finantsmäärus) nähakse ette, et kõikidele ELi eelarvega hõlmatud tegevusvaldkondadele tuleb seada SMART eesmärgid (täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid) ning et tegevuspõhise eelarvestamise ja haldamise ühe osana tuleb need esitada iga-aastastes tegevusaruannetes;

| 38. | märgib, et projektide toimikud on aja jooksul täiustunud, hõlmates rohkem ja paremini kavandatud SMART eesmärke ning konkreetseid näitajaid projekti erinevate osade kohta; väljendab siiski muret selle pärast, et välishindamise kohaselt puudus osal projektidel ebasobivate näitajate tõttu tähelepanukese ja SMART näitajad ei olnud kohtusüsteemi jaoks alati sobivad; rõhutab vajadust kvalitatiivsete näitajate väljatöötamise järele, mis võimaldaksid mõõta projektide pikaajalist mõju; palub komisjonil jätkata suuniste väljatöötamist programmitöö kavandamise, järelevalve ja hindamise tulemusnäitajate jaoks 2014–2020 aasta finantsraamistikus seoses IPA IIga; on arvamusel, et vabaduse, turvalisuse ja õiguse alal tuleb välja töötada erinäitajad ja kasutada neid kooskõlas IPA II üldisema lähenemisviisiga; |
| --- | --- |

38.

märgib, et projektide toimikud on aja jooksul täiustunud, hõlmates rohkem ja paremini kavandatud SMART eesmärke ning konkreetseid näitajaid projekti erinevate osade kohta; väljendab siiski muret selle pärast, et välishindamise kohaselt puudus osal projektidel ebasobivate näitajate tõttu tähelepanukese ja SMART näitajad ei olnud kohtusüsteemi jaoks alati sobivad; rõhutab vajadust kvalitatiivsete näitajate väljatöötamise järele, mis võimaldaksid mõõta projektide pikaajalist mõju; palub komisjonil jätkata suuniste väljatöötamist programmitöö kavandamise, järelevalve ja hindamise tulemusnäitajate jaoks 2014–2020 aasta finantsraamistikus seoses IPA IIga; on arvamusel, et vabaduse, turvalisuse ja õiguse alal tuleb välja töötada erinäitajad ja kasutada neid kooskõlas IPA II üldisema lähenemisviisiga;

| 39. | on seisukohal, et kõrge kvaliteediga koolitamine on kohtusüsteemi reformide tähtis aspekt, ning väljendab heameelt asjaolu üle, et üle 30 % tehnilise abi ja teabevahetuse alasest (TAIEX) tegevusest toimub vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas, kuid seab kahtluse alla projektide toimikutes määratletud objektiivsete näitajate asjakohasuse, mida kasutatakse koolitustegevuse lisandväärtuse mõõtmiseks; rõhutab, et sellised näitajad nagu „koolitajate poolt läbi viidud koolitustegevuse kvaliteet ja kvantiteet” või „koolitatud õigusnõustajate rahulolu koolitusega” keskenduvad peamiselt väljundile ja jätavad tulemused märkamata; rõhutab näiteks, et asjaolu, et osalejad väidavad küsimustikus, et koolitus mõjutab nende tööd, ei ole iseenesest mõju näitaja; kutsub seetõttu komisjoni üles veelgi täiendama oma koolitusega seotud näitajaid ja korraldama põhjaliku mõjuhinnangu kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides ellu viidud koolitustegevuse kohta; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et kõrge kvaliteediga koolitamine on kohtusüsteemi reformide tähtis aspekt, ning väljendab heameelt asjaolu üle, et üle 30 % tehnilise abi ja teabevahetuse alasest (TAIEX) tegevusest toimub vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas, kuid seab kahtluse alla projektide toimikutes määratletud objektiivsete näitajate asjakohasuse, mida kasutatakse koolitustegevuse lisandväärtuse mõõtmiseks; rõhutab, et sellised näitajad nagu „koolitajate poolt läbi viidud koolitustegevuse kvaliteet ja kvantiteet” või „koolitatud õigusnõustajate rahulolu koolitusega” keskenduvad peamiselt väljundile ja jätavad tulemused märkamata; rõhutab näiteks, et asjaolu, et osalejad väidavad küsimustikus, et koolitus mõjutab nende tööd, ei ole iseenesest mõju näitaja; kutsub seetõttu komisjoni üles veelgi täiendama oma koolitusega seotud näitajaid ja korraldama põhjaliku mõjuhinnangu kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides ellu viidud koolitustegevuse kohta;

| 40. | mõistab hukka asjaolu, et sageli puuduvad paranemise mõõtmiseks lähtepunktina kasutatavad asjakohased alusandmed, mis takistab ühinemiseelsetest projektidest tulenevate muutuste mõõtmist; |
| --- | --- |

40.

mõistab hukka asjaolu, et sageli puuduvad paranemise mõõtmiseks lähtepunktina kasutatavad asjakohased alusandmed, mis takistab ühinemiseelsetest projektidest tulenevate muutuste mõõtmist;

| 41. | märgib, et õigusreformide toetamine on üks kõige tavapärasemaid ühinemiseelseid projekte; võtab teadmiseks, et institutsioonilised raamistikud on nüüd kooskõlas Euroopa standarditega, kuid väljendab muret selle pärast, et muudetud õigusaktide ja -raamistike jätkusuutlikkus kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides on ohus, kuna neil riikidel puudub üldine strateegia, nagu välishindajad märgivad; märgib, et sageli puuduvad määrused või täiendavad õigusaktid, muutused tööülesannetes ja vastutusalades ei ole selged ning töötajatel puudub nõuetekohane väljaõpe ja seetõttu ei oska nad uusi seadusi kohaldada nii, nagu kavandatud; rõhutab, et kohtusüsteemi reformi ja korruptsiooni vastu võitlemise toetamine peab olema pikaajaline ja terviklik koos hindamiskriteeriumidega ning hõlmama kogu protsessi uute raamistike, seaduste, määruste ja õigusaktide koostamisest kuni uurimise ja süüdistuse esitamiseni kõrgetasemelistes kohtuasjades; |
| --- | --- |

41.

märgib, et õigusreformide toetamine on üks kõige tavapärasemaid ühinemiseelseid projekte; võtab teadmiseks, et institutsioonilised raamistikud on nüüd kooskõlas Euroopa standarditega, kuid väljendab muret selle pärast, et muudetud õigusaktide ja -raamistike jätkusuutlikkus kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides on ohus, kuna neil riikidel puudub üldine strateegia, nagu välishindajad märgivad; märgib, et sageli puuduvad määrused või täiendavad õigusaktid, muutused tööülesannetes ja vastutusalades ei ole selged ning töötajatel puudub nõuetekohane väljaõpe ja seetõttu ei oska nad uusi seadusi kohaldada nii, nagu kavandatud; rõhutab, et kohtusüsteemi reformi ja korruptsiooni vastu võitlemise toetamine peab olema pikaajaline ja terviklik koos hindamiskriteeriumidega ning hõlmama kogu protsessi uute raamistike, seaduste, määruste ja õigusaktide koostamisest kuni uurimise ja süüdistuse esitamiseni kõrgetasemelistes kohtuasjades;

| 42. | märgib, et mitut abisaajat hõlmavate programmide tulemuslikkust ja jätkusuutlikkust ei ole veel hinnatud; palub Euroopa Kontrollikojal lisada need projektid tulevasse eriaruandesse kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele antava ühinemiseelse abi kohta; |
| --- | --- |

42.

märgib, et mitut abisaajat hõlmavate programmide tulemuslikkust ja jätkusuutlikkust ei ole veel hinnatud; palub Euroopa Kontrollikojal lisada need projektid tulevasse eriaruandesse kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele antava ühinemiseelse abi kohta;

Seire ja hindamine

| 43. | sedastab, et komisjon hindab ühinemiseelsete programmide mõju ja jätkusuutlikkust tulemuspõhise järelevalve aruannete abil, kuid peab kahetsusväärseks seda, et neid aruandeid ei tehta üldsusele kättesaadavaks; on arvamusel, et komisjoni eduaruanded peaksid kajastama tulemuspõhise järelevalve andmeid ning esitama programmide ja nende rakendamisjärgse mõju hinnangu; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon lisaks peatüki tulemuspõhise järelevalve andmete eduaruandesse kaasamise kohta; |
| --- | --- |

43.

sedastab, et komisjon hindab ühinemiseelsete programmide mõju ja jätkusuutlikkust tulemuspõhise järelevalve aruannete abil, kuid peab kahetsusväärseks seda, et neid aruandeid ei tehta üldsusele kättesaadavaks; on arvamusel, et komisjoni eduaruanded peaksid kajastama tulemuspõhise järelevalve andmeid ning esitama programmide ja nende rakendamisjärgse mõju hinnangu; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon lisaks peatüki tulemuspõhise järelevalve andmete eduaruandesse kaasamise kohta;

| 44. | rõhutab, et tulemustele suunatud järelevalvearuannete arv on riigiti ebaühtlane, ulatudes 31 aruandest Albaania kohta mitte ühegi aruandeni Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Montenegro ja Serbia kohta; rõhutab lisaks, et detsentraliseeritud rakendamissüsteemi kasutavad riigid ei ole kohustatud läbi viima väliseid tulemustele suunatud järelevalvearuandeid ning et seetõttu jälgitakse Horvaatias vähese sõltumatusega tegutsemist; kutsub komisjoni üles tagama kõikides kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides ELi ühinemiseelse abiga rahastatud programmide korrapärane ja põhjalik sõltumatu väline järelevalve; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et tulemustele suunatud järelevalvearuannete arv on riigiti ebaühtlane, ulatudes 31 aruandest Albaania kohta mitte ühegi aruandeni Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Montenegro ja Serbia kohta; rõhutab lisaks, et detsentraliseeritud rakendamissüsteemi kasutavad riigid ei ole kohustatud läbi viima väliseid tulemustele suunatud järelevalvearuandeid ning et seetõttu jälgitakse Horvaatias vähese sõltumatusega tegutsemist; kutsub komisjoni üles tagama kõikides kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides ELi ühinemiseelse abiga rahastatud programmide korrapärane ja põhjalik sõltumatu väline järelevalve;

| 45. | on mures, et tulemustele suunatud järelevalvearuannete puhul arvatakse, et need on struktuuriliselt erapoolikud positiivsete reitingute kasuks ning ei ole sobivad pikaajaliste tulemuste seireks; rõhutab, et järelevalve raames tuleks jälgida sektori tulemusi, mitte ainult projektide tulemusi; nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja kõikehõlmava järelevalve tegevuskava, mis hõlmaks tulemustele suunatud järelevalvearuannetest erinevaid hindamisvahendeid, näiteks sektori tulemuste hindamise raamistikke koos SMART näitajatega, et muuta aja jooksul võimalikuks projektide tulemuste kõikehõlmav hindamine; soovib saada 2014. aasta lõpuks teavet saavutatud edusammude kohta; |
| --- | --- |

45.

on mures, et tulemustele suunatud järelevalvearuannete puhul arvatakse, et need on struktuuriliselt erapoolikud positiivsete reitingute kasuks ning ei ole sobivad pikaajaliste tulemuste seireks; rõhutab, et järelevalve raames tuleks jälgida sektori tulemusi, mitte ainult projektide tulemusi; nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja kõikehõlmava järelevalve tegevuskava, mis hõlmaks tulemustele suunatud järelevalvearuannetest erinevaid hindamisvahendeid, näiteks sektori tulemuste hindamise raamistikke koos SMART näitajatega, et muuta aja jooksul võimalikuks projektide tulemuste kõikehõlmav hindamine; soovib saada 2014. aasta lõpuks teavet saavutatud edusammude kohta;

| 46. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi üleskutset komisjonile hinnata ELi eraldatud vahendite mõju ja tulemusi kohtusüsteemi reformimisel ja korruptsioonivastases võitluses kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides (1); väljendab heameelt selle üle, et komisjon avaldas 2012/2013 hindamise Türgi kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonnas ning hindamise õigusriigi, kohtusüsteemi reformi ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta Lääne-Balkani riikides; peab sellegipoolest kahetsusväärseks, et Türgi hindamisel ei vaadatud läbi korruptsiooni vastu võitlemise projekte; |
| --- | --- |

46.

tuletab meelde Euroopa Parlamendi üleskutset komisjonile hinnata ELi eraldatud vahendite mõju ja tulemusi kohtusüsteemi reformimisel ja korruptsioonivastases võitluses kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides (1); väljendab heameelt selle üle, et komisjon avaldas 2012/2013 hindamise Türgi kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonnas ning hindamise õigusriigi, kohtusüsteemi reformi ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta Lääne-Balkani riikides; peab sellegipoolest kahetsusväärseks, et Türgi hindamisel ei vaadatud läbi korruptsiooni vastu võitlemise projekte;

| 47. | on teadlik sellest, et Euroopa Kontrollikoda valmistab praegu ette eriaruannet Serbiale antava ELi ühinemiseelse abi kohta; soovitab tungivalt kaasata tulemusauditi kohaldamisalasse ka kohtusüsteemi reformi ja korruptsiooni vastu võitlemise valdkondlikud projektid; |
| --- | --- |

47.

on teadlik sellest, et Euroopa Kontrollikoda valmistab praegu ette eriaruannet Serbiale antava ELi ühinemiseelse abi kohta; soovitab tungivalt kaasata tulemusauditi kohaldamisalasse ka kohtusüsteemi reformi ja korruptsiooni vastu võitlemise valdkondlikud projektid;

Läbipaistvus

| 48. | on seisukohal, et luua tuleks andmebaas, kus on loetletud kõik ühinemiseelse abi programmide raames rahastatud projektid, ning teha see avalikult kättesaadavaks; kutsub seetõttu komisjoni üles kavandama õiguskorra läbipaistvuse suurendamise meetmed ja süsteemi, kus kõik ELi rahalistest vahenditest abisaajad avalikustatakse nende vahendite haldajast sõltumatult ühel veebilehel ja mille aluseks võetakse kõikide liikmesriikide poolt vähemalt ühes ELi töökeeles esitatavad tüüpandmed; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et luua tuleks andmebaas, kus on loetletud kõik ühinemiseelse abi programmide raames rahastatud projektid, ning teha see avalikult kättesaadavaks; kutsub seetõttu komisjoni üles kavandama õiguskorra läbipaistvuse suurendamise meetmed ja süsteemi, kus kõik ELi rahalistest vahenditest abisaajad avalikustatakse nende vahendite haldajast sõltumatult ühel veebilehel ja mille aluseks võetakse kõikide liikmesriikide poolt vähemalt ühes ELi töökeeles esitatavad tüüpandmed;

| 49. | võtab teadmiseks komisjoni võetud kohustuse käsitleda neid küsimusi 2015. aastaks, avaldades ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) alase teabe kooskõlas rahvusvahelise abi läbipaistvuse algatusega, millega kehtestati ühtne standard, et elektrooniliselt avaldada õigeaegne, terviklik ja prognoositud teave arengukoostöö kaudu eraldatud vahendite kohta; rõhutab, et selline algatus on viljakas üksnes siis, kui teavet korrapäraselt ajakohastatakse; nõuab seetõttu, et komisjon ajakohastaks andmebaasi kord kuus, nagu kavandatud; |
| --- | --- |

49.

võtab teadmiseks komisjoni võetud kohustuse käsitleda neid küsimusi 2015. aastaks, avaldades ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) alase teabe kooskõlas rahvusvahelise abi läbipaistvuse algatusega, millega kehtestati ühtne standard, et elektrooniliselt avaldada õigeaegne, terviklik ja prognoositud teave arengukoostöö kaudu eraldatud vahendite kohta; rõhutab, et selline algatus on viljakas üksnes siis, kui teavet korrapäraselt ajakohastatakse; nõuab seetõttu, et komisjon ajakohastaks andmebaasi kord kuus, nagu kavandatud;

Konkreetsete riikidega seotud märkused

Albaania

| 50. | väljendab heameelt positiivsete muutuste üle, mis ELi abiga on toimunud Albaania õigus- ja institutsioonilises raamistikus ning kohtusüsteemi infrastruktuuris; väljendab sellegipoolest muret selle pärast, et aruandlus nende muudatuste tegeliku kasutamise, rakendamise ja konkreetse mõju tulemuste kohta on puudulik; |
| --- | --- |

50.

väljendab heameelt positiivsete muutuste üle, mis ELi abiga on toimunud Albaania õigus- ja institutsioonilises raamistikus ning kohtusüsteemi infrastruktuuris; väljendab sellegipoolest muret selle pärast, et aruandlus nende muudatuste tegeliku kasutamise, rakendamise ja konkreetse mõju tulemuste kohta on puudulik;

| 51. | tunnustab asjaolu, et korruptsiooni vastu võitlemise valdkonnas on saavutatud tulemusi strateegiadokumentide vastuvõtmise näol, kuid on tõsiselt mures valdkonnas võetud meetmete vähese tulemuslikkuse pärast; märgib, et 2012. aastal oli Albaania Euroopa riikide järjestuses kõige korrumpeerunum riik; palub komisjonil ja Albaania ametivõimudel kiiresti riigi korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava rakendamist uuesti hinnata; |
| --- | --- |

51.

tunnustab asjaolu, et korruptsiooni vastu võitlemise valdkonnas on saavutatud tulemusi strateegiadokumentide vastuvõtmise näol, kuid on tõsiselt mures valdkonnas võetud meetmete vähese tulemuslikkuse pärast; märgib, et 2012. aastal oli Albaania Euroopa riikide järjestuses kõige korrumpeerunum riik; palub komisjonil ja Albaania ametivõimudel kiiresti riigi korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava rakendamist uuesti hinnata;

Bosnia ja Hertsegoviina

| 52. | taunib kohtusüsteemi tõhustatud suutlikkuse puudulikku kohaldamist Bosnias ja Hertsegoviinas; on mures selle pärast, et 2009. aasta auditis märkis Euroopa Kontrollikoda loodud infrastruktuuri toimimise ja haldamise puudulikku rahastamist, mis tekitab ohu, et tehtud parandused ei ole jätkusuutlikud; |
| --- | --- |

52.

taunib kohtusüsteemi tõhustatud suutlikkuse puudulikku kohaldamist Bosnias ja Hertsegoviinas; on mures selle pärast, et 2009. aasta auditis märkis Euroopa Kontrollikoda loodud infrastruktuuri toimimise ja haldamise puudulikku rahastamist, mis tekitab ohu, et tehtud parandused ei ole jätkusuutlikud;

| 53. | väljendab tõsist muret Bosnia ja Hertsegoviina korruptsiooni vastu võitlemise ameti piiratud tulemuste ning puuduva aruandluse pärast korruptsiooni vastu võitlemiseks eraldatud ELi vahenditega saavutatud konkreetsete tulemuste kohta; |
| --- | --- |

53.

väljendab tõsist muret Bosnia ja Hertsegoviina korruptsiooni vastu võitlemise ameti piiratud tulemuste ning puuduva aruandluse pärast korruptsiooni vastu võitlemiseks eraldatud ELi vahenditega saavutatud konkreetsete tulemuste kohta;

Horvaatia

| 54. | võtab teadmiseks, et Horvaatia on teinud edusamme kohtusüsteemi reformi mõnedes valdkondades ja nende rakendamises, ning et jätkusuutlikkus tagatakse järelprojektidega; |
| --- | --- |

54.

võtab teadmiseks, et Horvaatia on teinud edusamme kohtusüsteemi reformi mõnedes valdkondades ja nende rakendamises, ning et jätkusuutlikkus tagatakse järelprojektidega;

| 55. | võtab teadmiseks Horvaatia eduaruandes esitatud teatavad positiivsed muutused korruptsiooni vastu võitlemise valdkonnas; on siiski mures selle pärast, et enne riigi Euroopa Liiduga ühinemist võetud meetmed ei pruugi osutuda pöördumatuteks ja jätkusuutlikeks; rõhutab näiteks, et ebaselgeks jääb see, milline institutsioon juhib järelevalvet korruptsioonivastase võitluse reformide üle, et huvide konflikti komisjoni liikmed nimetati ametisse alles 2013. aasta veebruari alguses, mis seab kahtluse alla komisjoni tegeliku toimimise ja tulemuslikkuse, ning et poliitiliselt motiveeritud ametisse nimetamine ministeeriumides ja ettevõtete nõukogudes jätkub endiselt ja tegelikult isegi kasvab; |
| --- | --- |

55.

võtab teadmiseks Horvaatia eduaruandes esitatud teatavad positiivsed muutused korruptsiooni vastu võitlemise valdkonnas; on siiski mures selle pärast, et enne riigi Euroopa Liiduga ühinemist võetud meetmed ei pruugi osutuda pöördumatuteks ja jätkusuutlikeks; rõhutab näiteks, et ebaselgeks jääb see, milline institutsioon juhib järelevalvet korruptsioonivastase võitluse reformide üle, et huvide konflikti komisjoni liikmed nimetati ametisse alles 2013. aasta veebruari alguses, mis seab kahtluse alla komisjoni tegeliku toimimise ja tulemuslikkuse, ning et poliitiliselt motiveeritud ametisse nimetamine ministeeriumides ja ettevõtete nõukogudes jätkub endiselt ja tegelikult isegi kasvab;

Kosovo

| 56. | märgib, et kuna Prištinas asuvatel Kosovo ametivõimudel puudub kontroll territooriumi põhjaosa üle, on IPA projektid, nagu „Õigusalase haridussüsteemi reform”, mis pidi hõlmama kogu Kosovot, avaldanud põhjaosas üldiselt tähtsusetut mõju; |
| --- | --- |

56.

märgib, et kuna Prištinas asuvatel Kosovo ametivõimudel puudub kontroll territooriumi põhjaosa üle, on IPA projektid, nagu „Õigusalase haridussüsteemi reform”, mis pidi hõlmama kogu Kosovot, avaldanud põhjaosas üldiselt tähtsusetut mõju;

| 57. | on tõsiselt mures asjaolu pärast, et ELi abi Kosovole õigusriigi valdkonnas ei ole Euroopa Kontrollikoja hinnangul olnud piisavalt tulemuslik; nendib, et Kosovo eripärad, nagu madal baasnäitaja õigusriigi ülesehitamiseks ja selle valdkonna vähetähtsaks pidamine Kosovo ametivõimude poolt, selgitavad teataval määral ELi sekkumise vähest tulemuslikkust; rõhutab sellegipoolest, et on valdkondi, kus komisjon ja Euroopa välisteenistus võiksid parandusi teha:






  — | suutlikkuse suurendamise eesmärkide täpsem määratlemine ning nende seostamine konkreetsete võrdlusalustega, millega võrreldes oleks võimalik edusamme hinnata; |
| --- | --- | --- |

57.

on tõsiselt mures asjaolu pärast, et ELi abi Kosovole õigusriigi valdkonnas ei ole Euroopa Kontrollikoja hinnangul olnud piisavalt tulemuslik; nendib, et Kosovo eripärad, nagu madal baasnäitaja õigusriigi ülesehitamiseks ja selle valdkonna vähetähtsaks pidamine Kosovo ametivõimude poolt, selgitavad teataval määral ELi sekkumise vähest tulemuslikkust; rõhutab sellegipoolest, et on valdkondi, kus komisjon ja Euroopa välisteenistus võiksid parandusi teha:

—

suutlikkuse suurendamise eesmärkide täpsem määratlemine ning nende seostamine konkreetsete võrdlusalustega, millega võrreldes oleks võimalik edusamme hinnata;

| — | sise- ja välispoliitiliste eesmärkide täpsem määratlemine; |
| --- | --- |

—

sise- ja välispoliitiliste eesmärkide täpsem määratlemine;

| — | parem kooskõlastamine ELi institutsioonide vahel ning nende kooskõlastamine Kosovo ametivõimude ja rahvusvahelise üldsusega, tagamaks, et EULEX toimib ettenähtud arvu töötajatega, kes saavad missioonil osaleda nii kaua kui vajalik ning kellel on efektiivseks tööks vajalikud oskused, ning |
| --- | --- |

—

parem kooskõlastamine ELi institutsioonide vahel ning nende kooskõlastamine Kosovo ametivõimude ja rahvusvahelise üldsusega, tagamaks, et EULEX toimib ettenähtud arvu töötajatega, kes saavad missioonil osaleda nii kaua kui vajalik ning kellel on efektiivseks tööks vajalikud oskused, ning

| — | tagamine, et poliitiline dialoog Kosovo ametivõimudega keskendub peamiselt õigusriigi tugevdamisele ning on seotud stiimulite ja eelisõigustega; |
| --- | --- |

—

tagamine, et poliitiline dialoog Kosovo ametivõimudega keskendub peamiselt õigusriigi tugevdamisele ning on seotud stiimulite ja eelisõigustega;

| 58. | on eriti mures selle pärast, et korruptsiooni vastu võitlemise valdkonnas ei ole Kosovo teinud märgatavaid edusamme; on seisukohal, et korruptsioon on suur probleem, mis takistab tõsiselt riigi institutsioonide toimimist; |
| --- | --- |

58.

on eriti mures selle pärast, et korruptsiooni vastu võitlemise valdkonnas ei ole Kosovo teinud märgatavaid edusamme; on seisukohal, et korruptsioon on suur probleem, mis takistab tõsiselt riigi institutsioonide toimimist;

Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik

| 59. | väljendab heameelt kohtusüsteemi reformi õigusraamistikus tehtud edusammude üle ja positiivsete muutuste üle, mis väljenduvad automatiseeritud kohtuasjade haldamise infosüsteemi kasutuselevõtust tulenevas tõhususes ja erapooletuses; tunnustab endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi aktiivset osalemist oma kohtusüsteemi reformimisel ja kõnealuses valdkonnas esirinnas olemist; |
| --- | --- |

59.

väljendab heameelt kohtusüsteemi reformi õigusraamistikus tehtud edusammude üle ja positiivsete muutuste üle, mis väljenduvad automatiseeritud kohtuasjade haldamise infosüsteemi kasutuselevõtust tulenevas tõhususes ja erapooletuses; tunnustab endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi aktiivset osalemist oma kohtusüsteemi reformimisel ja kõnealuses valdkonnas esirinnas olemist;

| 60. | väljendab muret selle pärast, et puuduvad andmed IPA projektide mõju kohta korruptsioonivastasele võitlusele endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis; |
| --- | --- |

60.

väljendab muret selle pärast, et puuduvad andmed IPA projektide mõju kohta korruptsioonivastasele võitlusele endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis;

Montenegro

| 61. | väljendab heameelt piirkondliku koostöö paranemise üle politseikoostöö ja õigusalase koostöö valdkonnas, õigusraamistiku tugevdamise üle, et tagada kohtusüsteemi sõltumatus, ning kohtusüsteemi tõhususe parandamise üle Montenegros; väljendab muret abiandjate tegevuse viletsa kooskõlastamise ja projektide kehva jätkusuutlikkuse pärast; |
| --- | --- |

61.

väljendab heameelt piirkondliku koostöö paranemise üle politseikoostöö ja õigusalase koostöö valdkonnas, õigusraamistiku tugevdamise üle, et tagada kohtusüsteemi sõltumatus, ning kohtusüsteemi tõhususe parandamise üle Montenegros; väljendab muret abiandjate tegevuse viletsa kooskõlastamise ja projektide kehva jätkusuutlikkuse pärast;

| 62. | märgib, et korruptsioon on Montenegros tõsine probleem; tunnustab riigi tehtud jõupingutusi korruptsiooni vastu võitlemisel ning väljendab eriti heameelt ELi rahastamisega loodud korruptsioonivastase algatuse direktoraadi tugevdamise üle; |
| --- | --- |

62.

märgib, et korruptsioon on Montenegros tõsine probleem; tunnustab riigi tehtud jõupingutusi korruptsiooni vastu võitlemisel ning väljendab eriti heameelt ELi rahastamisega loodud korruptsioonivastase algatuse direktoraadi tugevdamise üle;

Serbia

| 63. | väljendab muret asjaolu pärast, et kohtusüsteemi sõltumatus on Serbias tõsine probleem, eriti lubamatu poliitilise mõju tõttu; peab lisaks kahetsusväärseks, et uusi õigusakte ei jõustata järjekindlalt ja nõuetekohaselt, mis seab ohtu nende tõhususe; |
| --- | --- |

63.

väljendab muret asjaolu pärast, et kohtusüsteemi sõltumatus on Serbias tõsine probleem, eriti lubamatu poliitilise mõju tõttu; peab lisaks kahetsusväärseks, et uusi õigusakte ei jõustata järjekindlalt ja nõuetekohaselt, mis seab ohtu nende tõhususe;

| 64. | väljendab heameelt positiivse hinnangu üle projektile „Toetus korruptsioonivastase ameti asutamiseks” ning eriti asjaolu üle, et projekt peaks avaldama märkimisväärset mõju kõikidele sihtrühmadele ja üldiselt kogu ühiskonnale; rõhutab sellegipoolest vajadust pideva järelevalve järele, tagamaks et poliitilised muutused projekti ei takistaks; |
| --- | --- |

64.

väljendab heameelt positiivse hinnangu üle projektile „Toetus korruptsioonivastase ameti asutamiseks” ning eriti asjaolu üle, et projekt peaks avaldama märkimisväärset mõju kõikidele sihtrühmadele ja üldiselt kogu ühiskonnale; rõhutab sellegipoolest vajadust pideva järelevalve järele, tagamaks et poliitilised muutused projekti ei takistaks;

Türgi

| 65. | nendib, et kohtusüsteemi valdkonnas rakendatud projektide puhul on olemas põhjendatud tõendid jätkusuutlikkuse kohta, ning väljendab heameelt Türgi ametivõimude poliitilise tahte üle jätkata alustatud reformiprotsessi, mida tõendab suurema eelarve ettenägemine õigusalaseks koolituseks; märgib sellegipoolest mitmeid puudusi projektide koostamises, nagu lähteandmete ja SMART näitajate puudumine, mis tuleb kõrvaldada, et ühinemiseelse abi projekte oleks võimalik nõuetekohaselt hinnata; |
| --- | --- |

65.

nendib, et kohtusüsteemi valdkonnas rakendatud projektide puhul on olemas põhjendatud tõendid jätkusuutlikkuse kohta, ning väljendab heameelt Türgi ametivõimude poliitilise tahte üle jätkata alustatud reformiprotsessi, mida tõendab suurema eelarve ettenägemine õigusalaseks koolituseks; märgib sellegipoolest mitmeid puudusi projektide koostamises, nagu lähteandmete ja SMART näitajate puudumine, mis tuleb kõrvaldada, et ühinemiseelse abi projekte oleks võimalik nõuetekohaselt hinnata;

| 66. | märgib, et korruptsioonivastase võitluse valdkonnas hakkas Türgi ELi abi saama üsna hiljuti, 2006. aastal projekti „Eetika korruptsiooni ärahoidmiseks Türgis” raames; nõustub komisjoniga, et ELi vahendeid ei saa kavandada enne sõltumatu ühtse korruptsioonivastase organi loomist ja riikliku korruptsioonivastase strateegia vastuvõtmist; märgib, et eespool nimetatud projekti peetakse enam-vähem rahuldavaks, kuid sellel puudusid SMART näitajad; |
| --- | --- |

66.

märgib, et korruptsioonivastase võitluse valdkonnas hakkas Türgi ELi abi saama üsna hiljuti, 2006. aastal projekti „Eetika korruptsiooni ärahoidmiseks Türgis” raames; nõustub komisjoniga, et ELi vahendeid ei saa kavandada enne sõltumatu ühtse korruptsioonivastase organi loomist ja riikliku korruptsioonivastase strateegia vastuvõtmist; märgib, et eespool nimetatud projekti peetakse enam-vähem rahuldavaks, kuid sellel puudusid SMART näitajad;

o

o o

| 67. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Liidu Kohtule, Euroopa Kontrollikojale, Euroopa Pettustevastase Ameti järelevalvekomiteele ja Euroopa Pettustevastasele Ametile. |
| --- | --- |

67.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Liidu Kohtule, Euroopa Kontrollikojale, Euroopa Pettustevastase Ameti järelevalvekomiteele ja Euroopa Pettustevastasele Ametile.

---

(1)  Kõnealune määratlus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 1244 (1999) ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

(2)  Komisjoni kirjalikele küsimustele nr E-011447/2012, E-011448/2012, E-011449/2012, E-011661/2012, E-011662/2012, E-011663/2012, E-011664/2012 ja E-011665/2012 antud vastuste 1. lisa.

(3)  Komisjoni kirjalikele küsimustele nr E-011447/2012, E-011448/2012, E-011449/2012, E-011661/2012, E-011662/2012, E-011663/2012, E-011664/2012 ja E-011665/2012 antud vastuste 1. lisa.

(4)  Projekt TR0501.07, ELi toetus: 22 500 000 eurot, millest 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli välja makstud 20 559 457,71 eurot.

(5)  Projekt TR0401.02, ELi toetus: 1 400 000 eurot, millest 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli välja makstud 1 207 747,58 eurot.

(6)  Samas.

(7)  Samas.

(8)  Justiitsküsimustele ja korruptsioonivastasele võitlusele ELi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi 2007–2012 eelarvest eraldatud keskmised tasemed kajastavad eraldisi nendes valdkondades kuni veebruarini 2013.

(1)  ELT C 188 E, 28.6.2012, lk 19; ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 106; ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 94.

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/55 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/55

---

P7_TA(2013)0435

Patsiendi ohutus

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta resolutsioon komisjoni aruande kohta nõukogule, mis põhineb liikmesriikide aruannetel nõukogu soovituse 2009/C 151/01 (mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet) rakendamise kohta (2013/2022(INI))

(2016/C 208/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 5. aprilli 2005. aasta Luxembourgi deklaratsiooni patsiendi ohutuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. aprilli 2005. aasta Luxembourgi deklaratsiooni patsiendi ohutuse kohta,

| — | võttes arvesse tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrje mitteametliku võrgustiku teise kohtumise raportit (juuni 2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrje mitteametliku võrgustiku teise kohtumise raportit (juuni 2008),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule patsiendi ohutuse, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrje kohta (COM(2008)0837), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule patsiendi ohutuse, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrje kohta (COM(2008)0837),

| — | võttes arvesse komisjoni 2008. aasta detsembri mõjuhinnangut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2008. aasta detsembri mõjuhinnangut,

| — | võttes arvesse oma 23. aprilli 2009. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus, mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. aprilli 2009. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus, mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 9. juuni 2009. aasta soovitust, mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. juuni 2009. aasta soovitust, mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet,

| — | võttes arvesse Eurobaromeetri 2010. aasta aprillis avaldatud eriuuringut (nr 327) „Patsiendi ohutus ja raviteenuste kvaliteet”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurobaromeetri 2010. aasta aprillis avaldatud eriuuringut (nr 327) „Patsiendi ohutus ja raviteenuste kvaliteet”,

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) raportit „Nakkuste ennetamise ja tõrje programmide põhielemendid”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) raportit „Nakkuste ennetamise ja tõrje programmide põhielemendid”,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2012. aasta aruannet nõukogule, mis põhineb liikmesriikide aruannetel nõukogu soovituse 2009/C 151/01 (mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet) rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2012. aasta aruannet nõukogule, mis põhineb liikmesriikide aruannetel nõukogu soovituse 2009/C 151/01 (mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet) rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) 2008. ja 2012. aasta epidemioloogilist raportit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) 2008. ja 2012. aasta epidemioloogilist raportit,

| — | võttes arvesse ECDC 26. märtsil 2013. aastal avaldatud tehnilist raportit „Põhioskused nakkuste tõrje ja haiglahügieeni valdkonnas Euroopa Liidus”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ECDC 26. märtsil 2013. aastal avaldatud tehnilist raportit „Põhioskused nakkuste tõrje ja haiglahügieeni valdkonnas Euroopa Liidus”,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 18. novembri 2009. aasta töödokumenti antimikroobse resistentsuse kohta (SANCO/6876/2009r6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 18. novembri 2009. aasta töödokumenti antimikroobse resistentsuse kohta (SANCO/6876/2009r6),

| — | võttes arvesse ECDC ning Euroopa Ravimiameti (EMA) 17. septembril 2009 avaldatud ühist tehnilist aruannet „Bakteriaalne väljakutse: aeg reageerida”, milles kutsutakse üles vähendama lõhet ELis levinud multiresistentsete bakterite ja uute antibakteriaalsete toimeainete väljatöötamise vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ECDC ning Euroopa Ravimiameti (EMA) 17. septembril 2009 avaldatud ühist tehnilist aruannet „Bakteriaalne väljakutse: aeg reageerida”, milles kutsutakse üles vähendama lõhet ELis levinud multiresistentsete bakterite ja uute antibakteriaalsete toimeainete väljatöötamise vahel,

| — | võttes arvesse Eurobaromeetri 2010. aasta aprillis avaldatud eriuuringut (nr 338) antimikroobse resistentsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurobaromeetri 2010. aasta aprillis avaldatud eriuuringut (nr 338) antimikroobse resistentsuse kohta,

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni antibiootikumiresistentsuse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni antibiootikumiresistentsuse kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta soovitust teadusuuringute ühise kavandamise algatuse kohta „Mikroobide probleem – uus oht inimeste tervisele” (C(2011)7660), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta soovitust teadusuuringute ühise kavandamise algatuse kohta „Mikroobide probleem – uus oht inimeste tervisele” (C(2011)7660),

| — | võttes arvesse oma 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni antimikroobsest resistentsusest tuleneva ohu kohta rahvatervisele (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni antimikroobsest resistentsusest tuleneva ohu kohta rahvatervisele (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2011. aasta teatist, milles käsitletakse tegevuskava antimikroobsest resistentsusest tingitud ohtude ohjamiseks (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2011. aasta teatist, milles käsitletakse tegevuskava antimikroobsest resistentsusest tingitud ohtude ohjamiseks (COM(2011)0748),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuni 2012. aasta järeldusi antimikroobse resistentsuse mõju kohta inimtervishoius ja veterinaarias – algatuse „Üks tervis” aspekt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuni 2012. aasta järeldusi antimikroobse resistentsuse mõju kohta inimtervishoius ja veterinaarias – algatuse „Üks tervis” aspekt,

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni mikroobide probleemi ja suureneva antimikroobse resistentsuse riski kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni mikroobide probleemi ja suureneva antimikroobse resistentsuse riski kohta (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0320/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0320/2013),

Üldised märkused

| A. | arvestades, et patsiendi ohutus (5) ja heaolu on osa tervishoiu üldisest kvaliteedist ja et jõupingutused patsientide ohutuse suurendamiseks sõltuvad tõhusa ja pikaajalise poliitika rakendamisest kogu Euroopas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et patsiendi ohutus (5) ja heaolu on osa tervishoiu üldisest kvaliteedist ja et jõupingutused patsientide ohutuse suurendamiseks sõltuvad tõhusa ja pikaajalise poliitika rakendamisest kogu Euroopas;

| B. | arvestades, et kvaliteetsed tervishoiuteenused on kvaliteetse tervishoiusüsteemi nurgakivi ning et kõrge kvaliteediga tervishoiuteenustele juurdepääs on ELi, selle institutsioonide ja kodanike poolt tunnustatud põhiõigus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kvaliteetsed tervishoiuteenused on kvaliteetse tervishoiusüsteemi nurgakivi ning et kõrge kvaliteediga tervishoiuteenustele juurdepääs on ELi, selle institutsioonide ja kodanike poolt tunnustatud põhiõigus;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 168 on sätestatud, et liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja füüsilist ja vaimset tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 168 on sätestatud, et liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja füüsilist ja vaimset tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele;

| D. | arvestades, et seetõttu seisneb ELi tegevus patsiendi ohutuse valdkonnas liikmesriikide abistamises nende sellealaste jõupingutuste koordineerimisel ning nende tegevuste toetamises valdkondades, kus liidu sekkumine võib anda lisandväärtust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et seetõttu seisneb ELi tegevus patsiendi ohutuse valdkonnas liikmesriikide abistamises nende sellealaste jõupingutuste koordineerimisel ning nende tegevuste toetamises valdkondades, kus liidu sekkumine võib anda lisandväärtust;

| E. | arvestades, et on ülioluline säilitada kodanike usaldus ELi tervishoiusüsteemide vastu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et on ülioluline säilitada kodanike usaldus ELi tervishoiusüsteemide vastu;

| F. | arvestades liikmesriikide tervishoiusüsteemides kõrvalmõjude (6) esinemise kohta olemasolevate andmete hetkel küll piiratud, kuid pidevalt kasvavat hulka; |
| --- | --- |

F.

arvestades liikmesriikide tervishoiusüsteemides kõrvalmõjude (6) esinemise kohta olemasolevate andmete hetkel küll piiratud, kuid pidevalt kasvavat hulka;

| G. | arvestades, et patsiendi ohutuse küsimus muutub üha olulisemaks kogu maailma, sh Euroopa tervishoiusüsteemis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et patsiendi ohutuse küsimus muutub üha olulisemaks kogu maailma, sh Euroopa tervishoiusüsteemis;

| H. | arvestades, et Eurobaromeetri eriuuringu „Patsiendi ohutus ja tervishoiuteenuste kvaliteet” tulemused osutavad ühtaegu nii Euroopa kodanike sellealase teadlikkuse märkimisväärsele tõusule kui ka patsiendi ohutust puudutava teabe vähesele kättesaadavusele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Eurobaromeetri eriuuringu „Patsiendi ohutus ja tervishoiuteenuste kvaliteet” tulemused osutavad ühtaegu nii Euroopa kodanike sellealase teadlikkuse märkimisväärsele tõusule kui ka patsiendi ohutust puudutava teabe vähesele kättesaadavusele;

| I. | arvestades, et tervishoiuteenustega seotud kõrvalmõjud patsiendile või nende sündimata või tulevastele lastele on tervishoiuteenustega seotud nakkused (7), ravimite või meditsiiniseadmetega seotud sündmused, kaasa arvatud need, mis tulenevad ettenähtust erinevast kasutamisest, diagnostikavead ning kirurgilise sekkumise käigus või pärast seda tekkivad tüsistused; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tervishoiuteenustega seotud kõrvalmõjud patsiendile või nende sündimata või tulevastele lastele on tervishoiuteenustega seotud nakkused (7), ravimite või meditsiiniseadmetega seotud sündmused, kaasa arvatud need, mis tulenevad ettenähtust erinevast kasutamisest, diagnostikavead ning kirurgilise sekkumise käigus või pärast seda tekkivad tüsistused;

| J. | arvestades, et kui teatavad kõrvalmõjud on seotud hoolduspersonali arvates vajalikeks peetavatest sekkumistest või ravimitest tuleneva ohuga, siis teisi, vastupidiselt, põhjustavad ravivead, lüngad ja puudused raviahelas, mida on võimalik ära hoida; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kui teatavad kõrvalmõjud on seotud hoolduspersonali arvates vajalikeks peetavatest sekkumistest või ravimitest tuleneva ohuga, siis teisi, vastupidiselt, põhjustavad ravivead, lüngad ja puudused raviahelas, mida on võimalik ära hoida;

| K. | arvestades, et hinnanguliselt 8–12 % puhul ELis haiglaravile võetud patsientidest esineb neile osutatud tervishoiuteenustega seotud kõrvalmõjusid, kas siis tervishoiuteenustega seotud nakkuste, raviteenuse osutamisega seotud vigade, kirurgiliste vigade, defektsete või ebapiisavalt desinfitseeritud meditsiiniseadmetega seotud probleemide, diagnoosivigade või sekkumata jätmise tõttu pärast arstlikku läbivaatust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hinnanguliselt 8–12 % puhul ELis haiglaravile võetud patsientidest esineb neile osutatud tervishoiuteenustega seotud kõrvalmõjusid, kas siis tervishoiuteenustega seotud nakkuste, raviteenuse osutamisega seotud vigade, kirurgiliste vigade, defektsete või ebapiisavalt desinfitseeritud meditsiiniseadmetega seotud probleemide, diagnoosivigade või sekkumata jätmise tõttu pärast arstlikku läbivaatust;

| L. | arvestades, et demograafiliste muutuste tõttu suureneb nende eakate patsientide osakaal, kellele kirjutatakse sageli välja palju erinevaid ravimeid, kuid kellele nende korrektne kasutamine sageli üle jõu käib; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et demograafiliste muutuste tõttu suureneb nende eakate patsientide osakaal, kellele kirjutatakse sageli välja palju erinevaid ravimeid, kuid kellele nende korrektne kasutamine sageli üle jõu käib;

| M. | arvestades lisaks, et eakad patsiendid, nõrgestatud immuunsüsteemiga patsiendid ning patsiendid, kes kannatavad krooniliste, eriti degeneratiivsete krooniliste haiguste all, on eriti haavatavad raviteenustega seotud kõrvalmõjude suhtes, nagu: vead diagnoosimisel, suutmatus analüüside tulemuste põhjal tegutseda, vale ravimi, ravimite kombinatsiooni või vale annuse määramine, andmine või manustamine patsiendile ning meditsiiniseadmete riketest või nende ebapiisavast desinfitseerimisest või kirurgilisest sekkumisest põhjustatud nakkused; |
| --- | --- |

M.

arvestades lisaks, et eakad patsiendid, nõrgestatud immuunsüsteemiga patsiendid ning patsiendid, kes kannatavad krooniliste, eriti degeneratiivsete krooniliste haiguste all, on eriti haavatavad raviteenustega seotud kõrvalmõjude suhtes, nagu: vead diagnoosimisel, suutmatus analüüside tulemuste põhjal tegutseda, vale ravimi, ravimite kombinatsiooni või vale annuse määramine, andmine või manustamine patsiendile ning meditsiiniseadmete riketest või nende ebapiisavast desinfitseerimisest või kirurgilisest sekkumisest põhjustatud nakkused;

| N. | arvestades, et rahvusvaheliste uuringute hinnangul tuleneb 13–16 % haiglakuludest (üks euro seitsmest) tervishoiuteenustega seotud probleemidest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et rahvusvaheliste uuringute hinnangul tuleneb 13–16 % haiglakuludest (üks euro seitsmest) tervishoiuteenustega seotud probleemidest;

| O. | arvestades muu hulgas, et hinnanguliselt 30–40 % kõrvalmõjudest nii haiglates kui ka ambulatoorses ravis tunduvad olevat põhjustatud süsteemsetest teguritest ning on seetõttu välditavad; |
| --- | --- |

O.

arvestades muu hulgas, et hinnanguliselt 30–40 % kõrvalmõjudest nii haiglates kui ka ambulatoorses ravis tunduvad olevat põhjustatud süsteemsetest teguritest ning on seetõttu välditavad;

| P. | arvestades eeskätt, et rahaliste, tehnoloogiliste ja inimressursside puudumist seostatakse tervishoiuteenustega seotud kõrvalmõjude esinemise suurenenud ohuga; |
| --- | --- |

P.

arvestades eeskätt, et rahaliste, tehnoloogiliste ja inimressursside puudumist seostatakse tervishoiuteenustega seotud kõrvalmõjude esinemise suurenenud ohuga;

| Q. | arvestades, et majanduskriis aeglustas liikmesriikide 2009. aastal vastu võetud tegevuskava elluviimist, kuna rahvatervise valdkonna prioriteedid muutusid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et majanduskriis aeglustas liikmesriikide 2009. aastal vastu võetud tegevuskava elluviimist, kuna rahvatervise valdkonna prioriteedid muutusid;

| R. | arvestades, et igal füüsilisel või juriidilisel isikul on õigus avalikustada või levitada heas usus teavet või fakti, andmehulka või anda teada tegevusest niipea, kui ilmneb, et teadmatus sellest faktist, andmehulgast või tegevusest kujutab ohtu tervisele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et igal füüsilisel või juriidilisel isikul on õigus avalikustada või levitada heas usus teavet või fakti, andmehulka või anda teada tegevusest niipea, kui ilmneb, et teadmatus sellest faktist, andmehulgast või tegevusest kujutab ohtu tervisele;

| S. | arvestades, et patsiendi ohutus on poliitilistes tegevuskavades prioriteetsel kohal; arvestades, et liikmesriigid lõid 2005. aastal mehhanismi patsiendi ohutuse küsimustega seotud arutelude ja muu sellealase töö tarbeks; arvestades, et loodi töörühm, mille kaudu komisjon kavatseb edendada liikmesriikide tööd ja tegevusi, ning töörühma aktiivsed liikmed on WHO (eelkõige patsiendi ohutuse maailmaliidu kaudu), Euroopa Nõukogu, OECD ning Euroopa patsientide, arstide, õdede, apteekrite, hambaarstide ja haiglate liidud; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et patsiendi ohutus on poliitilistes tegevuskavades prioriteetsel kohal; arvestades, et liikmesriigid lõid 2005. aastal mehhanismi patsiendi ohutuse küsimustega seotud arutelude ja muu sellealase töö tarbeks; arvestades, et loodi töörühm, mille kaudu komisjon kavatseb edendada liikmesriikide tööd ja tegevusi, ning töörühma aktiivsed liikmed on WHO (eelkõige patsiendi ohutuse maailmaliidu kaudu), Euroopa Nõukogu, OECD ning Euroopa patsientide, arstide, õdede, apteekrite, hambaarstide ja haiglate liidud;

| T. | arvestades, et tervishoiuteenustega seotud nakkused kuuluvad tahtmatu kahju tekitamise kõige sagedasemate ja ohtlikumate põhjuste hulka; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et tervishoiuteenustega seotud nakkused kuuluvad tahtmatu kahju tekitamise kõige sagedasemate ja ohtlikumate põhjuste hulka;

| U. | arvestades, et tervishoiuteenustega seotud nakkused, mis puudutavad keskmiselt 5 % haiglaravile võetud patsientidest, on suur rahvatervisega seotud probleem liikmesriikides, mis ühtlasi asetab suure koormuse piiratud tervishoiueelarvele; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et tervishoiuteenustega seotud nakkused, mis puudutavad keskmiselt 5 % haiglaravile võetud patsientidest, on suur rahvatervisega seotud probleem liikmesriikides, mis ühtlasi asetab suure koormuse piiratud tervishoiueelarvele;

| V. | arvestades, et aastatel 2011–2012 sai ELis tervikuna hinnanguliselt 3,2 miljonit patsienti aastas aktiivravi haiglas viibimise jooksul vähemalt ühe tervishoiuteenustega seotud nakkuse (8); |
| --- | --- |

V.

arvestades, et aastatel 2011–2012 sai ELis tervikuna hinnanguliselt 3,2 miljonit patsienti aastas aktiivravi haiglas viibimise jooksul vähemalt ühe tervishoiuteenustega seotud nakkuse (8);

| W. | arvestades, et tervishoiuteenustega seotud nakkused, millel on suur mõju haigestumusele, suremusele (ELis sureb otseselt sellise nakkuse tõttu 37 000 inimest) ja kuludele (liidus hinnanguliselt üle 5,5 miljardi euro aastas), on suur rahvatervisega seotud probleem liikmesriikides; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et tervishoiuteenustega seotud nakkused, millel on suur mõju haigestumusele, suremusele (ELis sureb otseselt sellise nakkuse tõttu 37 000 inimest) ja kuludele (liidus hinnanguliselt üle 5,5 miljardi euro aastas), on suur rahvatervisega seotud probleem liikmesriikides;

| X. | arvestades, et tervishoiuteenustega seotud nakkused võivad tekkida viibimise tõttu mis tahes keskkonnas, kus pakutakse tervishoiuteenust, sh esmaabi, kogukondlikku, sotsiaal- ja eratervishoiuteenust, erakorralist ja korralist tervishoiuteenust, mis tahes tervishoiuteenuste osutamisel või kodustes tingimustes (eelkõige annustamisvigade või ravimite pakendamise vigade tõttu, desinfitseerimata vahendite või meditsiiniseadmetega kokkupuutumisel või patsientide ja tervishoiutöötajatega kokkupuutumisel); |
| --- | --- |

X.

arvestades, et tervishoiuteenustega seotud nakkused võivad tekkida viibimise tõttu mis tahes keskkonnas, kus pakutakse tervishoiuteenust, sh esmaabi, kogukondlikku, sotsiaal- ja eratervishoiuteenust, erakorralist ja korralist tervishoiuteenust, mis tahes tervishoiuteenuste osutamisel või kodustes tingimustes (eelkõige annustamisvigade või ravimite pakendamise vigade tõttu, desinfitseerimata vahendite või meditsiiniseadmetega kokkupuutumisel või patsientide ja tervishoiutöötajatega kokkupuutumisel);

| Y. | arvestades, et tervishoiuteenustega seotud nakkus, millesse nakatutakse haiglaravi ajal, ei pruugi avalduda enne patsiendi haiglast lahkumist; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et tervishoiuteenustega seotud nakkus, millesse nakatutakse haiglaravi ajal, ei pruugi avalduda enne patsiendi haiglast lahkumist;

| Z. | arvestades keskmise haiglaravil viibimise aja lühenemist liikmesriikides; |
| --- | --- |

Z.

arvestades keskmise haiglaravil viibimise aja lühenemist liikmesriikides;

| AA. | arvestades, et ECDC tegeleb rahvusvahelisi eksperte kaasates teaduslike soovituste väljatöötamisega tõenduspõhiste meetmete kohta tervishoiuteenustega seotud nakkuste tõhusaks ennetamiseks; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et ECDC tegeleb rahvusvahelisi eksperte kaasates teaduslike soovituste väljatöötamisega tõenduspõhiste meetmete kohta tervishoiuteenustega seotud nakkuste tõhusaks ennetamiseks;

| AB. | arvestades, et kodust ravi kohaldatakse sageli krooniliste ja degeneratiivsete haigustega patsientidele, keda ei võeta haiglaravile; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et kodust ravi kohaldatakse sageli krooniliste ja degeneratiivsete haigustega patsientidele, keda ei võeta haiglaravile;

| AC. | arvestades, et mitmete krooniliste ja degeneratiivsete haiguste all kannatavate haigete seisund nõuab sageli pidevat ja jätkuvat meditsiinilist abi, kus on väga tihti vaja kasutada meditsiiniseadmeid (südamestimulaatoreid, hingamisseadmeid, kateetreid, kuseteede kateetreid jne); |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et mitmete krooniliste ja degeneratiivsete haiguste all kannatavate haigete seisund nõuab sageli pidevat ja jätkuvat meditsiinilist abi, kus on väga tihti vaja kasutada meditsiiniseadmeid (südamestimulaatoreid, hingamisseadmeid, kateetreid, kuseteede kateetreid jne);

| AD. | arvestades, et selliste meditsiiniseadmete kasutamisega kaasneb nakkuste oht; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et selliste meditsiiniseadmete kasutamisega kaasneb nakkuste oht;

| AE. | arvestades, et elementaarsete hügieeniabinõude puudulik järgimine inimeste poolt, näiteks hooldusasutustes, aga ka kodus, toob sageli kaasa patogeenide, eriti antimikroobsetele toimeainetele resistentsete patogeenide suurema leviku; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et elementaarsete hügieeniabinõude puudulik järgimine inimeste poolt, näiteks hooldusasutustes, aga ka kodus, toob sageli kaasa patogeenide, eriti antimikroobsetele toimeainetele resistentsete patogeenide suurema leviku;

| AF. | arvestades, et lihtsad ja kulutõhusad tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetusmeetmed, nagu tervisealased haridusprogrammid (ja eriti haiglahügieeni edendamine) on praegu juba olemas või neid katsetatakse ja neil on paljutõotavad tulemused, ning et võimalik on uurida alternatiivseid ja kulutõhusaid viise tervishoiuteenustega seotud nakkuste tõrjumiseks; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et lihtsad ja kulutõhusad tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetusmeetmed, nagu tervisealased haridusprogrammid (ja eriti haiglahügieeni edendamine) on praegu juba olemas või neid katsetatakse ja neil on paljutõotavad tulemused, ning et võimalik on uurida alternatiivseid ja kulutõhusaid viise tervishoiuteenustega seotud nakkuste tõrjumiseks;

| AG. | arvestades, et kuna tervishoiuteenustega seotud nakkuseid põhjustavad mikroorganismid võivad inimkehas elada pikka aega, võivad patsiendid neid levitada haiglas oleku ajal ja pärast seda, ning et sel viisil võivad tervishoiuteenustega seotud nakkused levida kõikidesse tervishoiuga seotud keskkondadesse, keskmiseks ja pikemaks ajaks elamiseks mõeldud hooldeasutustesse ja isegi patsiendi koju; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et kuna tervishoiuteenustega seotud nakkuseid põhjustavad mikroorganismid võivad inimkehas elada pikka aega, võivad patsiendid neid levitada haiglas oleku ajal ja pärast seda, ning et sel viisil võivad tervishoiuteenustega seotud nakkused levida kõikidesse tervishoiuga seotud keskkondadesse, keskmiseks ja pikemaks ajaks elamiseks mõeldud hooldeasutustesse ja isegi patsiendi koju;

| AH. | arvestades, et üksnes 13 liikmesriiki on rakendanud bakterist clostridium difficile põhjustatud nakkuste riikliku järelevalve (9) ja nendest järelevalvesüsteemidest üksnes kolmes tegelevad andmete kogumisega ka üldarstid – olukord, mida peaks parandama. |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et üksnes 13 liikmesriiki on rakendanud bakterist clostridium difficile põhjustatud nakkuste riikliku järelevalve (9) ja nendest järelevalvesüsteemidest üksnes kolmes tegelevad andmete kogumisega ka üldarstid – olukord, mida peaks parandama.

| AI. | arvestades lisaks, et kodanike kasvav liikuvus ELi riiklikes tervishoiusüsteemides ja nende vahel, tervishoiuteenuste muutumine üha piiriülesemaks ning võimalus saada ravi väljaspool oma elukohariiki soodustavad resistentsete mikroorganismide kiiret levikut ühest liikmesriigist teise; |
| --- | --- |

AI.

arvestades lisaks, et kodanike kasvav liikuvus ELi riiklikes tervishoiusüsteemides ja nende vahel, tervishoiuteenuste muutumine üha piiriülesemaks ning võimalus saada ravi väljaspool oma elukohariiki soodustavad resistentsete mikroorganismide kiiret levikut ühest liikmesriigist teise;

| AJ. | arvestades, et antimikroobse resistentsuse teke on tõsine ja mõnes riigis kasvav risk patsientide ohutusele, mis võib komplitseerida nakkustest paranemist ja nende ravimist ning mis suurendab riiklikke tervishoiukulusid; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et antimikroobse resistentsuse teke on tõsine ja mõnes riigis kasvav risk patsientide ohutusele, mis võib komplitseerida nakkustest paranemist ja nende ravimist ning mis suurendab riiklikke tervishoiukulusid;

| AK. | arvestades, et tervishoiuteenustega seotud nakkused on sageli raskesti ravitavad, kuna neid põhjustavad mikroorganismid on tihti antimikroobsete toimeainete suhtes resistentsed; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et tervishoiuteenustega seotud nakkused on sageli raskesti ravitavad, kuna neid põhjustavad mikroorganismid on tihti antimikroobsete toimeainete suhtes resistentsed;

| AL. | arvestades, et ainuüksi ELis, Islandil ja Norras põhjustavad antimikroobse resistentsusega bakterid ligikaudu 400 000 nakkus- ja 25 000 surmajuhtumit aastas ning täiendavad tervishoiukulutused ja tootlikkuse vähenemine lähevad maksma vähemalt 1,5 miljardit eurot; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et ainuüksi ELis, Islandil ja Norras põhjustavad antimikroobse resistentsusega bakterid ligikaudu 400 000 nakkus- ja 25 000 surmajuhtumit aastas ning täiendavad tervishoiukulutused ja tootlikkuse vähenemine lähevad maksma vähemalt 1,5 miljardit eurot;

| AM. | arvestades, et antibiootikumiresistentsus kasvab Euroopas jätkuvalt ning võib mitmes liikmesriigis teatavate bakterite puhul olla 25 % või rohkem; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et antibiootikumiresistentsus kasvab Euroopas jätkuvalt ning võib mitmes liikmesriigis teatavate bakterite puhul olla 25 % või rohkem;

| AN. | arvestades, et viimaste andmete kohaselt osutavad tervishoiuteenustega seotud nakkuste esinemisel tuvastatud bakterite antibiootikumiresistentsuse markerid multiresistentsuse ülemaailmselt kasvavale trendile ning eriti kolmanda põlvkonna tsefalosporiinide resistentsete enterobakterite ning metitsiliiniresistentsete bakterite staphylococcus aureus protsendi suurenemisele; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et viimaste andmete kohaselt osutavad tervishoiuteenustega seotud nakkuste esinemisel tuvastatud bakterite antibiootikumiresistentsuse markerid multiresistentsuse ülemaailmselt kasvavale trendile ning eriti kolmanda põlvkonna tsefalosporiinide resistentsete enterobakterite ning metitsiliiniresistentsete bakterite staphylococcus aureus protsendi suurenemisele;

| AO. | arvestades, et uute antimikroobsete ainete väljatöötamine väheneb; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et uute antimikroobsete ainete väljatöötamine väheneb;

| AP. | arvestades, et antimikroobse resistentsuse kujunemine on antimikroobikumide kasutamise loomulik ja vältimatu tagajärg, mida on võimalik piirata nende ettevaatliku ja põhjendatud kasutamise abil; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et antimikroobse resistentsuse kujunemine on antimikroobikumide kasutamise loomulik ja vältimatu tagajärg, mida on võimalik piirata nende ettevaatliku ja põhjendatud kasutamise abil;

| AQ. | arvestades, et antimikroobsete toimeainete resistentsuse arengut võib kiirendada eelkõige nende toodete süstemaatiline ja liigne kasutamine inimmeditsiinis, mis koos ebapiisava hügieeni ja nakkuste kontrolliga võivad kahjustada juba niigi piiratud arvul olemasolevate antimikroobsete toimeainete tõhusust; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et antimikroobsete toimeainete resistentsuse arengut võib kiirendada eelkõige nende toodete süstemaatiline ja liigne kasutamine inimmeditsiinis, mis koos ebapiisava hügieeni ja nakkuste kontrolliga võivad kahjustada juba niigi piiratud arvul olemasolevate antimikroobsete toimeainete tõhusust;

| AR. | arvestades, et uute antibiootikumide/antimikroobikumide väljaarendamise puudumise valguses tuleb kasutada praeguseid antimikroobikume tõhusalt nii kaua kui võimalik; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et uute antibiootikumide/antimikroobikumide väljaarendamise puudumise valguses tuleb kasutada praeguseid antimikroobikume tõhusalt nii kaua kui võimalik;

| AS. | arvestades, et uute antibakteriaalsete ravimite väljaarendamise puudumise valguses peaksid komisjon ja liikmesriigid tegema koostööd, et toetada selliste toodete arendamist ja kättesaadavust, toetudes seejuures ECDC ja EMA oskusteabele; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et uute antibakteriaalsete ravimite väljaarendamise puudumise valguses peaksid komisjon ja liikmesriigid tegema koostööd, et toetada selliste toodete arendamist ja kättesaadavust, toetudes seejuures ECDC ja EMA oskusteabele;

| AT. | arvestades, et põllumajanduspoliitikaga soodustatakse antibiootikumiresistentsuse tekkimist, seda nii toiduahela kui ka uuesti veeringlusesse sattuvate loomsete väljaheidete kaudu; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et põllumajanduspoliitikaga soodustatakse antibiootikumiresistentsuse tekkimist, seda nii toiduahela kui ka uuesti veeringlusesse sattuvate loomsete väljaheidete kaudu;

| AU. | arvestades, et objektiivselt kõige vähem informeeritud inimeste hulgas on täheldatud antibiootikumide suuremat kasutamist ning et antibiootikumide vastutustundlikum kasutamine on seostatav paremate antibiootikume puudutavate objektiivsete teadmistega; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et objektiivselt kõige vähem informeeritud inimeste hulgas on täheldatud antibiootikumide suuremat kasutamist ning et antibiootikumide vastutustundlikum kasutamine on seostatav paremate antibiootikume puudutavate objektiivsete teadmistega;

| AV. | arvestades, et mitmes liikmesriigis puudub korralik regulatiivne ja õigusraamistik ravimite mõistliku kasutamise kohustuslikuks muutmiseks ja toetamiseks, ning arvestades märkimisväärseid antibiootikumide tarbimise erinevusi Euroopas nii kohalike hoolekandeasutuste kui ka haiglaravi raames; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et mitmes liikmesriigis puudub korralik regulatiivne ja õigusraamistik ravimite mõistliku kasutamise kohustuslikuks muutmiseks ja toetamiseks, ning arvestades märkimisväärseid antibiootikumide tarbimise erinevusi Euroopas nii kohalike hoolekandeasutuste kui ka haiglaravi raames;

| AW. | arvestades, et vaja on harida ja tõsta teadlikkust nende seas, kes osalevad antimikroobikumide kasutamises, sh poliitikakujundajad, tervishoiutöötajad ja üldsus, et toetada vajalikke muudatusi retseptide väljakirjutajate, ravimite väljastajate ja kodanike käitumises; |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et vaja on harida ja tõsta teadlikkust nende seas, kes osalevad antimikroobikumide kasutamises, sh poliitikakujundajad, tervishoiutöötajad ja üldsus, et toetada vajalikke muudatusi retseptide väljakirjutajate, ravimite väljastajate ja kodanike käitumises;

| AX. | arvestades, et nõukogu 2009. aasta soovitusest 2009/C 151/01 saadik on tehtud olulisi jõupingutusi patsiendi ohutuse parandamiseks liikmesriikides, eelkõige seades patsiendi ohutuse kõikides liikmesriikides rahvatervisealase poliitika prioriteediks, määrates (19 liikmesriigis) patsiendi ohutuse eest vastutava pädeva asutuse ning ergutades (23 liikmesriigis) tervishoiuasutustes patsiendi ohutust käsitlevat koolitust; |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et nõukogu 2009. aasta soovitusest 2009/C 151/01 saadik on tehtud olulisi jõupingutusi patsiendi ohutuse parandamiseks liikmesriikides, eelkõige seades patsiendi ohutuse kõikides liikmesriikides rahvatervisealase poliitika prioriteediks, määrates (19 liikmesriigis) patsiendi ohutuse eest vastutava pädeva asutuse ning ergutades (23 liikmesriigis) tervishoiuasutustes patsiendi ohutust käsitlevat koolitust;

| AY. | arvestades, et nõukogu 2009. aasta soovitusest 2009/C 151/01 saadik on tehtud olulisi jõupingutusi tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrje (riiklike või regionaalsete) strateegiate vastuvõtmiseks ja jõustamiseks liikmesriikides, võttes eelkõige vastu tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet puudutavad suunised ning seades sisse tervishoiuteenustega seotud nakkuste aktiivsed seiresüsteemid (või tugevdades neid juhul, kui need olid juba olemas); |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et nõukogu 2009. aasta soovitusest 2009/C 151/01 saadik on tehtud olulisi jõupingutusi tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrje (riiklike või regionaalsete) strateegiate vastuvõtmiseks ja jõustamiseks liikmesriikides, võttes eelkõige vastu tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet puudutavad suunised ning seades sisse tervishoiuteenustega seotud nakkuste aktiivsed seiresüsteemid (või tugevdades neid juhul, kui need olid juba olemas);

| AZ. | arvestades teiselt poolt, et teatavaid nõukogu poolt 2009. aasta soovituses 2009/C 151/01 soovitatud meetmeid patsiendi ohutuse parandamiseks liikmesriikides on rakendanud vaid vähesed liikmesriigid ning et endiselt on võimalik teha täiustusi nii haiglaravi kui ka haiglavälise ravi valdkonnas, eelkõige patsiendi võimestamise, tervishoiuspetsialistide ja hooldajate hariduse alal ning patsiendi ohutust puudutava Euroopa nomenklatuuri rakendamisel ja patsiendi ohutuse standardite Euroopa suuniste koostamisel; |
| --- | --- |

AZ.

arvestades teiselt poolt, et teatavaid nõukogu poolt 2009. aasta soovituses 2009/C 151/01 soovitatud meetmeid patsiendi ohutuse parandamiseks liikmesriikides on rakendanud vaid vähesed liikmesriigid ning et endiselt on võimalik teha täiustusi nii haiglaravi kui ka haiglavälise ravi valdkonnas, eelkõige patsiendi võimestamise, tervishoiuspetsialistide ja hooldajate hariduse alal ning patsiendi ohutust puudutava Euroopa nomenklatuuri rakendamisel ja patsiendi ohutuse standardite Euroopa suuniste koostamisel;

| BA. | arvestades, et teatavaid nõukogu soovitatud meetmeid tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamiseks ja tõrjeks liikmesriikides on rakendanud vaid väike arv liikmesriike ning endiselt on võimalik teha täiustusi, eelkõige patsientide tervishoiuasutuste poolse teavitamise ning tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamisele ja tõrjele suunatud teadusuuringute toetamise vallas; |
| --- | --- |

BA.

arvestades, et teatavaid nõukogu soovitatud meetmeid tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamiseks ja tõrjeks liikmesriikides on rakendanud vaid väike arv liikmesriike ning endiselt on võimalik teha täiustusi, eelkõige patsientide tervishoiuasutuste poolse teavitamise ning tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamisele ja tõrjele suunatud teadusuuringute toetamise vallas;

Nõukogu soovituste elluviimine: edusammud on suured, kuid arenguruumi veel on

| 1. | tunneb heameelt liikmesriikide tasandil võetud meetmete üle, mille esmane eesmärk on parandada patsientide üldist ohutust ning ennetada tervishoiuteenustega seotud nakkuste esinemist, ja eriti järgmiste meetmete üle:






  — | patsiendi ohutuse alase poliitika väljatöötamine kõikide liikmesriikide poolt ning asjaolu, et mitu liikmesriiki seadis selle oma tervishoiupoliitika prioriteediks; |
| --- | --- | --- |

1.

tunneb heameelt liikmesriikide tasandil võetud meetmete üle, mille esmane eesmärk on parandada patsientide üldist ohutust ning ennetada tervishoiuteenustega seotud nakkuste esinemist, ja eriti järgmiste meetmete üle:

—

patsiendi ohutuse alase poliitika väljatöötamine kõikide liikmesriikide poolt ning asjaolu, et mitu liikmesriiki seadis selle oma tervishoiupoliitika prioriteediks;

| — | patsiendi ohutuse eest vastutava pädeva asutuse määramine (enamikus liikmesriikides); |
| --- | --- |

—

patsiendi ohutuse eest vastutava pädeva asutuse määramine (enamikus liikmesriikides);

| — | kõrvalmõjusid puudutava aruandluse mehhanismide järkjärguline loomine ja vastavad õppetunnid; |
| --- | --- |

—

kõrvalmõjusid puudutava aruandluse mehhanismide järkjärguline loomine ja vastavad õppetunnid;

| — | patsiendi ohutust käsitleva koolituse üldine sisseseadmine tervishoiuasutustes; |
| --- | --- |

—

patsiendi ohutust käsitleva koolituse üldine sisseseadmine tervishoiuasutustes;

| — | patsiendi ohutuse alal piiriüleste strateegiate (lisaks riiklikule strateegiale) rakendamine Prantsusmaal, Slovakkias ja Madalmaades; |
| --- | --- |

—

patsiendi ohutuse alal piiriüleste strateegiate (lisaks riiklikule strateegiale) rakendamine Prantsusmaal, Slovakkias ja Madalmaades;

| — | riikide- ja regioonidevaheline koostöö nõukogu soovituste elluviimiseks ning nende rakendamine 21 liikmesriigis (ja Norras), sageli ELi kaasrahastatud projektide raames; |
| --- | --- |

—

riikide- ja regioonidevaheline koostöö nõukogu soovituste elluviimiseks ning nende rakendamine 21 liikmesriigis (ja Norras), sageli ELi kaasrahastatud projektide raames;

kuid palub neid jõupingutusi kiiresti suurendada;

| 2. | tunneb heameelt meetmete üle, mida komisjon on võtnud patsiendi ohutusega seotud üldküsimuste valdkonnas, toetades liikmesriikidevahelist heade tavade vahetamist ning töötades välja patsiendi ohutust käsitlevad ühtsed mõisted ja terminoloogia, eelkõige järgmise üle:






  — | asjaolu, et komisjon on patsiendi ohutuse ja tervishoiuteenuste kvaliteedi töörühma kaudu edendanud teabevahetust patsiendi ohutust ja tervishoiuteenuste kvaliteeti käsitlevate algatuste kohta; |
| --- | --- | --- |

2.

tunneb heameelt meetmete üle, mida komisjon on võtnud patsiendi ohutusega seotud üldküsimuste valdkonnas, toetades liikmesriikidevahelist heade tavade vahetamist ning töötades välja patsiendi ohutust käsitlevad ühtsed mõisted ja terminoloogia, eelkõige järgmise üle:

—

asjaolu, et komisjon on patsiendi ohutuse ja tervishoiuteenuste kvaliteedi töörühma kaudu edendanud teabevahetust patsiendi ohutust ja tervishoiuteenuste kvaliteeti käsitlevate algatuste kohta;

| — | komisjoni kaasrahastus OECD juhitavas tervishoiusüsteemi kvaliteedinäitajate projektis, mis võimaldas patsiendi ohutust puudutavate võrdlusnäitajate kogumist 11 riigis; |
| --- | --- |

—

komisjoni kaasrahastus OECD juhitavas tervishoiusüsteemi kvaliteedinäitajate projektis, mis võimaldas patsiendi ohutust puudutavate võrdlusnäitajate kogumist 11 riigis;

| — | ELi kaasrahastus teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames kuues patsiendi üldist ohutust käsitlevas teadusprojektis; |
| --- | --- |

—

ELi kaasrahastus teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames kuues patsiendi üldist ohutust käsitlevas teadusprojektis;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/24/EL vastuvõtmine, milles käsitletakse patsiendiõiguste kohaldamist piiriüleses tervishoius, mille eesmärk on ühtaegu selgitada end teises liikmesriigis ravida laskvate patsientide õigusi kui ka tagada osutatavate raviteenuste kindlus ja kvaliteet; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/24/EL vastuvõtmine, milles käsitletakse patsiendiõiguste kohaldamist piiriüleses tervishoius, mille eesmärk on ühtaegu selgitada end teises liikmesriigis ravida laskvate patsientide õigusi kui ka tagada osutatavate raviteenuste kindlus ja kvaliteet;

| 3. | tunneb heameelt komisjoni ja ECDC koostöös liikmesriikide tervishoiuasutustega tehtud töö üle tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrje valdkonnas; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt komisjoni ja ECDC koostöös liikmesriikide tervishoiuasutustega tehtud töö üle tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrje valdkonnas;

| 4. | tunneb heameelt komisjoni tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrje valdkonnas võetud meetmete üle, mis on otseselt seotud komisjoni antimikroobse resistentsuse valdkonnas võetud meetmetega, ja eriti komisjoni rahastuse üle tervishoiuteenustega seotud nakkuste ja antimikroobse resistentsuse valdkonna teadusprojektides, eelkõige Euroopa mõõtmega projektides, nagu IPSE (patsiendi ohutuse parandamine Euroopas), IMPLEMENT (strateegiakogumite rakendamine nakkuste ennetamisel ja ohjamisel) või PROHIBIT (haiglanakkuste ennetamine sekkumise ja koolituse abil), mille eesmärk on analüüsida tervishoiuteenustega seotud nakkuste valdkonnas olemasolevaid praktilisi suuniseid Euroopa haiglates ning testida tsentraalveenide kateetritega seotud vereringe nakkuste ennetamise strateegiaid (nakkused, mis on eriti murettekitavad, kuna neid seostatakse nii märkimisväärse otsese haigestumuse kui ka kõrge suremusega); |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt komisjoni tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrje valdkonnas võetud meetmete üle, mis on otseselt seotud komisjoni antimikroobse resistentsuse valdkonnas võetud meetmetega, ja eriti komisjoni rahastuse üle tervishoiuteenustega seotud nakkuste ja antimikroobse resistentsuse valdkonna teadusprojektides, eelkõige Euroopa mõõtmega projektides, nagu IPSE (patsiendi ohutuse parandamine Euroopas), IMPLEMENT (strateegiakogumite rakendamine nakkuste ennetamisel ja ohjamisel) või PROHIBIT (haiglanakkuste ennetamine sekkumise ja koolituse abil), mille eesmärk on analüüsida tervishoiuteenustega seotud nakkuste valdkonnas olemasolevaid praktilisi suuniseid Euroopa haiglates ning testida tsentraalveenide kateetritega seotud vereringe nakkuste ennetamise strateegiaid (nakkused, mis on eriti murettekitavad, kuna neid seostatakse nii märkimisväärse otsese haigestumuse kui ka kõrge suremusega);

| 5. | tunneb heameelt ECDC koordineerimis- ja järelevalvetöö üle, eelkõige järgmistes punktides:






  — | tervishoiuteenustega seotud nakkuste ja eriti operatsiooni ajal saadud nakkuste, reanimatsiooniüksustes saadud tervishoiuteenustega seotud nakkuste ja pikaajalist hooldust pakkuvates asutustes antimikroobikumide kasutamise Euroopa järelevalvevõrgustiku (HALT-2) tegevuse koordineerimine ning clostridium difficile põhjustatud nakkuste suhtes seiresuutlikkuse suurendamiseks loodud liidu projekti (ECDIS-Net) toetamine; |
| --- | --- | --- |

5.

tunneb heameelt ECDC koordineerimis- ja järelevalvetöö üle, eelkõige järgmistes punktides:

—

tervishoiuteenustega seotud nakkuste ja eriti operatsiooni ajal saadud nakkuste, reanimatsiooniüksustes saadud tervishoiuteenustega seotud nakkuste ja pikaajalist hooldust pakkuvates asutustes antimikroobikumide kasutamise Euroopa järelevalvevõrgustiku (HALT-2) tegevuse koordineerimine ning clostridium difficile põhjustatud nakkuste suhtes seiresuutlikkuse suurendamiseks loodud liidu projekti (ECDIS-Net) toetamine;

| — | akuutsetele haiguste haiglates tervishoiuteenustega seotud nakkuste ülekaalukat esinemist ja antimikroobikumide kasutamist käsitleva ELi uuringu koordineerimine; |
| --- | --- |

—

akuutsetele haiguste haiglates tervishoiuteenustega seotud nakkuste ülekaalukat esinemist ja antimikroobikumide kasutamist käsitleva ELi uuringu koordineerimine;

| — | clostridium difficile põhjustatud nakkuste ennetamise ja tõrje suuniste väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

clostridium difficile põhjustatud nakkuste ennetamise ja tõrje suuniste väljatöötamine;

| — | karbapeneeme tootvate bakterite enterobacteriaceae leviku vältimiseks antud soovituste avaldamine; |
| --- | --- |

—

karbapeneeme tootvate bakterite enterobacteriaceae leviku vältimiseks antud soovituste avaldamine;

| — | tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise suuniste ja näitajate (struktuur ja meetod) väljatöötamise toetamine; |
| --- | --- |

—

tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise suuniste ja näitajate (struktuur ja meetod) väljatöötamise toetamine;

| 6. | tunnistab, et ELi tasandil puudub nii patsiendi ohutuse klassifitseerimine kui ka sellekohane aruandlus, et tuvastada, mõista ja analüüsida patsiendi ohutusega seonduvaid tegureid, eesmärgiga õppida ja täiustada asjaomaseid süsteeme; |
| --- | --- |

6.

tunnistab, et ELi tasandil puudub nii patsiendi ohutuse klassifitseerimine kui ka sellekohane aruandlus, et tuvastada, mõista ja analüüsida patsiendi ohutusega seonduvaid tegureid, eesmärgiga õppida ja täiustada asjaomaseid süsteeme;

| 7. | tunnistab, et praeguseks on endiselt liiga vähe liikmesriike, mis:






  — | on integreerinud patsiendi ohutuse tervishoiutöötajate harimisse ja koolitusse, |
| --- | --- | --- |

7.

tunnistab, et praeguseks on endiselt liiga vähe liikmesriike, mis:

—

on integreerinud patsiendi ohutuse tervishoiutöötajate harimisse ja koolitusse,

| — | on kehtestanud tegevuskavad tervishoiuteenustega seotud nakkustega võitlemiseks; |
| --- | --- |

—

on kehtestanud tegevuskavad tervishoiuteenustega seotud nakkustega võitlemiseks;

| — | on võtnud meetmeid, mille eesmärk on tõhustada patsientide teavitamist tervishoiuasutuste poolt tervishoiuteenustega seonduvate nakkuste kohta, |
| --- | --- |

—

on võtnud meetmeid, mille eesmärk on tõhustada patsientide teavitamist tervishoiuasutuste poolt tervishoiuteenustega seonduvate nakkuste kohta,

| — | toetavad tervishoiuteenustega seotud nakkustega tegelevaid teadusuuringuid; |
| --- | --- |

—

toetavad tervishoiuteenustega seotud nakkustega tegelevaid teadusuuringuid;

| 8. | kutsub liikmesriike üles jätkama oma jõupingutusi – mida toetab komisjon –, et laiendada patsiendi ohutust käsitlevate võrdlusnäitajate kogumist kõiki liikmesriike hõlmavaks; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike üles jätkama oma jõupingutusi – mida toetab komisjon –, et laiendada patsiendi ohutust käsitlevate võrdlusnäitajate kogumist kõiki liikmesriike hõlmavaks;

| 9. | kutsub liikmesriike üles jätkama ja tõhustama patsiendi ohutuse alast kahe- ja mitmepoolset koostööd riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike üles jätkama ja tõhustama patsiendi ohutuse alast kahe- ja mitmepoolset koostööd riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil;

Patsiendi ohutuse parandamine Euroopas, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkusi ennetades ja tõrjudes: üldised soovitused

| 10. | soovitab, et patsiendi ohutus ja eriti tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamine ja tõrje hõivaks keskse koha nii ELi poliitikas kui ka liikmesriikide ning piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

10.

soovitab, et patsiendi ohutus ja eriti tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamine ja tõrje hõivaks keskse koha nii ELi poliitikas kui ka liikmesriikide ning piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

Meetmed patsiendi üldise ohutuse parandamiseks

| 11. | innustab liikmesriike jätkama oma jõupingutusi patsiendi ohutuse parandamiseks ning kui seda pole juba tehtud, siis rakendama lisameetmeid, sh koostama tegevuskavu tervishoiuteenustega seotud nakkustega võitlemiseks, et täita täielikult nõukogu soovitusi; |
| --- | --- |

11.

innustab liikmesriike jätkama oma jõupingutusi patsiendi ohutuse parandamiseks ning kui seda pole juba tehtud, siis rakendama lisameetmeid, sh koostama tegevuskavu tervishoiuteenustega seotud nakkustega võitlemiseks, et täita täielikult nõukogu soovitusi;

| 12. | innustab liikmesriike eelkõige rakendama või, kui need on juba olemas, tugevdama:






  — | meetmeid, mille eesmärk on tõsta kodanike teadlikkust patsiendi ohutusega seonduvate algatuste kohta ning toetada kodanike sellealast võimestamist, |
| --- | --- | --- |

12.

innustab liikmesriike eelkõige rakendama või, kui need on juba olemas, tugevdama:

—

meetmeid, mille eesmärk on tõsta kodanike teadlikkust patsiendi ohutusega seonduvate algatuste kohta ning toetada kodanike sellealast võimestamist,

| — | meetmeid tervishoiutöötajate põhjalikuks ja jätkuvaks koolitamiseks täpsete standardite alusel patsiendi ohutuse ja nende enda ohutuse alal ning eelkõige patsiendi ohutust käsitleva koolituse (mis hõlmaks eri valdkondi, sh meditsiiniseadmeid ning ravimite mõistlikku ja hoolsat kasutamist) lisamist tervishoiu- ja hooldustöötajate ühte või mitmesse õppe- või koolitusvarianti, samuti patsientidele ja nende hooldajatele suunatud teadlikkuse tõstmise ja haridusmeetmeid patsiendi ohutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

meetmeid tervishoiutöötajate põhjalikuks ja jätkuvaks koolitamiseks täpsete standardite alusel patsiendi ohutuse ja nende enda ohutuse alal ning eelkõige patsiendi ohutust käsitleva koolituse (mis hõlmaks eri valdkondi, sh meditsiiniseadmeid ning ravimite mõistlikku ja hoolsat kasutamist) lisamist tervishoiu- ja hooldustöötajate ühte või mitmesse õppe- või koolitusvarianti, samuti patsientidele ja nende hooldajatele suunatud teadlikkuse tõstmise ja haridusmeetmeid patsiendi ohutuse valdkonnas;

| — | piiriülest tegevust patsiendi ohutuse valdkonnas, |
| --- | --- |

—

piiriülest tegevust patsiendi ohutuse valdkonnas,

| — | meetmeid, mille eesmärk on edendada patsiendi ohutuse alaseid teadusuuringuid, kasutades tõenditel põhinevat ja rakendamisele suunatud lähenemisviisi ning keskendudes eelkõige ravivormidele, mis pakuvad alternatiive antibiootikumide kasutamisele ning vastust antibiootikumiresistentsusele, sh fagoteraapiat; |
| --- | --- |

—

meetmeid, mille eesmärk on edendada patsiendi ohutuse alaseid teadusuuringuid, kasutades tõenditel põhinevat ja rakendamisele suunatud lähenemisviisi ning keskendudes eelkõige ravivormidele, mis pakuvad alternatiive antibiootikumide kasutamisele ning vastust antibiootikumiresistentsusele, sh fagoteraapiat;

| — | meetmeid, mis toetavad liikmesriigi tasandil valdkondadevahelist haavaravi patsiendiohutuse programmide osana; |
| --- | --- |

—

meetmeid, mis toetavad liikmesriigi tasandil valdkondadevahelist haavaravi patsiendiohutuse programmide osana;

| — | meetmeid antimikroobse resistentsuse ilmnemise ja selle levimise vastu võitlemiseks, sh uute antimikroobikumide väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

meetmeid antimikroobse resistentsuse ilmnemise ja selle levimise vastu võitlemiseks, sh uute antimikroobikumide väljatöötamine;

| 13. | palub EMA-l koostada loetelu ettenähtust erineval näidustusel väljakirjutatavate ravimite kohta, mida lubatud alternatiivi olemasolule vaatamata kasutatakse; kutsub liikmesriike üles tagama tervishoiutöötajate ja patsientide teavitamine, kui ravimit kasutatakse ettenähtust erineval näidustusel; |
| --- | --- |

13.

palub EMA-l koostada loetelu ettenähtust erineval näidustusel väljakirjutatavate ravimite kohta, mida lubatud alternatiivi olemasolule vaatamata kasutatakse; kutsub liikmesriike üles tagama tervishoiutöötajate ja patsientide teavitamine, kui ravimit kasutatakse ettenähtust erineval näidustusel;

| 14. | nõuab tungivalt, et komisjoni ja asjaomaseid ELi ametid looksid, tugevdaksid, tutvustaksid avalikkusele ning muudaksid lihtsalt kasutatavaks eelkõige ravimite ja meditsiiniseadmetega seotud kõrvalmõjusid käsitlevad aruandlussüsteemid, mis võimaldavad tuvastada tervishoiuteenuste osutamise ahelas esinevate puuduste korral vastutavad osapooled, ning tagama, et kõik menetlused on läbipaistvad; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et komisjoni ja asjaomaseid ELi ametid looksid, tugevdaksid, tutvustaksid avalikkusele ning muudaksid lihtsalt kasutatavaks eelkõige ravimite ja meditsiiniseadmetega seotud kõrvalmõjusid käsitlevad aruandlussüsteemid, mis võimaldavad tuvastada tervishoiuteenuste osutamise ahelas esinevate puuduste korral vastutavad osapooled, ning tagama, et kõik menetlused on läbipaistvad;

| 15. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid hindaksid uuesti oma kõrvalmõjudest teatamise süsteeme, hindaksid, kas selline teatamine toimub süüdistusi vältival viisil, ning tagaksid, et tervishoiutöötajad saavad teavet esitada ausalt, ilma et neile isiklikult tekiks ebameeldivaid tagajärgi; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid hindaksid uuesti oma kõrvalmõjudest teatamise süsteeme, hindaksid, kas selline teatamine toimub süüdistusi vältival viisil, ning tagaksid, et tervishoiutöötajad saavad teavet esitada ausalt, ilma et neile isiklikult tekiks ebameeldivaid tagajärgi;

| 16. | kutsub liikmesriike üles kavandama meetmeid, mille eesmärk on parandada kõrvalmõjusid puudutavate aruandlussüsteemide kvaliteeti ja mitte üksnes kvantiteeti, nii et kõnealused süsteemid sisaldaksid teavet, mis võib ohutust tõeliselt parandada, ning võimaldaksid kergesti saada andmeid süstemaatiliseks ja põhjalikuks hindamiseks; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike üles kavandama meetmeid, mille eesmärk on parandada kõrvalmõjusid puudutavate aruandlussüsteemide kvaliteeti ja mitte üksnes kvantiteeti, nii et kõnealused süsteemid sisaldaksid teavet, mis võib ohutust tõeliselt parandada, ning võimaldaksid kergesti saada andmeid süstemaatiliseks ja põhjalikuks hindamiseks;

| 17. | kutsub liikmesriike üles palju laiemalt kui praegu integreerima patsientidelt saadut teavet patsientide ohutust ning kõrvalmõjusid käsitlevatesse elektroonilistesse süsteemidesse ning hindama seda teavet süstemaatiliselt, et vältida vigu; |
| --- | --- |

17.

kutsub liikmesriike üles palju laiemalt kui praegu integreerima patsientidelt saadut teavet patsientide ohutust ning kõrvalmõjusid käsitlevatesse elektroonilistesse süsteemidesse ning hindama seda teavet süstemaatiliselt, et vältida vigu;

| 18. | innustab liikmesriike, komisjoni ja asjaomaseid ELi ameteid kasutama kõiki sobivaid tehnoloogilisi ja statistilisi vahendeid kõrvalmõjude kirjeldamiseks ja analüüsimiseks; |
| --- | --- |

18.

innustab liikmesriike, komisjoni ja asjaomaseid ELi ameteid kasutama kõiki sobivaid tehnoloogilisi ja statistilisi vahendeid kõrvalmõjude kirjeldamiseks ja analüüsimiseks;

| 19. | innustab komisjoni ja liikmesriike tõstma kodanike teadlikkust patsiendi ohutusega seonduvate algatuste kohta ning toetama kodanike sellealast võimestamist; |
| --- | --- |

19.

innustab komisjoni ja liikmesriike tõstma kodanike teadlikkust patsiendi ohutusega seonduvate algatuste kohta ning toetama kodanike sellealast võimestamist;

| 20. | palub komisjonil uuesti kaaluda andmebaasi loomist, mis võtaks arvele head tavad, et toetada nende vahetamist liikmesriikide vahel; on veendunud, et kõrvalmõjude andmebaas võib aidata vältida seda tüüpi komplikatsioone tulevikus ning olla teenuse osutajatele heade tavade näiteks; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil uuesti kaaluda andmebaasi loomist, mis võtaks arvele head tavad, et toetada nende vahetamist liikmesriikide vahel; on veendunud, et kõrvalmõjude andmebaas võib aidata vältida seda tüüpi komplikatsioone tulevikus ning olla teenuse osutajatele heade tavade näiteks;

| 21. | julgustab liikmesriike jagama parimaid tavasid faktilistel andmetel põhineva lähenemisviisi kaudu ja eelkõige koostama juhtumiuuringute ja tagasiside alusel kõikidele liikmesriikidele ühtsed suunised; |
| --- | --- |

21.

julgustab liikmesriike jagama parimaid tavasid faktilistel andmetel põhineva lähenemisviisi kaudu ja eelkõige koostama juhtumiuuringute ja tagasiside alusel kõikidele liikmesriikidele ühtsed suunised;

| 22. | kutsub liikmesriike üles, niivõrd kui see on võimalik, laiendama patsiendi ohutuse strateegiaid ja programme haiglaravilt ka haiglavälisele ravile (eelkõige keskmiseks ja pikemaks ajaks elamiseks mõeldud hooldusasutustele ning kodustele tingimustele); |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles, niivõrd kui see on võimalik, laiendama patsiendi ohutuse strateegiaid ja programme haiglaravilt ka haiglavälisele ravile (eelkõige keskmiseks ja pikemaks ajaks elamiseks mõeldud hooldusasutustele ning kodustele tingimustele);

Meetmed tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamiseks ja vähendamiseks

| 23. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid sõnastaksid selged riiklikud eesmärgid tervishoiuteenustega seotud nakkuste vähendamiseks ning – kui seda pole juba tehtud – rakendaksid lisameetmeid tervishoiuteenustega seotud nakkuste vähendamiseks, et täita täielikult nõukogu soovitusi, ning eelkõige järgmisi meetmeid:






  — | tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamine nii haigla- kui ka haiglavälises ravis, rakendades süstemaatiliselt algatust „Üks tervis”, mille raames teevad inim- ja veterinaarmeditsiini eest vastutavad osapooled koostööd, et vältida resistentseid nakkuseid ja vähendada antibiootikumide kasutamist, |
| --- | --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid sõnastaksid selged riiklikud eesmärgid tervishoiuteenustega seotud nakkuste vähendamiseks ning – kui seda pole juba tehtud – rakendaksid lisameetmeid tervishoiuteenustega seotud nakkuste vähendamiseks, et täita täielikult nõukogu soovitusi, ning eelkõige järgmisi meetmeid:

—

tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamine nii haigla- kui ka haiglavälises ravis, rakendades süstemaatiliselt algatust „Üks tervis”, mille raames teevad inim- ja veterinaarmeditsiini eest vastutavad osapooled koostööd, et vältida resistentseid nakkuseid ja vähendada antibiootikumide kasutamist,

| — | patsientidele tervishoiuasutuste poolt antava teabe parandamine, kaasa arvatud teave tervishoiuteenustega seotud nakkuste esinemissageduse kohta vastavates tervishoiuasutustes, |
| --- | --- |

—

patsientidele tervishoiuasutuste poolt antava teabe parandamine, kaasa arvatud teave tervishoiuteenustega seotud nakkuste esinemissageduse kohta vastavates tervishoiuasutustes,

| — | tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamisele ja kontrollile suunatud teadusuuringute toetamine, eelkõige nakkuste puhul, mille on põhjustanud metitsilliinresistentne staphylococcus aureus (MRSA) ning clostridium difficile, ja muude esilekerkinud raskesti ravitavate nakkuste puhul, ning keskendudes eelkõige ravivormidele, mis pakuvad alternatiive antibiootikumide kasutamisele ning vastust antibiootikumiresistentsusele, sh fagoteraapia; |
| --- | --- |

—

tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamisele ja kontrollile suunatud teadusuuringute toetamine, eelkõige nakkuste puhul, mille on põhjustanud metitsilliinresistentne staphylococcus aureus (MRSA) ning clostridium difficile, ja muude esilekerkinud raskesti ravitavate nakkuste puhul, ning keskendudes eelkõige ravivormidele, mis pakuvad alternatiive antibiootikumide kasutamisele ning vastust antibiootikumiresistentsusele, sh fagoteraapia;

| 24. | nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks võimalust sõlmida partnerlepingud komisjoni ja üksikute liikmesriikide vahel või otse liikmesriikide vahel, et ennetada ja leevendada tervishoiuteenustega seotud nakkuste probleemi haiglates ja koduses ravis; kutsub komisjoni üles toetama eelseisva ELi terviseprogrammi kaudu edasist tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrjega seotud tööd; |
| --- | --- |

24.

nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks võimalust sõlmida partnerlepingud komisjoni ja üksikute liikmesriikide vahel või otse liikmesriikide vahel, et ennetada ja leevendada tervishoiuteenustega seotud nakkuste probleemi haiglates ja koduses ravis; kutsub komisjoni üles toetama eelseisva ELi terviseprogrammi kaudu edasist tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrjega seotud tööd;

Patsiendi ohutuse parandamine Euroopas, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkusi ennetades ja tõrjudes: konkreetsed lähenemisviisid ja soovitused

Ennetamine

| 25. | tunnistades, et EL ei tohi sekkuda liikmesriikide pädevusse tervishoiu valdkonnas ning mööndes liikmesriikide tervishoiupoliitika ja -süsteemide erinevusi, ergutab liikmesriike ja nende delegeeritud partnereid:






  — | tagama piisavad inimressursid ning rahalised ja tehnoloogilised vahendid, et kodudes ja haiglates osutatavad tervishoiuteenused oleksid võimalikult kvaliteetsed, ning kutsub neid eelkõige üles eraldama patsiendi ohutusele piisavalt rahalisi vahendeid ning tagama, et kodudes ja haiglates osutatavad tervishoiuteenused oleksid võimalikult kvaliteetsed; |
| --- | --- | --- |

25.

tunnistades, et EL ei tohi sekkuda liikmesriikide pädevusse tervishoiu valdkonnas ning mööndes liikmesriikide tervishoiupoliitika ja -süsteemide erinevusi, ergutab liikmesriike ja nende delegeeritud partnereid:

—

tagama piisavad inimressursid ning rahalised ja tehnoloogilised vahendid, et kodudes ja haiglates osutatavad tervishoiuteenused oleksid võimalikult kvaliteetsed, ning kutsub neid eelkõige üles eraldama patsiendi ohutusele piisavalt rahalisi vahendeid ning tagama, et kodudes ja haiglates osutatavad tervishoiuteenused oleksid võimalikult kvaliteetsed;

| — | pidama samuti oluliseks tõhusat tööjõuplaneerimist kui vahendit, millega tagada piisav töötajate arv, tegelemaks üha suurema arvu patsientidega ning kaasneva halva mõjuga nakkusetõrje tavadele; |
| --- | --- |

—

pidama samuti oluliseks tõhusat tööjõuplaneerimist kui vahendit, millega tagada piisav töötajate arv, tegelemaks üha suurema arvu patsientidega ning kaasneva halva mõjuga nakkusetõrje tavadele;

| 26. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama muu hulgas teadlikkuse tõstmise kampaaniate abil üldisi häid tavasid, eelkõige neid, mis on seotud hügieeniga (kätehügieen, seadmete ja meditsiinivahendite maksimaalne steriliseerimine ja saastatusest puhastamine) haiglates, aga ka väljaspool haiglaid (eelkõige patsientide ja nende perekondade seas); |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama muu hulgas teadlikkuse tõstmise kampaaniate abil üldisi häid tavasid, eelkõige neid, mis on seotud hügieeniga (kätehügieen, seadmete ja meditsiinivahendite maksimaalne steriliseerimine ja saastatusest puhastamine) haiglates, aga ka väljaspool haiglaid (eelkõige patsientide ja nende perekondade seas);

| 27. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja riiklikud kätehügieeni ning haiglate ja hooldusasutuste üldpuhastust käsitlevad suunised; |
| --- | --- |

27.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja riiklikud kätehügieeni ning haiglate ja hooldusasutuste üldpuhastust käsitlevad suunised;

| 28. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid sihipärast lähenemisviisi, mille eesmärk on võidelda haiglates tehtavate vigade vastu, võttes eelkõige kasutusele WHO kirurgilise ohutuse kontrollnimekirja; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid sihipärast lähenemisviisi, mille eesmärk on võidelda haiglates tehtavate vigade vastu, võttes eelkõige kasutusele WHO kirurgilise ohutuse kontrollnimekirja;

| 29. | nõuab rohkem ja paremini koordineeritud uuringuid, et vältida tervishoiuteenustega seotud nakkuste levikut; |
| --- | --- |

29.

nõuab rohkem ja paremini koordineeritud uuringuid, et vältida tervishoiuteenustega seotud nakkuste levikut;

| 30. | kutsub liikmesriike üles julgustama jõupingutusi haiglate haiguspuhangute uurimisel ning leidma võimalusi tervishoiuteenustega seotud nakkuste leviku ennetamiseks; |
| --- | --- |

30.

kutsub liikmesriike üles julgustama jõupingutusi haiglate haiguspuhangute uurimisel ning leidma võimalusi tervishoiuteenustega seotud nakkuste leviku ennetamiseks;

| 31. | julgustab liikmesriike töötama välja oma riiklikke tavasid antibiootikumide asjakohase kasutamise kohta, et piirata antimikroobse resistentsuse levikut ja tagada antibiootikumravi jätkuv tulemuslikkus; |
| --- | --- |

31.

julgustab liikmesriike töötama välja oma riiklikke tavasid antibiootikumide asjakohase kasutamise kohta, et piirata antimikroobse resistentsuse levikut ja tagada antibiootikumravi jätkuv tulemuslikkus;

| 32. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja platvorme ja protokolle, mis võimaldaksid terviseandmete liikuvust, tagades, et need tegevused oleksid kooskõlas asjakohaste Euroopa andmekaitsealaste õigusaktidega; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja platvorme ja protokolle, mis võimaldaksid terviseandmete liikuvust, tagades, et need tegevused oleksid kooskõlas asjakohaste Euroopa andmekaitsealaste õigusaktidega;

| 33. | kutsub liikmesriike üles määrama kindlaks spetsiifilised ohutusprotokollid degeneratiivsete krooniliste haiguste ja puuetega lõppevate haiguste jaoks, mis eeldavad pärast haiglaravi pidevat abistamist (keskmiseks ja pikemaks ajaks elamiseks mõeldud hooldusasutustes ning kodustes tingimustes); |
| --- | --- |

33.

kutsub liikmesriike üles määrama kindlaks spetsiifilised ohutusprotokollid degeneratiivsete krooniliste haiguste ja puuetega lõppevate haiguste jaoks, mis eeldavad pärast haiglaravi pidevat abistamist (keskmiseks ja pikemaks ajaks elamiseks mõeldud hooldusasutustes ning kodustes tingimustes);

| 34. | rõhutab seoses koduse raviga, et:






  — | pärast haiglaravi koju lubatavate patsientide (eriti eakate ja piiratud liikumisvõimega inimeste) seisundit tuleb nende haiglast lahkumise hetkel põhjalikult hinnata, et eelkõige hinnata ja ennetada kukkumise ohtu, |
| --- | --- | --- |

34.

rõhutab seoses koduse raviga, et:

—

pärast haiglaravi koju lubatavate patsientide (eriti eakate ja piiratud liikumisvõimega inimeste) seisundit tuleb nende haiglast lahkumise hetkel põhjalikult hinnata, et eelkõige hinnata ja ennetada kukkumise ohtu,

| — | tuleb edendada nii palju kui võimalik maksimaalse saastatusest puhastamise läbinud või, kui piisavat saastatusest puhastamise taset ei ole võimalik saavutada, ühekordseks kasutamiseks mõeldud meditsiiniseadmete kasutamist; |
| --- | --- |

—

tuleb edendada nii palju kui võimalik maksimaalse saastatusest puhastamise läbinud või, kui piisavat saastatusest puhastamise taset ei ole võimalik saavutada, ühekordseks kasutamiseks mõeldud meditsiiniseadmete kasutamist;

| — | kasutatavad seadmed peaksid olema ühekordselt kasutatavad või kui neid korduskasutatakse, siis peaksid need läbima põhjalikud saastest puhastamise menetlused; |
| --- | --- |

—

kasutatavad seadmed peaksid olema ühekordselt kasutatavad või kui neid korduskasutatakse, siis peaksid need läbima põhjalikud saastest puhastamise menetlused;

| — | standardsete ettevaatusabinõude kasutamist tuleb toetada, eriti ravimite säilitamisel ja kasutamisel, ning patsiente tuleb eeskätt teavitada ravimite müügiloas mainimata ravinäidustuste korral kasutamisega kaasnevatest ohtudest, |
| --- | --- |

—

standardsete ettevaatusabinõude kasutamist tuleb toetada, eriti ravimite säilitamisel ja kasutamisel, ning patsiente tuleb eeskätt teavitada ravimite müügiloas mainimata ravinäidustuste korral kasutamisega kaasnevatest ohtudest,

| 35. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid esitaksid komisjonile teavet tervishoiutöötajate vaktsineerimisprogrammide, sh tervishoiuasutustes saavutatud tasemete kohta; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid esitaksid komisjonile teavet tervishoiutöötajate vaktsineerimisprogrammide, sh tervishoiuasutustes saavutatud tasemete kohta;

| 36. | nõuab, et liikmesriigid toetaksid tervishoiutöötajate poolset teavitamist selle kohta, kuidas patsiendid saavad vältida tervishoiusüsteemiga kokkupuutumisest tulenevat kahju; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et liikmesriigid toetaksid tervishoiutöötajate poolset teavitamist selle kohta, kuidas patsiendid saavad vältida tervishoiusüsteemiga kokkupuutumisest tulenevat kahju;

| 37. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja meetmed, mis võimaldavad laiemalt kaasata patsientide lähedasi ravivigade ja iseravimise vigade ennetamisse; |
| --- | --- |

37.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja meetmed, mis võimaldavad laiemalt kaasata patsientide lähedasi ravivigade ja iseravimise vigade ennetamisse;

Teavitamine, haridus ja koolitus

| 38. | soovitab liikmesriikidel rakendada spetsiaalseid tervishoiuteenustega seotud nakkusi puudutavaid teadlikkuse tõstmise ning koolitusmeetmeid, mis ei ole suunatud üksnes tervishoiuprofessionaalidele (arstid, õed, hooldusõed jne), vaid näiteks ka lähedastele abistajatele ja ametlikele ning mitteametlikele hooldajatele ja haigla vabatahtlikele, kes puutuvad patsientidega kokku; |
| --- | --- |

38.

soovitab liikmesriikidel rakendada spetsiaalseid tervishoiuteenustega seotud nakkusi puudutavaid teadlikkuse tõstmise ning koolitusmeetmeid, mis ei ole suunatud üksnes tervishoiuprofessionaalidele (arstid, õed, hooldusõed jne), vaid näiteks ka lähedastele abistajatele ja ametlikele ning mitteametlikele hooldajatele ja haigla vabatahtlikele, kes puutuvad patsientidega kokku;

| 39. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja tervishoiutöötajatele mõeldud suunised selle kohta, kuidas õpetada patsientidele antibiootikumide kasutamist; |
| --- | --- |

39.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja tervishoiutöötajatele mõeldud suunised selle kohta, kuidas õpetada patsientidele antibiootikumide kasutamist;

| 40. | kutsub liikmesriike üles rakendama spetsiaalseid teadlikkuse tõstmise ning koolitusmeetmeid, mis on suunatud patsientide ja tervishoiuprofessionaalide teadlikkuse tõstmisele seoses antimikroobsete toimeainete resistentsuse probleemiga; |
| --- | --- |

40.

kutsub liikmesriike üles rakendama spetsiaalseid teadlikkuse tõstmise ning koolitusmeetmeid, mis on suunatud patsientide ja tervishoiuprofessionaalide teadlikkuse tõstmisele seoses antimikroobsete toimeainete resistentsuse probleemiga;

| 41. | kutsub liikmesriike üles võtma arvesse ja väärtustama uute praktikate väljatöötamisel otse patsientide kogemusel põhinevat ekspertiisi; |
| --- | --- |

41.

kutsub liikmesriike üles võtma arvesse ja väärtustama uute praktikate väljatöötamisel otse patsientide kogemusel põhinevat ekspertiisi;

Patsiendi õigused

| 42. | kutsub liikmesriike üles tegutsema, et tagada patsientide usaldus tervishoiusüsteemide vastu, eriti kaasama patsiente seoses nende ohutusega; |
| --- | --- |

42.

kutsub liikmesriike üles tegutsema, et tagada patsientide usaldus tervishoiusüsteemide vastu, eriti kaasama patsiente seoses nende ohutusega;

| 43. | kutsub liikmesriike üles kaasama patsientide organisatsioone uute seaduste ja tervishoiuprogrammide väljatöötamisse; |
| --- | --- |

43.

kutsub liikmesriike üles kaasama patsientide organisatsioone uute seaduste ja tervishoiuprogrammide väljatöötamisse;

| 44. | kutsub liikmesriike üles määrama kohalikul tasandil kindlaks ametiasutuse või kontaktisiku, kelle ülesanne on anda patsientidele teavet patsiendi ohutuse kohta, et tugevdada üldsuse usaldust tervishoiusüsteemide vastu, pakkudes enam piisavat ja arusaadavat teavet; |
| --- | --- |

44.

kutsub liikmesriike üles määrama kohalikul tasandil kindlaks ametiasutuse või kontaktisiku, kelle ülesanne on anda patsientidele teavet patsiendi ohutuse kohta, et tugevdada üldsuse usaldust tervishoiusüsteemide vastu, pakkudes enam piisavat ja arusaadavat teavet;

| 45. | julgustab liikmesriike edastama patsientidele teavet ohtude, ohutustasemete ja tervishoiuteenustega seotud kõrvalmõjude vältimiseks võetavate kehtivate meetmete kohta, et tagada patsiendi selge nõusolek talle osutatava raviteenusega ning võimaldada tal kergemini hankida patsiendi ohutust puudutavat teavet; innustab liikmesriike teavitama patsiente – sobivate organisatsiooniliste struktuuride kaudu – kaebuste esitamise menetlustest ja seaduslikest võimalustest juhuks, kui tervishoiuteenustega seoses esineb kõrvalmõjusid; |
| --- | --- |

45.

julgustab liikmesriike edastama patsientidele teavet ohtude, ohutustasemete ja tervishoiuteenustega seotud kõrvalmõjude vältimiseks võetavate kehtivate meetmete kohta, et tagada patsiendi selge nõusolek talle osutatava raviteenusega ning võimaldada tal kergemini hankida patsiendi ohutust puudutavat teavet; innustab liikmesriike teavitama patsiente – sobivate organisatsiooniliste struktuuride kaudu – kaebuste esitamise menetlustest ja seaduslikest võimalustest juhuks, kui tervishoiuteenustega seoses esineb kõrvalmõjusid;

| 46. | innustab liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi eelistama tervishoiuteenustega seotud kõrvalmõjude esinemise korral nii palju kui võimalik vahendamisel põhinevaid lähenemisviise; |
| --- | --- |

46.

innustab liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi eelistama tervishoiuteenustega seotud kõrvalmõjude esinemise korral nii palju kui võimalik vahendamisel põhinevaid lähenemisviise;

| 47. | palub, et liikmesriigid innustaksid praktiseerivaid arste teavitama patsiente nende õigustest ja kaebuste esitamise ning ravivigadest ja kõrvalmõjudest teatamise võimalustest; |
| --- | --- |

47.

palub, et liikmesriigid innustaksid praktiseerivaid arste teavitama patsiente nende õigustest ja kaebuste esitamise ning ravivigadest ja kõrvalmõjudest teatamise võimalustest;

| 48. | tunnistab, et EL ei tohi sekkuda liikmesriikide pädevusse tervishoiu valdkonnas; ergutab komisjoni sellegipoolest looma kollektiivse õiguskaitse mehhanisme piiriüleste juhtumite jaoks, kus mitut patsienti mõjutavad ühest põhjusest tulenevad tervishoiuteenustega seotud kõrvalmõjud; |
| --- | --- |

48.

tunnistab, et EL ei tohi sekkuda liikmesriikide pädevusse tervishoiu valdkonnas; ergutab komisjoni sellegipoolest looma kollektiivse õiguskaitse mehhanisme piiriüleste juhtumite jaoks, kus mitut patsienti mõjutavad ühest põhjusest tulenevad tervishoiuteenustega seotud kõrvalmõjud;

Kontroll, diagnostika ja järelmeetmed

| 49. | kutsub komisjoni, asjaomaseid ELi ameteid ja liikmesriike üles kaaluma meetmeid, mille abil tagada patsiendi ohutuse alane tagasiside andmine nii meditsiinitöötajate kui ka patsientide poolt; rõhutab, et teavitamine peaks olema igal tasandil läbipaistev; |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni, asjaomaseid ELi ameteid ja liikmesriike üles kaaluma meetmeid, mille abil tagada patsiendi ohutuse alane tagasiside andmine nii meditsiinitöötajate kui ka patsientide poolt; rõhutab, et teavitamine peaks olema igal tasandil läbipaistev;

| 50. | kutsub neid liikmesriike, kes viivad riiklikul tasandil läbi tervishoiuteenustega seotud nakkuste esinemissagedust käsitlevaid uuringuid, mis tuginevad ECDC ühtlustatud metoodikale, neid uuringuid korrapäraselt kordama, ning ergutab kõiki liikmesriike selliseid uuringuid sisse seadma; kutsub komisjoni üles tundma rohkem huvi algatuse „Global Microbial Identifier” (10) vastu, milles osaleb suur hulk teadlasi kogu maailmast ning mis võimaldab pidada seiret ja süstemaatiliselt tuvastada tervishoiuteenustega seostatavaid ohtlikke organisme ning suurendada nakkuste levikule (sh piiriülesele levikule) reageerimise suutlikkust; |
| --- | --- |

50.

kutsub neid liikmesriike, kes viivad riiklikul tasandil läbi tervishoiuteenustega seotud nakkuste esinemissagedust käsitlevaid uuringuid, mis tuginevad ECDC ühtlustatud metoodikale, neid uuringuid korrapäraselt kordama, ning ergutab kõiki liikmesriike selliseid uuringuid sisse seadma; kutsub komisjoni üles tundma rohkem huvi algatuse „Global Microbial Identifier” (10) vastu, milles osaleb suur hulk teadlasi kogu maailmast ning mis võimaldab pidada seiret ja süstemaatiliselt tuvastada tervishoiuteenustega seostatavaid ohtlikke organisme ning suurendada nakkuste levikule (sh piiriülesele levikule) reageerimise suutlikkust;

| 51. | soovitab luua piirkondlikul või kohalikul tasandil töörühmad, mis tegeleksid spetsiifiliste patsiendi ohutust käsitlevate küsimustega; soovitab näiteks, et sellised töörühmad võiksid keskenduda eakate inimestega juhtuvate õnnetuste ennetamisele, operatsioonijärgsete ohtude vähendamisele või ravivigade riski vähendamisele; |
| --- | --- |

51.

soovitab luua piirkondlikul või kohalikul tasandil töörühmad, mis tegeleksid spetsiifiliste patsiendi ohutust käsitlevate küsimustega; soovitab näiteks, et sellised töörühmad võiksid keskenduda eakate inimestega juhtuvate õnnetuste ennetamisele, operatsioonijärgsete ohtude vähendamisele või ravivigade riski vähendamisele;

| 52. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid teavitaksid haiglaid ja hooldusasutusi rohkem hoolduspersonali elementaarsetest funktsioonidest, nagu patsientide jälgimine ja lamatiste hindamine, kuna see nekroosivorm on üldine probleem, mille patsiendid ja voodihaiged aga sageli maha vaikivad; |
| --- | --- |

52.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid teavitaksid haiglaid ja hooldusasutusi rohkem hoolduspersonali elementaarsetest funktsioonidest, nagu patsientide jälgimine ja lamatiste hindamine, kuna see nekroosivorm on üldine probleem, mille patsiendid ja voodihaiged aga sageli maha vaikivad;

| 53. | palub EMA-l töötada meditsiinilise vajaduse alusel ja patsientide kaitset arvesse võttes välja suunised ravimite ettenähtust erineva kasutamise kohta; |
| --- | --- |

53.

palub EMA-l töötada meditsiinilise vajaduse alusel ja patsientide kaitset arvesse võttes välja suunised ravimite ettenähtust erineva kasutamise kohta;

| 54. | palub ECDC-l koostöös EMAga koostada nimekirja patogeenidest, mis võivad põhjustada raskeid või potentsiaalselt surmavaid antibiootikumidele resistentseid nakkuseid ning võivad kujutada rahvatervisele tõsist ohtu; nõuab, et seda nimekirja korrapäraselt ajakohastataks, tuginedes ECDC antimikroobikumide tarbimise üleeuroopalise seire võrgustiku (ESAC-Net) ning antimikroobse resistentsuse üleeuroopalise seire võrgustiku (EARS-Net) andmetele; |
| --- | --- |

54.

palub ECDC-l koostöös EMAga koostada nimekirja patogeenidest, mis võivad põhjustada raskeid või potentsiaalselt surmavaid antibiootikumidele resistentseid nakkuseid ning võivad kujutada rahvatervisele tõsist ohtu; nõuab, et seda nimekirja korrapäraselt ajakohastataks, tuginedes ECDC antimikroobikumide tarbimise üleeuroopalise seire võrgustiku (ESAC-Net) ning antimikroobse resistentsuse üleeuroopalise seire võrgustiku (EARS-Net) andmetele;

| 55. | soovitab koostöös EMA ja ECDCga luua haiglates ja teistes ELi raviasutustes süstemaatiliselt tuvastatavate tervishoiuteenustega seotud nakkuste nimekirja; |
| --- | --- |

55.

soovitab koostöös EMA ja ECDCga luua haiglates ja teistes ELi raviasutustes süstemaatiliselt tuvastatavate tervishoiuteenustega seotud nakkuste nimekirja;

Üleeuroopaline ja rahvusvaheline koostöö

| 56. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tõhustama koostööd WHO ja OECDga, eesmärgiga standardida patsiendi ohutust puudutavad mõisted, terminoloogia ning näitajad, et võimaldada eelkõige ohtlike patsientide isoleerimist pandeemia- või piiriülese ohu korral; |
| --- | --- |

56.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tõhustama koostööd WHO ja OECDga, eesmärgiga standardida patsiendi ohutust puudutavad mõisted, terminoloogia ning näitajad, et võimaldada eelkõige ohtlike patsientide isoleerimist pandeemia- või piiriülese ohu korral;

| 57. | rõhutab, et tähtis on luua riiklike järelevalvesüsteemide tõhus Euroopa võrgustik, mille eesmärk oleks komisjoni ja liikmesriikide poolt vastu võetavate standardkriteeriumide alusel tuvastada ja jälgida tervishoiuteenustega seotud nakkustega nakatumise kohti (kaasa arvatud haiglavälised rajatised) ning kõnealuste nakkuste leviku viise; nõuab tungivalt, et liikmesriigid jätkaksid jõupingutusi patsiendi üldist ohutust ning tervishoiuteenustega seotud nakkusi puudutavate ajakohaste võrdlusandmete kogumisel; kutsub liikmesriike üles neid andmeid igal aastal avalikustama; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et tähtis on luua riiklike järelevalvesüsteemide tõhus Euroopa võrgustik, mille eesmärk oleks komisjoni ja liikmesriikide poolt vastu võetavate standardkriteeriumide alusel tuvastada ja jälgida tervishoiuteenustega seotud nakkustega nakatumise kohti (kaasa arvatud haiglavälised rajatised) ning kõnealuste nakkuste leviku viise; nõuab tungivalt, et liikmesriigid jätkaksid jõupingutusi patsiendi üldist ohutust ning tervishoiuteenustega seotud nakkusi puudutavate ajakohaste võrdlusandmete kogumisel; kutsub liikmesriike üles neid andmeid igal aastal avalikustama;

| 58. | kutsub liikmesriike üles jagama patsiendi üldist ohutust ning eelkõige tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet ning multiresistentsete bakterite edasikandumist puudutavaid häid tavasid, kui need on olemas on (nt meetmed legionella bakterite leviku ennetamiseks haiglate sooja vee süsteemides); |
| --- | --- |

58.

kutsub liikmesriike üles jagama patsiendi üldist ohutust ning eelkõige tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet ning multiresistentsete bakterite edasikandumist puudutavaid häid tavasid, kui need on olemas on (nt meetmed legionella bakterite leviku ennetamiseks haiglate sooja vee süsteemides);

| 59. | tunnistab ECDC antimikroobse resistentsuse ja tervishoiuteenustega seotud nakkuste programmi (ARHAI) olulisust eelkõige seoses tema tööga tervishoiuteenustega seotud nakkuste jälgimise toetamisel ja standardimisel, teadusnõu andmisel ning koolituste ja teavitamise korraldamisel; |
| --- | --- |

59.

tunnistab ECDC antimikroobse resistentsuse ja tervishoiuteenustega seotud nakkuste programmi (ARHAI) olulisust eelkõige seoses tema tööga tervishoiuteenustega seotud nakkuste jälgimise toetamisel ja standardimisel, teadusnõu andmisel ning koolituste ja teavitamise korraldamisel;

| 60. | kutsub liikmesriike üles tegema koostööd selliste platvormide loomisel, millega võimaldataks tervishoiuteenustega seotud kõrvalmõjusid puudutava teabe jagamist, julgustades kõigi asjakohaste andmekogumissüsteemide kasutamist, tagades samas, et need tegevused oleksid kooskõlas kohaldatavate Euroopa andmekaitsealaste õigusaktidega; rõhutab, et patsienti tuleb kohelda eetilisi ning isikuandmete kaitse põhimõtteid järgides; |
| --- | --- |

60.

kutsub liikmesriike üles tegema koostööd selliste platvormide loomisel, millega võimaldataks tervishoiuteenustega seotud kõrvalmõjusid puudutava teabe jagamist, julgustades kõigi asjakohaste andmekogumissüsteemide kasutamist, tagades samas, et need tegevused oleksid kooskõlas kohaldatavate Euroopa andmekaitsealaste õigusaktidega; rõhutab, et patsienti tuleb kohelda eetilisi ning isikuandmete kaitse põhimõtteid järgides;

| 61. | palub komisjonil ja liikmesriikidel teha koostööd stiimulite rakendamiseks, et arendada välja uued antibakteriaalsed ravimid; on seisukohal, et need stiimulid tuleb kaasata vastavasse ELi õigusraamistikku, et edendada avaliku ja erasektori koostööd ning taaselustada antimikroobikumidealane teadus- ja arendustöö; |
| --- | --- |

61.

palub komisjonil ja liikmesriikidel teha koostööd stiimulite rakendamiseks, et arendada välja uued antibakteriaalsed ravimid; on seisukohal, et need stiimulid tuleb kaasata vastavasse ELi õigusraamistikku, et edendada avaliku ja erasektori koostööd ning taaselustada antimikroobikumidealane teadus- ja arendustöö;

| 62. | on veendunud, et 2014. aastal algava teadusuuringute kaheksanda raamprogrammi raames peaks EL kaasrahastama patsiendi ohutuse, tervishoiuteenustega seotud nakkuste ning antimikroobsete toimeainete resistentsusega tegelevaid teadusprojekte; |
| --- | --- |

62.

on veendunud, et 2014. aastal algava teadusuuringute kaheksanda raamprogrammi raames peaks EL kaasrahastama patsiendi ohutuse, tervishoiuteenustega seotud nakkuste ning antimikroobsete toimeainete resistentsusega tegelevaid teadusprojekte;

Jälgimine ja aruandlus

| 63. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon pikendaksid patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet puudutava soovituse rakendamiseks võetud meetmete jälgimist vähemalt kahe aasta võrra; |
| --- | --- |

63.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon pikendaksid patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet puudutava soovituse rakendamiseks võetud meetmete jälgimist vähemalt kahe aasta võrra;

| 64. | innustab liikmesriike tõhustama tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrje alal koostööd ECDCga; innustab eelkõige riiklikke ametiasutusi pöörduma korrapäraselt ECDC poole kohapealsete auditite teostamiseks ja avalikustama neile ECDC poolt väljastatud aruandeid ning toonitab sellega seoses vajadust tagada tulevaste finantsperspektiivide alusel ECDC piisav rahastamine, et võimaldada sel nõuetekohaselt teostada oma koordineerivat ja järelevalvefunktsiooni; |
| --- | --- |

64.

innustab liikmesriike tõhustama tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamise ja tõrje alal koostööd ECDCga; innustab eelkõige riiklikke ametiasutusi pöörduma korrapäraselt ECDC poole kohapealsete auditite teostamiseks ja avalikustama neile ECDC poolt väljastatud aruandeid ning toonitab sellega seoses vajadust tagada tulevaste finantsperspektiivide alusel ECDC piisav rahastamine, et võimaldada sel nõuetekohaselt teostada oma koordineerivat ja järelevalvefunktsiooni;

o

o o

| 65. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

65.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ja liikmesriikidele.

---

(1)  ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 395.

(2)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 131.

(3)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 116.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0483.

(5)  WHO määratleb patsiendi ohutust kui patsiendi vabadust tervishoiuteenustega seotud tarbetust kahjust või võimalikust kahjust.

(6)  Kõrvalmõju on määratletud kui juhtum, mis põhjustab patsiendile kahju.

(7)  Käesolevas aruandes mõistetakse tervishoiuteenustega seotud nakkuste all mis tahes nakkust, mis tekib patsiendile meditsiiniteenuste (diagnostiline, terapeutiline või ennetav) osutamise käigus või järel, kui nakkust ei esinenud (sh peidetuna) enne meditsiiniteenuste osutamise algust. Tervishoiuteenustega seotud nakkusi põhjustavad mikroorganismid (bakterid, seened, viirused, parasiidid ja muud haigustekitajad) võivad pärineda patsiendi enda organismist (soolestik, nahk jne) (endogeenne infektsioon) või ümbritsevast keskkonnast (eksogeenne või ristinfektsioon). Tervishoiuteenustega seotud nakkused hõlmavad hulka nakkusi, mida seostatakse tervishoiusüsteemiga või erinevate ravietappidega. Need hõlmavad ravimitest põhjustatud nakkusi (mis saadakse tervishoiuasutustes statsionaarse või ambulatoorse ravi käigus) ning nakkusi, mis saadakse väljaspool tervishoiuasutusi osutatavate raviteenuste käigus, kas siis ühisasutustest (nagu keskmiseks või pikaks ajaks elamiseks mõeldud asutused ja eelkõige eakate inimeste hooldeasutused) või kodust.

(8)  Komisjoni vastuse kohaselt 14. juuni 2013. aasta kirjalikult vastatavale küsimusele E-004648/2013.

(9)  Komisjoni vastuse kirjalikule küsimusele 004649/2013 kohaselt on need 13 riiki järgmised: Austria, Belgia, Bulgaaria, Taani, Saksamaa, Soome, Prantsusmaa, Ungari, Iirimaa, Madalmaad, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriik. http://www.europarl.europa.eu/sides/getAllAnswers.do?reference=E-2013-004649&language=EN

(10)  http://www.globalmicrobialidentifier.org/

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/67 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/67

---

P7_TA(2013)0436

Eksitavad reklaamivõtted

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta resolutsioon eksitavate reklaamivõtete kohta (2013/2122(INI))

(2016/C 208/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Ettevõtete kaitsmine eksitavate turundusvõtete vastu ja tõhusa jõustamise tagamine” (COM(2012)0702), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele „Ettevõtete kaitsmine eksitavate turundusvõtete vastu ja tõhusa jõustamise tagamine” (COM(2012)0702),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (kodifitseeritud versioon) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (kodifitseeritud versioon) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus) (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiivi 98/27/EÜ tarbijate huve kaitsvate ettekirjutuste kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiivi 98/27/EÜ tarbijate huve kaitsvate ettekirjutuste kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2011. aasta resolutsiooni eksitavate ärikataloogide kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2011. aasta resolutsiooni eksitavate ärikataloogide kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 13. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, ja direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta ülevõtmise, rakendamise ja jõustamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, ja direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta ülevõtmise, rakendamise ja jõustamise kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2008. aasta resolutsiooni eksitavate „kataloogiettevõtete” kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2008. aasta resolutsiooni eksitavate „kataloogiettevõtete” kohta (7),

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellitud uuringut pealkirjaga „„Kataloogi-ettevõtete” eksitavad äritavad kehtivate ja kavandatavate tarbijaid ja VKE-sid kaitsvate siseturu alaste õigusaktide kontekstis” (IP/A/IMCO/FWC/2006-058/LOT4/C1/SC6) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellitud uuringut pealkirjaga „„Kataloogi-ettevõtete” eksitavad äritavad kehtivate ja kavandatavate tarbijaid ja VKE-sid kaitsvate siseturu alaste õigusaktide kontekstis” (IP/A/IMCO/FWC/2006-058/LOT4/C1/SC6) (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. aprilli 2013. aasta arvamuse projekti komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Ettevõtete kaitsmine eksitavate turundusvõtete vastu ja tõhusa jõustamise tagamine. Eksitavat ja võrdlevat reklaami käsitleva direktiivi 2006/114/EÜ läbivaatamine” (COM(2012)0702) (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. aprilli 2013. aasta arvamuse projekti komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Ettevõtete kaitsmine eksitavate turundusvõtete vastu ja tõhusa jõustamise tagamine. Eksitavat ja võrdlevat reklaami käsitleva direktiivi 2006/114/EÜ läbivaatamine” (COM(2012)0702) (9),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A7-0311/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A7-0311/2013),

| A. | arvestades, et eksitavaid turundusvõtteid võib esineda väga erinevates vormides, kõige sagedamini tuleb ette eksitavaid ärikataloogide skeeme ja maksevorme, pettust interneti domeeninimede registreerimise ja kaubamärkide kaitse osas ning eksitavate äri- ja kodust töötamise võimaluste ning nn saa ruttu rikkaks skeemide pakkumist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eksitavaid turundusvõtteid võib esineda väga erinevates vormides, kõige sagedamini tuleb ette eksitavaid ärikataloogide skeeme ja maksevorme, pettust interneti domeeninimede registreerimise ja kaubamärkide kaitse osas ning eksitavate äri- ja kodust töötamise võimaluste ning nn saa ruttu rikkaks skeemide pakkumist;

| B. | arvestades, et direktiivi 2006/114/EÜ reguleerimisala on praegu seotud eksitava ja võrdleva reklaamiga ning selle mõjuga ausale konkurentsile siseturul; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et direktiivi 2006/114/EÜ reguleerimisala on praegu seotud eksitava ja võrdleva reklaamiga ning selle mõjuga ausale konkurentsile siseturul;

| C. | arvestades, et ettevõtted, eriti VKEd ja mikroettevõtted nõuavad selgelt paremat kaitset ja tõhusamaid meetmeid eksitavate võtete vastu ettevõtetevahelises (business-to-business) tegevuses, kuna see jääb väljapoole direktiivi 2005/29/EÜ reguleerimisala; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ettevõtted, eriti VKEd ja mikroettevõtted nõuavad selgelt paremat kaitset ja tõhusamaid meetmeid eksitavate võtete vastu ettevõtetevahelises (business-to-business) tegevuses, kuna see jääb väljapoole direktiivi 2005/29/EÜ reguleerimisala;

| D. | arvestades, et rahaline kahju, mida eksitavad turundusvõtted ELis põhjustavad, ei ole täpselt teada, kuid mõnede liikmesriikide riikliku statistika järgi võib see ulatuda miljardite eurodeni aastas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rahaline kahju, mida eksitavad turundusvõtted ELis põhjustavad, ei ole täpselt teada, kuid mõnede liikmesriikide riikliku statistika järgi võib see ulatuda miljardite eurodeni aastas;

| E. | arvestades, et eksitavad turundusvõtted tekitavad turutõrkeid ja konkurentsimoonutusi, mis nõrgendavad ettevõtete võimet teha teabel põhinevaid ja seega tulemuslikke valikuid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et eksitavad turundusvõtted tekitavad turutõrkeid ja konkurentsimoonutusi, mis nõrgendavad ettevõtete võimet teha teabel põhinevaid ja seega tulemuslikke valikuid;

| F. | arvestades, et eksitavate turundusvõtete peamised ohvrid on VKEd, eelkõige väikesed ja mikroettevõtted, kuigi need ettevõtted on üks peamisi Euroopa majanduskasvu edendavaid jõude; arvestades, et sageli satuvad pettuse ohvriks ka koolid, kirikud, haiglad ja vabaühendused ning kohalikud omavalitsused ja muud avaliku sektori asutused; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eksitavate turundusvõtete peamised ohvrid on VKEd, eelkõige väikesed ja mikroettevõtted, kuigi need ettevõtted on üks peamisi Euroopa majanduskasvu edendavaid jõude; arvestades, et sageli satuvad pettuse ohvriks ka koolid, kirikud, haiglad ja vabaühendused ning kohalikud omavalitsused ja muud avaliku sektori asutused;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt väljendanud muret eksitavate turundusvõtete probleemi pärast, mis on sageli piiriülene, ning on komisjonil ja liikmesriikidel palunud suurendada jõupingutusi teadlikkuse tõstmiseks ning koostöö, õigusnormide jõustamise ja õigusaktide tugevdamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt väljendanud muret eksitavate turundusvõtete probleemi pärast, mis on sageli piiriülene, ning on komisjonil ja liikmesriikidel palunud suurendada jõupingutusi teadlikkuse tõstmiseks ning koostöö, õigusnormide jõustamise ja õigusaktide tugevdamiseks;

| H. | arvestades, et eksitavatel turundusvõtetel on tarbijatele ülekanduv mõju, kuna neil tuleb seetõttu kaupade ja teenuste eest rohkem maksta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et eksitavatel turundusvõtetel on tarbijatele ülekanduv mõju, kuna neil tuleb seetõttu kaupade ja teenuste eest rohkem maksta;

| I. | arvestades, et paljudest eksitavatest turundusvõtetest ei teatata, kuna nende ohvrid tunnevad sageli piinlikkust ja jätavad juhtunust õiguskaitseasutustele teatamata või alluvad maksenõudmisele; arvestades, et seetõttu on väga tähtis, et õiguskaitseasutused hõlbustaksid teavitamist ja pööraksid niisugustele juhtumitele piisavat tähelepanu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et paljudest eksitavatest turundusvõtetest ei teatata, kuna nende ohvrid tunnevad sageli piinlikkust ja jätavad juhtunust õiguskaitseasutustele teatamata või alluvad maksenõudmisele; arvestades, et seetõttu on väga tähtis, et õiguskaitseasutused hõlbustaksid teavitamist ja pööraksid niisugustele juhtumitele piisavat tähelepanu;

| J. | arvestades, et liikmesriigid on direktiive 2005/29/EÜ ja 2006/114/EÜ rakendanud erinevalt ja seetõttu on liikmesriikide õigusnormides selles valdkonnas märkimisväärseid erinevusi; arvestades, et need erinevused soodustavad turu killustumist ja tekitavad eriti piiriülestel juhtudel ebakindlust ELi äritegevuse eeskirjade õiguslikul järgimisel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et liikmesriigid on direktiive 2005/29/EÜ ja 2006/114/EÜ rakendanud erinevalt ja seetõttu on liikmesriikide õigusnormides selles valdkonnas märkimisväärseid erinevusi; arvestades, et need erinevused soodustavad turu killustumist ja tekitavad eriti piiriülestel juhtudel ebakindlust ELi äritegevuse eeskirjade õiguslikul järgimisel;

| K. | arvestades, et petturitest kauplejad kasutavad ära ettevõtete liikmesriigiti väga erinevat kaitsetaset, kuna konkreetne keeld eksitavaid kataloogiskeeme kasutada on lisatud üksnes Austria ning Belgia õigusesse, samuti on sarnane seadus ettevalmistamisel Hollandis; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et petturitest kauplejad kasutavad ära ettevõtete liikmesriigiti väga erinevat kaitsetaset, kuna konkreetne keeld eksitavaid kataloogiskeeme kasutada on lisatud üksnes Austria ning Belgia õigusesse, samuti on sarnane seadus ettevalmistamisel Hollandis;

| L. | arvestades, et väga tähtis on rakendada järjekindlat lähenemist, mis hõlmaks tasakaalustatult ennetus- ja karistusmeetmeid; arvestades, et kuni probleemi käsitlevad selged õigussätted puuduvad, kõhklevad õiguskaitseasutused tegevusse asumast; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et väga tähtis on rakendada järjekindlat lähenemist, mis hõlmaks tasakaalustatult ennetus- ja karistusmeetmeid; arvestades, et kuni probleemi käsitlevad selged õigussätted puuduvad, kõhklevad õiguskaitseasutused tegevusse asumast;

| M. | arvestades, et praeguses olukorras on pettusega tegelevaid ettevõtteid raske jälitada ja vastutusele võtta, sest sageli saadavad nad arveid ühest riigist teise, nende pangaarve asub aga kolmandas riigis, mis muudab ka ülekannete jälgimise keeruliseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et praeguses olukorras on pettusega tegelevaid ettevõtteid raske jälitada ja vastutusele võtta, sest sageli saadavad nad arveid ühest riigist teise, nende pangaarve asub aga kolmandas riigis, mis muudab ka ülekannete jälgimise keeruliseks;

| N. | arvestades, et VKEdel ja eriti mikroettevõtetel on oma väiksuse ja piiratud vahendite tõttu sageli võimatu üksinda ületada õiguslikke takistusi petturitest kauplejate vastu, kes on teises kohtualluvuses; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et VKEdel ja eriti mikroettevõtetel on oma väiksuse ja piiratud vahendite tõttu sageli võimatu üksinda ületada õiguslikke takistusi petturitest kauplejate vastu, kes on teises kohtualluvuses;

| 1. | kiidab komisjoni teatise heaks, kuid rõhutab, et tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, eelkõige õigusnormide jõustamise vallas; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni teatise heaks, kuid rõhutab, et tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, eelkõige õigusnormide jõustamise vallas;

| 2. | tunneb sügavat muret valelike, eksitavate ja ebaõiglaste reklaamivõtete negatiivse mõju pärast majanduskasvule, eelkõige VKEde jaoks, ja õiglasele konkurentsile siseturul, eriti vähem arenenud ja finantskriisist enim mõjutatud liikmesriikides; |
| --- | --- |

2.

tunneb sügavat muret valelike, eksitavate ja ebaõiglaste reklaamivõtete negatiivse mõju pärast majanduskasvule, eelkõige VKEde jaoks, ja õiglasele konkurentsile siseturul, eriti vähem arenenud ja finantskriisist enim mõjutatud liikmesriikides;

| 3. | palub komisjonil täpsustada direktiivi 2006/114/EÜ reguleerimisala, et võimaldada ettevõtetele paremat kaitset eksitavate turundusvõtete vastu; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil täpsustada direktiivi 2006/114/EÜ reguleerimisala, et võimaldada ettevõtetele paremat kaitset eksitavate turundusvõtete vastu;

Ennetamine ja teavitamine

| 4. | rõhutab, et tuleb parandada liikmesriikide vahelist teabevahetust; kutsub kõiki liikmesriike üles looma või nimetama riiklikku kontaktasutust, kuhu ettevõtted ja muud eksitavate turundusvõtete ohvriks langenud saavad nendega juhtunust teatada ja kust nad leiavad teavet kohtulike ja kohtuväliste õiguskaitsevahendite kohta ning abi ja oskusteavet eri tüüpi pettuste ennetamise ja asjakohase tegutsemise kohta; peab vajalikuks, et iga kontaktasutus koostaks andmebaasi, kuhu salvestatakse kõik eksitavate turundusvõtete tüübid ja kergesti mõistetavad näited; kutsub komisjoni üles tagama sujuva andmevahetuse koordineerimist riiklike andmebaasidega, aidates muu hulgas luua kiirhoiatussüsteemi, mis võimaldab uusi eksitavaid turundusvõtteid ära tunda, ning võttes samas arvesse eelarvepiiranguid; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et tuleb parandada liikmesriikide vahelist teabevahetust; kutsub kõiki liikmesriike üles looma või nimetama riiklikku kontaktasutust, kuhu ettevõtted ja muud eksitavate turundusvõtete ohvriks langenud saavad nendega juhtunust teatada ja kust nad leiavad teavet kohtulike ja kohtuväliste õiguskaitsevahendite kohta ning abi ja oskusteavet eri tüüpi pettuste ennetamise ja asjakohase tegutsemise kohta; peab vajalikuks, et iga kontaktasutus koostaks andmebaasi, kuhu salvestatakse kõik eksitavate turundusvõtete tüübid ja kergesti mõistetavad näited; kutsub komisjoni üles tagama sujuva andmevahetuse koordineerimist riiklike andmebaasidega, aidates muu hulgas luua kiirhoiatussüsteemi, mis võimaldab uusi eksitavaid turundusvõtteid ära tunda, ning võttes samas arvesse eelarvepiiranguid;

| 5. | on veendunud, et riiklikud kontaktasutused peaksid võtma aktiivse rolli teabe levitamisel riigiasutuste, kodanike ja ettevõtete vahel ning tegema koostööd, et hoiatada üksteist uute eksitavate tavade eest ning aidata VKEsid piiriüleste vaidluste lahendamisel, andes petetud ettevõtjatele teavet kohtulike ja kohtuväliste õiguskaitsevahendite kohta; on kindlalt seisukohal, et nendel riiklikel kontaktasutustel peaks olema kohustus informeerida asjaomase liikmesriigi avalikkust korrapäraselt oma üldistest tähelepanekutest; |
| --- | --- |

5.

on veendunud, et riiklikud kontaktasutused peaksid võtma aktiivse rolli teabe levitamisel riigiasutuste, kodanike ja ettevõtete vahel ning tegema koostööd, et hoiatada üksteist uute eksitavate tavade eest ning aidata VKEsid piiriüleste vaidluste lahendamisel, andes petetud ettevõtjatele teavet kohtulike ja kohtuväliste õiguskaitsevahendite kohta; on kindlalt seisukohal, et nendel riiklikel kontaktasutustel peaks olema kohustus informeerida asjaomase liikmesriigi avalikkust korrapäraselt oma üldistest tähelepanekutest;

| 6. | kutsub riiklikke ja rahvusvahelisi äriorganisatsioone, eelkõige VKEde organisatsioone, üles tihedale koostööle riiklike kontaktasutustega; sellega seoses peab tervitatavaks ka avaliku ja erasektori koostööd; |
| --- | --- |

6.

kutsub riiklikke ja rahvusvahelisi äriorganisatsioone, eelkõige VKEde organisatsioone, üles tihedale koostööle riiklike kontaktasutustega; sellega seoses peab tervitatavaks ka avaliku ja erasektori koostööd;

| 7. | toetab komisjoni kavatsust uurida võimalust koostada üldkehtivate kriteeriumide alusel kogu ELi hõlmav eksitavate turundusvõtete ja võimaluse korral ka nende ettevõtete must nimekiri, kes on sellise tegevuse eest korduvalt süüdi mõistetud; soovitab viia selle musta nimekirja kooskõlla ebaausate kaubandustavade direktiivis osutatud musta nimekirjaga, ühtlasi peaks nimekiri olema ammendav ja sisaldama eksitavate turundusvõtete täpseid määratlusi; |
| --- | --- |

7.

toetab komisjoni kavatsust uurida võimalust koostada üldkehtivate kriteeriumide alusel kogu ELi hõlmav eksitavate turundusvõtete ja võimaluse korral ka nende ettevõtete must nimekiri, kes on sellise tegevuse eest korduvalt süüdi mõistetud; soovitab viia selle musta nimekirja kooskõlla ebaausate kaubandustavade direktiivis osutatud musta nimekirjaga, ühtlasi peaks nimekiri olema ammendav ja sisaldama eksitavate turundusvõtete täpseid määratlusi;

| 8. | kutsub Europoli üles võtma aktiivsemat rolli kõnealuste pettusevormidega võitlemisel, kogudes teavet eksitavate turundusvõtete piiriüleste vormide kohta ja analüüsides selliste tavadega tegelevate ettevõtete taustastruktuuri, samuti pakkuma mehhanisme riiklike õiguskaitseasutuste kiireks teabevahetuseks nende tavade ja struktuuride kohta; |
| --- | --- |

8.

kutsub Europoli üles võtma aktiivsemat rolli kõnealuste pettusevormidega võitlemisel, kogudes teavet eksitavate turundusvõtete piiriüleste vormide kohta ja analüüsides selliste tavadega tegelevate ettevõtete taustastruktuuri, samuti pakkuma mehhanisme riiklike õiguskaitseasutuste kiireks teabevahetuseks nende tavade ja struktuuride kohta;

| 9. | rõhutab, et petturlike ettevõtete tegevuse takistamisele kaasaaitamiseks peavad riiklikud õiguskaitseasutused tegema tihedamat koostööd, eelkõige teabevahetuse tõhustamise osas, teenuseosutajatega, nagu pangad, telefonifirmad, postiteenistused ja inkassofirmad, kelle teenuseid eksitavate turundustavade rakendajad kasutavad; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et petturlike ettevõtete tegevuse takistamisele kaasaaitamiseks peavad riiklikud õiguskaitseasutused tegema tihedamat koostööd, eelkõige teabevahetuse tõhustamise osas, teenuseosutajatega, nagu pangad, telefonifirmad, postiteenistused ja inkassofirmad, kelle teenuseid eksitavate turundustavade rakendajad kasutavad;

| 10. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühiselt edendama algatusi, mille eesmärk on harida ja teavitada kõiki ettevõtjaid ning soodustada nende vahel heade tavade vahetust, tagades sealjuures, et nad oleksid teadlikud ohtudest; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühiselt edendama algatusi, mille eesmärk on harida ja teavitada kõiki ettevõtjaid ning soodustada nende vahel heade tavade vahetust, tagades sealjuures, et nad oleksid teadlikud ohtudest;

Jõustamine ja vastutuselevõtmine

| 11. | toonitab asjaolu, et liikmesriikide eri tasemel kaitse- ja jõustamismehhanismid takistavad riigipiire ületavate reklaamikampaaniate korraldamist, mis põhjustab ettevõtjatele suurt õiguslikku ja tegevusalast ebakindlust; |
| --- | --- |

11.

toonitab asjaolu, et liikmesriikide eri tasemel kaitse- ja jõustamismehhanismid takistavad riigipiire ületavate reklaamikampaaniate korraldamist, mis põhjustab ettevõtjatele suurt õiguslikku ja tegevusalast ebakindlust;

| 12. | märgib murega, et mitmete liikmesriikide uurimisasutused ilmutavad olemasolevate õigusnormide hägususe tõttu suurt vastumeelsust eksitavate turundusvõtete juhtumite uurimisele võtmise suhtes ega usu, et oleks võimalik leida piisavaid tõendeid; rõhutab, et valitsus peab finants- ja majanduskuritegusid ennetama; |
| --- | --- |

12.

märgib murega, et mitmete liikmesriikide uurimisasutused ilmutavad olemasolevate õigusnormide hägususe tõttu suurt vastumeelsust eksitavate turundusvõtete juhtumite uurimisele võtmise suhtes ega usu, et oleks võimalik leida piisavaid tõendeid; rõhutab, et valitsus peab finants- ja majanduskuritegusid ennetama;

| 13. | rõhutab, et eksitavate turundusvõtete uurimist ja nende eest vastutusele võtmist tuleb parandada; kutsub seetõttu komisjoni üles koostama riiklike õiguskaitseasutuste jaoks parimate tavade suuniseid uurimise ja vastutuselevõtmise prioriteetide vallas; palub liikmesriikidel suurendada asjaomaste uurimis- ja kohtuasutuste suutlikkust ja oskusteadmisi; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et eksitavate turundusvõtete uurimist ja nende eest vastutusele võtmist tuleb parandada; kutsub seetõttu komisjoni üles koostama riiklike õiguskaitseasutuste jaoks parimate tavade suuniseid uurimise ja vastutuselevõtmise prioriteetide vallas; palub liikmesriikidel suurendada asjaomaste uurimis- ja kohtuasutuste suutlikkust ja oskusteadmisi;

| 14. | rõhutab, et tuleb kehtestada tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused, tuletades meelde, et karistustel võib olla ennetav mõju; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et tuleb kehtestada tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused, tuletades meelde, et karistustel võib olla ennetav mõju;

| 15. | palub komisjonil luua liikmesriikide vahelise õiguskaitseasutuste võrgustiku, et parandada direktiivi rakendamist piiriülestel juhtumitel; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil luua liikmesriikide vahelise õiguskaitseasutuste võrgustiku, et parandada direktiivi rakendamist piiriülestel juhtumitel;

| 16. | palub komisjonil hinnata ka parlamendi soovitust ebaausate kaubandustavade direktiivi kohaldamisala osalise laiendamise kohta nii, et direktiivi I lisa (must nimekiri) hõlmaks ka ettevõtetevahelisi (B2B – business-to-business) lepinguid, ning samal ajal tuleks kaaluda direktiivi 2006/114/EÜ võimalikku muutmist, et hinnata, kas see annaks sidusama tulemuse, sest nii laieneks ebaausate kaubandustavade mõiste koos musta nimekirjaga ka B2B-suhetele; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil hinnata ka parlamendi soovitust ebaausate kaubandustavade direktiivi kohaldamisala osalise laiendamise kohta nii, et direktiivi I lisa (must nimekiri) hõlmaks ka ettevõtetevahelisi (B2B – business-to-business) lepinguid, ning samal ajal tuleks kaaluda direktiivi 2006/114/EÜ võimalikku muutmist, et hinnata, kas see annaks sidusama tulemuse, sest nii laieneks ebaausate kaubandustavade mõiste koos musta nimekirjaga ka B2B-suhetele;

| 17. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse esitada eksitavate turundusvõtete täpsem määratlus; kutsub komisjoni sellega seoses üles lisama määratlusi ka keskkonnasäästvust käsitlevate väidete kohta; |
| --- | --- |

17.

kiidab heaks komisjoni kavatsuse esitada eksitavate turundusvõtete täpsem määratlus; kutsub komisjoni sellega seoses üles lisama määratlusi ka keskkonnasäästvust käsitlevate väidete kohta;

| 18. | palub komisjonil kontrollida ühe prioriteedina, kuidas võiks süüdimõistmine tõsise ja korduva eksitavate turundusvõtete kasutamise korral mõjutada asjassepuutuva ettevõtte kõlblikkust osaleda ELi hankemenetlustes ja/või saada õigus kasutada ELi rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil kontrollida ühe prioriteedina, kuidas võiks süüdimõistmine tõsise ja korduva eksitavate turundusvõtete kasutamise korral mõjutada asjassepuutuva ettevõtte kõlblikkust osaleda ELi hankemenetlustes ja/või saada õigus kasutada ELi rahalisi vahendeid;

| 19. | palub liikmesriikidel tagada, et nende maksuametid teeksid riiklike kontaktasutustega tihedat koostööd, kontrollides aktiivselt ettevõtteid, kelle kohta on teatatud, et nad kasutavad eksitavaid turundusvõtteid; |
| --- | --- |

19.

palub liikmesriikidel tagada, et nende maksuametid teeksid riiklike kontaktasutustega tihedat koostööd, kontrollides aktiivselt ettevõtteid, kelle kohta on teatatud, et nad kasutavad eksitavaid turundusvõtteid;

| 20. | rõhutab, et ettevõtete registreerimisega tegelevad organisatsioonid, näiteks kaubanduskojad, peavad võtma aktiivsema hoiaku kahtlase käitumise kindlakstegemisel ja pettuste tõkestamisel; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et ettevõtete registreerimisega tegelevad organisatsioonid, näiteks kaubanduskojad, peavad võtma aktiivsema hoiaku kahtlase käitumise kindlakstegemisel ja pettuste tõkestamisel;

| 21. | juhib eelkõige tähelepanu petturlike võlgade sissenõudmise asutuste tegevusele, kes ei kõhkle ettevõtetele surve avaldamisel, et viimased oma arved maksaksid, kuigi teavad või võiksid teada, et need on pettusega tekitatud arved; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama ettepanekuid vahendite kohta, mille abil oleks võimalik niisuguseid asutusi paremini kontrollida nii enne kui ka pärast nende ametlikku asutamist, ning kaaluma ka võimalust kehtestada võlgade sissenõudmise asutustele kohustuslik nõue teatada eksitavatest võtetest; |
| --- | --- |

21.

juhib eelkõige tähelepanu petturlike võlgade sissenõudmise asutuste tegevusele, kes ei kõhkle ettevõtetele surve avaldamisel, et viimased oma arved maksaksid, kuigi teavad või võiksid teada, et need on pettusega tekitatud arved; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama ettepanekuid vahendite kohta, mille abil oleks võimalik niisuguseid asutusi paremini kontrollida nii enne kui ka pärast nende ametlikku asutamist, ning kaaluma ka võimalust kehtestada võlgade sissenõudmise asutustele kohustuslik nõue teatada eksitavatest võtetest;

| 22. | märgib murega, et vaidluste lahendamise menetlused on kujunenud väheedukaks, pikalevenivaks ja kulukaks ning nende kasutamisel ei ole tagatud, et tekitatud kahju piisavalt ja õigeaegselt korvatakse; rõhutab, et olukorda on vaja parandada, et ohvrid saaksid õiglase hüvitise; kutsub liikmesriike üles kehtestama vajaduse korral riiklikke õigusakte, et eksitavate turundusvõtete ohvrid saaksid kollektiivselt petturliku ettevõtte vastu astuda vastavalt komisjoni hiljuti avaldatud soovitusele C(2013)3539 ja komisjoni teatisele COM(2013)0401; rõhutab, et kohtuvaidluste kuritarvitamise ärahoidmiseks peaksid ohvreid esindama kvalifitseeritud üksused, nagu on rõhutatud komisjoni dokumentides; |
| --- | --- |

22.

märgib murega, et vaidluste lahendamise menetlused on kujunenud väheedukaks, pikalevenivaks ja kulukaks ning nende kasutamisel ei ole tagatud, et tekitatud kahju piisavalt ja õigeaegselt korvatakse; rõhutab, et olukorda on vaja parandada, et ohvrid saaksid õiglase hüvitise; kutsub liikmesriike üles kehtestama vajaduse korral riiklikke õigusakte, et eksitavate turundusvõtete ohvrid saaksid kollektiivselt petturliku ettevõtte vastu astuda vastavalt komisjoni hiljuti avaldatud soovitusele C(2013)3539 ja komisjoni teatisele COM(2013)0401; rõhutab, et kohtuvaidluste kuritarvitamise ärahoidmiseks peaksid ohvreid esindama kvalifitseeritud üksused, nagu on rõhutatud komisjoni dokumentides;

ELi piire ületav rahvusvaheline koostöö

| 23. | rõhutab, et eksitavad turundusvõtted kujutavad endast rahvusvahelist probleemi, mis väljub üksikute liikmesriikide ja ELi piiridest; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tegema selles valdkonnas rahvusvahelist koostööd nii kolmandate riikidega kui ka pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et eksitavad turundusvõtted kujutavad endast rahvusvahelist probleemi, mis väljub üksikute liikmesriikide ja ELi piiridest; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tegema selles valdkonnas rahvusvahelist koostööd nii kolmandate riikidega kui ka pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| 24. | kutsub komisjoni üles aktiivsemalt osalema Rahvusvahelise Massturustamise Töörühma tegevuses, kuhu kuuluvad USA, Austraalia, Belgia, Kanada, Hollandi, Nigeeria ja Ühendkuningriigi õiguskaitseasutused ja reguleerivad ametid ning tarbijaorganisatsioonid ja millega on seotud ka Europol; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles aktiivsemalt osalema Rahvusvahelise Massturustamise Töörühma tegevuses, kuhu kuuluvad USA, Austraalia, Belgia, Kanada, Hollandi, Nigeeria ja Ühendkuningriigi õiguskaitseasutused ja reguleerivad ametid ning tarbijaorganisatsioonid ja millega on seotud ka Europol;

o

o o

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 21.

(2)  ELT L 149, 11.6.2005, lk 22.

(3)  ELT L 364, 9.12.2004, lk 1.

(4)  ELT L 166, 11.6.1998, lk 51.

(5)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 128.

(6)  ELT C 46 E, 24.2.2010, lk 26.

(7)  ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 17.

(8)  IP/A/IMCO/ST/2008-06.

(9)  INT/675 – CES1233-2013_00_00_TRA_PA.

---

Kolmapäev, 23. oktoober 2013

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/71 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/71

---

P7_TA(2013)0438

Merealased teadmised 2020

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon merealaste teadmiste 2020 ja merepõhja parema kaardistamise kohta säästva kalapüügi edendamiseks (2013/2101(INI))

(2016/C 208/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 29. augusti 2012. aasta rohelist raamatut „Merealased teadmised 2020: merepõhja kaardistamisest ookeaniprognooside koostamiseni” (COM(2012)0473), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. augusti 2012. aasta rohelist raamatut „Merealased teadmised 2020: merepõhja kaardistamisest ookeaniprognooside koostamiseni” (COM(2012)0473),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. septembri 2010. aasta teatist „Merealased teadmised 2020: mereandmed ja -vaatlus aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu huvides” (COM(2010)0461), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. septembri 2010. aasta teatist „Merealased teadmised 2020: mereandmed ja -vaatlus aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu huvides” (COM(2010)0461),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 199/2008 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 199/2008 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2013. aasta ettepanekut võtta vastu direktiiv, millega kehtestatakse mereala ruumilise planeerimise ja rannikualade integreeritud haldamise raamistik (COM(2013)0133), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2013. aasta ettepanekut võtta vastu direktiiv, millega kehtestatakse mereala ruumilise planeerimise ja rannikualade integreeritud haldamise raamistik (COM(2013)0133),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2012. aasta teatist „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas” (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2012. aasta teatist „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas” (COM(2012)0494),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (direktiiv 2008/56/EÜ), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (direktiiv 2008/56/EÜ),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiivi, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (direktiiv 2007/2/EÜ), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiivi, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (direktiiv 2007/2/EÜ),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (direktiiv 2003/98/EÜ), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (direktiiv 2003/98/EÜ),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. juuli 2012. aasta teatist „Teadusinfo paremini kättesaadavaks: rohkem kasu avaliku sektori investeeringutest teadustegevusse” (COM(2012)0401), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. juuli 2012. aasta teatist „Teadusinfo paremini kättesaadavaks: rohkem kasu avaliku sektori investeeringutest teadustegevusse” (COM(2012)0401),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. juuli 2012. aasta soovitust 2012/417/EL teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. juuli 2012. aasta soovitust 2012/417/EL teadusinfo kättesaadavuse ja säilitamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2002. aasta soovitust 2002/413/EÜ Euroopa rannikualade integreeritud majandamise strateegia elluviimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2002. aasta soovitust 2002/413/EÜ Euroopa rannikualade integreeritud majandamise strateegia elluviimiseks,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. septembri 2012. aasta aruannet ELi integreeritud merenduspoliitika edusammude kohta (COM(2012)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. septembri 2012. aasta aruannet ELi integreeritud merenduspoliitika edusammude kohta (COM(2012)0491),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. augusti 2012. aasta töödokumenti Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu vahehindamise kohta (SWD(2012)0250), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. augusti 2012. aasta töödokumenti Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu vahehindamise kohta (SWD(2012)0250),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2012. aasta dokumenti „Euroopa merevaatlus- ja andmevõrku (EMODnet) käsitlev tegevuskava” (Ares(2012)275043), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2012. aasta dokumenti „Euroopa merevaatlus- ja andmevõrku (EMODnet) käsitlev tegevuskava” (Ares(2012)275043),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. septembri 2010. aasta töödokumenti Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu mõjuhindamise kohta (SEC(2010)0998), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. septembri 2010. aasta töödokumenti Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu mõjuhindamise kohta (SEC(2010)0998),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. jaanuari 2010. aasta töödokumenti merekeskkonna andmete infrastruktuuri teemal toimunud avaliku konsultatsiooni tulemuste kohta (SEC(2010)0073), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. jaanuari 2010. aasta töödokumenti merekeskkonna andmete infrastruktuuri teemal toimunud avaliku konsultatsiooni tulemuste kohta (SEC(2010)0073),

| — | võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2009. aasta 2973. koosoleku (üldasjade ja välissuhete nõukogu) järeldusi integreeritud merenduspoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2009. aasta 2973. koosoleku (üldasjade ja välissuhete nõukogu) järeldusi integreeritud merenduspoliitika kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. oktoobri 2009. aasta aruannet „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika eduaruanne” (COM(2009)0540), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. oktoobri 2009. aasta aruannet „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika eduaruanne” (COM(2009)0540),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. aprilli 2009. aasta töödokumenti „Euroopa merealaste teadmiste infrastruktuuri loomine: Euroopa merevaatlus- ja andmevõrku (EMODnet) käsitlev tegevuskava” (SEC(2009)0499), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. aprilli 2009. aasta töödokumenti „Euroopa merealaste teadmiste infrastruktuuri loomine: Euroopa merevaatlus- ja andmevõrku (EMODnet) käsitlev tegevuskava” (SEC(2009)0499),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2008. aasta teatist „Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia. Euroopa teadusruumi ühtne raamistik ookeanide ja merede säästva kasutamise toetuseks” (COM(2008)0534) ning parlamendi 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni rakendusuuringute kohta ühise kalanduspoliitika valdkonnas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2008. aasta teatist „Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia. Euroopa teadusruumi ühtne raamistik ookeanide ja merede säästva kasutamise toetuseks” (COM(2008)0534) ning parlamendi 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni rakendusuuringute kohta ühise kalanduspoliitika valdkonnas (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2007. aasta teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2007. aasta teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” (COM(2007)0575),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0295/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0295/2013),

| A. | arvestades, et merekeskkonna tundmine on ülimalt vajalik, et edendada, arendada ja laiendada nn sinist ehk meremajandust, mis kujutab endast strateegia „Euroopa 2020” meremõõdet, milles aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu nimel ühendatakse teadmised ja tehnoloogiline innovatsioon, ressursside säästev kasutus, konkurentsivõime ja tööhõivevõimaluste loomine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et merekeskkonna tundmine on ülimalt vajalik, et edendada, arendada ja laiendada nn sinist ehk meremajandust, mis kujutab endast strateegia „Euroopa 2020” meremõõdet, milles aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu nimel ühendatakse teadmised ja tehnoloogiline innovatsioon, ressursside säästev kasutus, konkurentsivõime ja tööhõivevõimaluste loomine;

| B. | arvestades, et merekeskkonna tundmine on oluline selleks, et suurendada ja parandada teavet ökosüsteemidest ja inimtekkelistest mõjudest merekeskkonnale ning võimaldada rakendada asjakohast keskkonnakaitset, kasutada ressursse ratsionaalselt nii, et see oleks pikas plaanis keskkonnasäästlik, ning saavutada ookeanipõhiste inimkasutus- ja -tegevusalade tasakaalustatud ja kestlik kasv; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et merekeskkonna tundmine on oluline selleks, et suurendada ja parandada teavet ökosüsteemidest ja inimtekkelistest mõjudest merekeskkonnale ning võimaldada rakendada asjakohast keskkonnakaitset, kasutada ressursse ratsionaalselt nii, et see oleks pikas plaanis keskkonnasäästlik, ning saavutada ookeanipõhiste inimkasutus- ja -tegevusalade tasakaalustatud ja kestlik kasv;

| C. | arvestades, et andmeid merekeskkonna kohta hoitakse praegu paljude eri asutuste valduses, hajutatult ja killustatult; arvestades, et merekeskkonna ulatusliku andmestiku kättesaadavaks tegemine ja sellele hõlpsa juurdepääsu võimaldamine Euroopas on äärmiselt oluline, et optimeerida ressursse ning võimendada arengu, innovatsiooni ja tööhõivevõimaluste loomist mere- ja merendussektoris; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et andmeid merekeskkonna kohta hoitakse praegu paljude eri asutuste valduses, hajutatult ja killustatult; arvestades, et merekeskkonna ulatusliku andmestiku kättesaadavaks tegemine ja sellele hõlpsa juurdepääsu võimaldamine Euroopas on äärmiselt oluline, et optimeerida ressursse ning võimendada arengu, innovatsiooni ja tööhõivevõimaluste loomist mere- ja merendussektoris;

| D. | arvestades, et kalandus on üks peamisi merekeskkonnaga seotud inimtegevusi, sest see aitab kaasa toiduvarude kättesaadavusele ja omab ülisuurt tähtsust, eelkõige teatavatele kogukondadele, ning on seetõttu integreeritud merenduspoliitika põhielement; arvestades, et tuleks meelde tuletada, et kalandus mõjutab sageli märkimisväärselt ebasoodsalt merekeskkonna ökosüsteeme, olenevalt kasutatavate kalavarude mitmekesisusest ja kogusest; arvestades, et kalandus on samas sektor, mida kõige enam mõjutavad merekeskkonna mitmesugused kasutus- ja tegevusalad, nagu meretransport ja turism, linna- ja rannikuarendus, merereostus, kaevandustööstus ja taastuvenergia, mille mõju võib koos kalandusest tuleneva mõjuga mitmekordistuda; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kalandus on üks peamisi merekeskkonnaga seotud inimtegevusi, sest see aitab kaasa toiduvarude kättesaadavusele ja omab ülisuurt tähtsust, eelkõige teatavatele kogukondadele, ning on seetõttu integreeritud merenduspoliitika põhielement; arvestades, et tuleks meelde tuletada, et kalandus mõjutab sageli märkimisväärselt ebasoodsalt merekeskkonna ökosüsteeme, olenevalt kasutatavate kalavarude mitmekesisusest ja kogusest; arvestades, et kalandus on samas sektor, mida kõige enam mõjutavad merekeskkonna mitmesugused kasutus- ja tegevusalad, nagu meretransport ja turism, linna- ja rannikuarendus, merereostus, kaevandustööstus ja taastuvenergia, mille mõju võib koos kalandusest tuleneva mõjuga mitmekordistuda;

| E. | arvestades, et Euroopa mered on väga erinevad ning eri liikmesriikide kalalaevastikud ja kalapüük erinevad suurel määral; arvestades, et selle mitmekesisuse ja nende eripärade tunnustamine ja väärtustamine sõltuvad suurel määral kalapüügitegevuse kohta kättesaadavast teabest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa mered on väga erinevad ning eri liikmesriikide kalalaevastikud ja kalapüük erinevad suurel määral; arvestades, et selle mitmekesisuse ja nende eripärade tunnustamine ja väärtustamine sõltuvad suurel määral kalapüügitegevuse kohta kättesaadavast teabest;

| F. | arvestades, et üha rohkem on kasutusele võetud mitte ainult kalandussektoriga seotud infotehnoloogialahendusi, mis on võimaldanud suurendada teabe kättesaadavust ja läbipaistvust, vaid ka arvutipõhiseid andmekogumis- ja -edastussüsteeme nii riiklikes ja piirkondlikes haldusasutustes kui ka tootjaorganisatsioonides; on seetõttu arvamusel, et kalapüügitegevuse kohta rohkema teabe andmine võib tuua kaasa edasimineku mitte ainult keskkonna, vaid ka majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutlikuma kalapüügi seisukohast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et üha rohkem on kasutusele võetud mitte ainult kalandussektoriga seotud infotehnoloogialahendusi, mis on võimaldanud suurendada teabe kättesaadavust ja läbipaistvust, vaid ka arvutipõhiseid andmekogumis- ja -edastussüsteeme nii riiklikes ja piirkondlikes haldusasutustes kui ka tootjaorganisatsioonides; on seetõttu arvamusel, et kalapüügitegevuse kohta rohkema teabe andmine võib tuua kaasa edasimineku mitte ainult keskkonna, vaid ka majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutlikuma kalapüügi seisukohast;

| G. | arvestades vajadust kindlaks määrata ja piiritleda biogeograafiliselt tundlikud piirkonnad ja luua kalavarude taastamise piirkonnad ja merekaitsealad, et tagada ohustatud mereökosüsteemide tõhus kaitse ja säilitamine kahjuliku mõjuga püügivõtete eest; tuletades meelde, et mida rohkem ja paremat teavet on võimalik saada merekeskkonna ja kalapüügitegevuse kohta, seda paremini mõistetakse, tunnustatakse ja rakendatakse ökosüsteemide kaitset, kalanduse majandamise ja mereala ruumilise planeerimise meetmeid; |
| --- | --- |

G.

arvestades vajadust kindlaks määrata ja piiritleda biogeograafiliselt tundlikud piirkonnad ja luua kalavarude taastamise piirkonnad ja merekaitsealad, et tagada ohustatud mereökosüsteemide tõhus kaitse ja säilitamine kahjuliku mõjuga püügivõtete eest; tuletades meelde, et mida rohkem ja paremat teavet on võimalik saada merekeskkonna ja kalapüügitegevuse kohta, seda paremini mõistetakse, tunnustatakse ja rakendatakse ökosüsteemide kaitset, kalanduse majandamise ja mereala ruumilise planeerimise meetmeid;

| H. | arvestades, et algatusega „Merealased teadmised 2020” käivitati selleteemaline arutelu ja korraldati konsulteerimine avalikkusega, et kuulata arvamusi merekeskkonna vaatlusteabe kättesaadavaks tegemise võimaluste ja probleemide kohta Euroopas; arvestades, et komisjoni algatus avaldada roheline raamat „Merealased teadmised 2020: merepõhja kaardistamisest ookeaniprognooside koostamiseni” on kiiduväärt; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et algatusega „Merealased teadmised 2020” käivitati selleteemaline arutelu ja korraldati konsulteerimine avalikkusega, et kuulata arvamusi merekeskkonna vaatlusteabe kättesaadavaks tegemise võimaluste ja probleemide kohta Euroopas; arvestades, et komisjoni algatus avaldada roheline raamat „Merealased teadmised 2020: merepõhja kaardistamisest ookeaniprognooside koostamiseni” on kiiduväärt;

| I. | arvestades, et vastavalt kehtestatud eeskirjadele on vaja hakata kasutama arvukate avalike ja eraasutuste poolt Euroopas merekeskkonna kohta kogutud ja hoitavat tohutut andmestikku, tehes need andmed võimalikele kasutajatele kättesaadavaks ja ligipääsetavaks, rõhutades vajadust muuta kinnistunud ettekujutust andmete kogumise ja kasutamise viisi kohta, et asendada praegune süsteem, kus toimub mitmekordne andmete kogumine ühel kindlal eesmärgil, sellise mudeliga, kus andmed kogutakse ja tehakse kättesaadavaks paljudel eesmärkidel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vastavalt kehtestatud eeskirjadele on vaja hakata kasutama arvukate avalike ja eraasutuste poolt Euroopas merekeskkonna kohta kogutud ja hoitavat tohutut andmestikku, tehes need andmed võimalikele kasutajatele kättesaadavaks ja ligipääsetavaks, rõhutades vajadust muuta kinnistunud ettekujutust andmete kogumise ja kasutamise viisi kohta, et asendada praegune süsteem, kus toimub mitmekordne andmete kogumine ühel kindlal eesmärgil, sellise mudeliga, kus andmed kogutakse ja tehakse kättesaadavaks paljudel eesmärkidel;

| J. | arvestades, et andmete suurem kättesaadavus ja hõlpsam ligipääs neile võimendab andmete kasutamist valdkondadevahelistes uuringutes ja ergutab sektoritevahelisi partnerlussuhteid, eriti avaliku ja erasektori vahel, võimaldades saada andmetest palju suuremat kasu, kui seda annaks kõigi andmete summa; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et andmete suurem kättesaadavus ja hõlpsam ligipääs neile võimendab andmete kasutamist valdkondadevahelistes uuringutes ja ergutab sektoritevahelisi partnerlussuhteid, eriti avaliku ja erasektori vahel, võimaldades saada andmetest palju suuremat kasu, kui seda annaks kõigi andmete summa;

| K. | arvestades, et see algatus põhineb valdkonnaülesel strateegial, mis ühendab ja seob kõik ELis käimasolevad merekeskkonna vaatlused; rõhutades mitut tüüpi andmetele ühtse sissepääsuga digitaalplatvormi kaudu ligipääsu kasulikkust ja merekeskkonna andmete kättesaadavaks tegemise eeliseid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et see algatus põhineb valdkonnaülesel strateegial, mis ühendab ja seob kõik ELis käimasolevad merekeskkonna vaatlused; rõhutades mitut tüüpi andmetele ühtse sissepääsuga digitaalplatvormi kaudu ligipääsu kasulikkust ja merekeskkonna andmete kättesaadavaks tegemise eeliseid;

| L. | arvestades, et kalanduse kui esivanemailt päritud ja traditsioonilise merekeskkonnas toimuva tegevusala olulisus ja mitmekesisus õigustab täielikult kalavarude kasutamise ja majandamise alase teabe lisamist kaardistatavate ja algatuse „Merealased teadmised 2020” raames kättesaadavaks tehtavate andmete hulka; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kalanduse kui esivanemailt päritud ja traditsioonilise merekeskkonnas toimuva tegevusala olulisus ja mitmekesisus õigustab täielikult kalavarude kasutamise ja majandamise alase teabe lisamist kaardistatavate ja algatuse „Merealased teadmised 2020” raames kättesaadavaks tehtavate andmete hulka;

| M. | arvestades, et eesmärgiga toetada ühise kalanduspoliitika (ÜKP) haldamist rahastab EL alates 2001. aastast kalandusalaste andmete kogumist ja levitamist liikmesriikide ametiasutuste poolt; tuletades meelde asjaolu, et kalandust juhitakse ELis järjest enam mitmeaastaste halduskavade abil ning ettevaatuspõhimõttest ja ökosüsteemidest juhinduvalt, et vähendada kalanduse mõju mereökosüsteemidele, ning et see on juhtimisstrateegia, mis eeldab valdkonnaülest uurimistegevust ja nõuab ulatuslike teaduslike andmete kogumist kalavarude kohta; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et eesmärgiga toetada ühise kalanduspoliitika (ÜKP) haldamist rahastab EL alates 2001. aastast kalandusalaste andmete kogumist ja levitamist liikmesriikide ametiasutuste poolt; tuletades meelde asjaolu, et kalandust juhitakse ELis järjest enam mitmeaastaste halduskavade abil ning ettevaatuspõhimõttest ja ökosüsteemidest juhinduvalt, et vähendada kalanduse mõju mereökosüsteemidele, ning et see on juhtimisstrateegia, mis eeldab valdkonnaülest uurimistegevust ja nõuab ulatuslike teaduslike andmete kogumist kalavarude kohta;

| N. | arvestades, et käimasolev ÜKP reform suurendab liikmesriikide kohustusi kalanduse kohta keskkonna-, bioloogiliste, tehniliste ja sotsiaalmajanduslike andmete kogumisel kalandusandmete kogumise raamistikus, mille rahastamist suurendatakse ajavahemikul 2014–2020 uuest Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et käimasolev ÜKP reform suurendab liikmesriikide kohustusi kalanduse kohta keskkonna-, bioloogiliste, tehniliste ja sotsiaalmajanduslike andmete kogumisel kalandusandmete kogumise raamistikus, mille rahastamist suurendatakse ajavahemikul 2014–2020 uuest Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF);

Teabeallikad ja andmetüübid

| 1. | juhib tähelepanu asjaolule, et kalandusandmed, mis tuleks lisada avalikkusele kättesaadavasse digitaalsesse mitme resolutsiooniga merepõhjakaardile, on Euroopas väga paljude avaliku ja erasektori asutuste valduses; |
| --- | --- |

1.

juhib tähelepanu asjaolule, et kalandusandmed, mis tuleks lisada avalikkusele kättesaadavasse digitaalsesse mitme resolutsiooniga merepõhjakaardile, on Euroopas väga paljude avaliku ja erasektori asutuste valduses;

| 2. | rõhutab, et selleks, et täita oma kalandusandmete kogumise kohustust ELi suhtes, koguvad ja edastavad liikmesriigid andmeid, mis on suurepärased kalandusalase teabe allikad, ning et seda tohutut teabehulka koondab Teadusuuringute Ühiskeskus ning seda hindavad kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) töörühmade eksperdid; lisab, et liikmesriikide poolt kalandusandmete kogumise raamistikus kogutud andmeid kasutab Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) kalavarude kohta teadusliku teabe andmiseks ja kalanduse majandamise alaseks nõustamiseks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et selleks, et täita oma kalandusandmete kogumise kohustust ELi suhtes, koguvad ja edastavad liikmesriigid andmeid, mis on suurepärased kalandusalase teabe allikad, ning et seda tohutut teabehulka koondab Teadusuuringute Ühiskeskus ning seda hindavad kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) töörühmade eksperdid; lisab, et liikmesriikide poolt kalandusandmete kogumise raamistikus kogutud andmeid kasutab Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) kalavarude kohta teadusliku teabe andmiseks ja kalanduse majandamise alaseks nõustamiseks;

| 3. | juhib tähelepanu suurele andmemahule, mida toodab püügiseiresüsteemidega seadmestatud laevastik ja mida oleks väga kasulik kasutada kalapüügitegevuse kaardistamiseks; tuletab meelde püügiseiresüsteemide andmete tähtsust mitmeliigiliste püügipiirkondade puhul; rõhutab, et tuleks ühendada ja kaardistada lisateave, eelkõige elektroonilistesse ja paberil püügipäevikutesse kantud andmed, pardal viibivate püügivaatlejate registritesse kantud andmed ja kalavarude jälgimise kampaaniates saadud andmed; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu suurele andmemahule, mida toodab püügiseiresüsteemidega seadmestatud laevastik ja mida oleks väga kasulik kasutada kalapüügitegevuse kaardistamiseks; tuletab meelde püügiseiresüsteemide andmete tähtsust mitmeliigiliste püügipiirkondade puhul; rõhutab, et tuleks ühendada ja kaardistada lisateave, eelkõige elektroonilistesse ja paberil püügipäevikutesse kantud andmed, pardal viibivate püügivaatlejate registritesse kantud andmed ja kalavarude jälgimise kampaaniates saadud andmed;

| 4. | tuletab meelde, et mõnel tootjaorganisatsioonil, eriti tööstusliku kalapüügi organisatsioonidel, on püügitegevuse kohta andmeid, mis peaksid praegu kättesaadavat teavet täiendama; lisab, et väikepüügi puhul, mille kohta on teave üsna piiratud, tuleks toetada andmete kogumist laevastiku enda poolt, kasutades laevu andmekogumis- ja püügivaatlusplatvormidena, paigaldades selleks laevadele GPS/GPRS-süsteemiga lihtsad reaalajas jälgimissüsteemid; kinnitab ka, et väga suure hulga kalandusalaseid andmeid saab teadusprojektide kaudu; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et mõnel tootjaorganisatsioonil, eriti tööstusliku kalapüügi organisatsioonidel, on püügitegevuse kohta andmeid, mis peaksid praegu kättesaadavat teavet täiendama; lisab, et väikepüügi puhul, mille kohta on teave üsna piiratud, tuleks toetada andmete kogumist laevastiku enda poolt, kasutades laevu andmekogumis- ja püügivaatlusplatvormidena, paigaldades selleks laevadele GPS/GPRS-süsteemiga lihtsad reaalajas jälgimissüsteemid; kinnitab ka, et väga suure hulga kalandusalaseid andmeid saab teadusprojektide kaudu;

| 5. | rõhutab, et on kasulik teha kättesaadavaks kalalaevastiku, püügikoormuse, püügi koostise ja mahu ruumilise jaotuse kaardistamine, mis võimaldaks võimalikel kasutajatel saada muude näitajate hulgas teavet selle kohta, millistes piirkondades on kalapüük kõige intensiivsem, milliseid liike püütakse ja kui suur on püügimaht teatud piirkondades; toob kogu kalandusteabest, mis tuleks lülitada seda tüüpi kaardistamisse, välja mõned andmed laevastikutüüpide kohta (nt lipuriik, sadam, vanus, pikkus ja tonnaaž, võimsus, meeskond), püügikoormuse kohta (nt püügireiside või -päevade arv, püügivahendite arv ja tunnused) ja püügi kohta (nt püütavad liigid, kaaspüügi liigid, tagasiheide, kaal, väärtus); juhib ühtlasi tähelepanu sellele, et püügiseiresüsteemide andmete kättesaadavaks tegemine võimaldaks kindlaks teha laevastiku ruumilise jagunemise ja võrreldes seda teavet püügipäevikute andmetega, oleks võimalik hinnata püügi ruumilist jagunemist; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et on kasulik teha kättesaadavaks kalalaevastiku, püügikoormuse, püügi koostise ja mahu ruumilise jaotuse kaardistamine, mis võimaldaks võimalikel kasutajatel saada muude näitajate hulgas teavet selle kohta, millistes piirkondades on kalapüük kõige intensiivsem, milliseid liike püütakse ja kui suur on püügimaht teatud piirkondades; toob kogu kalandusteabest, mis tuleks lülitada seda tüüpi kaardistamisse, välja mõned andmed laevastikutüüpide kohta (nt lipuriik, sadam, vanus, pikkus ja tonnaaž, võimsus, meeskond), püügikoormuse kohta (nt püügireiside või -päevade arv, püügivahendite arv ja tunnused) ja püügi kohta (nt püütavad liigid, kaaspüügi liigid, tagasiheide, kaal, väärtus); juhib ühtlasi tähelepanu sellele, et püügiseiresüsteemide andmete kättesaadavaks tegemine võimaldaks kindlaks teha laevastiku ruumilise jagunemise ja võrreldes seda teavet püügipäevikute andmetega, oleks võimalik hinnata püügi ruumilist jagunemist;

| 6. | usub, et andmete kaardistamine eraldi püügitegevuse tüübi, nt väikesemahulise püügi, mittetööstusliku ja tööstusliku püügi kaupa annaks realistlikuma ülevaate püügipiirkondade mitmekesisusest; rõhutab ka, et kui kalandusega seotud sotsiaalmajanduslikud näitajad (nt meeskonnaliikmete vanus ja väljaõpe) tehtaks kättesaadavaks, võiks see anda sektori kohta üksikasjalikumat teavet; |
| --- | --- |

6.

usub, et andmete kaardistamine eraldi püügitegevuse tüübi, nt väikesemahulise püügi, mittetööstusliku ja tööstusliku püügi kaupa annaks realistlikuma ülevaate püügipiirkondade mitmekesisusest; rõhutab ka, et kui kalandusega seotud sotsiaalmajanduslikud näitajad (nt meeskonnaliikmete vanus ja väljaõpe) tehtaks kättesaadavaks, võiks see anda sektori kohta üksikasjalikumat teavet;

Kuidas edendada andmete saamist ja kättesaadavaks tegemist?

| 7. | tunnistab, et kalandusteabele ja kalavarude säilimise ja kasutamise teabele ligipääsust on õiguspäraselt huvitatud paljud; sellega seoses soovitab luua mehhanismid, mis hõlbustaksid asjaomaste kalandusandmete kättesaadavaks tegemist kehtestatavatel tingimustel ja diferentseeritud juurdepääsutasemega ning äriinfo ja -huvide asjakohase konfidentsiaalsuse säilitamisega; |
| --- | --- |

7.

tunnistab, et kalandusteabele ja kalavarude säilimise ja kasutamise teabele ligipääsust on õiguspäraselt huvitatud paljud; sellega seoses soovitab luua mehhanismid, mis hõlbustaksid asjaomaste kalandusandmete kättesaadavaks tegemist kehtestatavatel tingimustel ja diferentseeritud juurdepääsutasemega ning äriinfo ja -huvide asjakohase konfidentsiaalsuse säilitamisega;

| 8. | tuletab meelde, et andmekogumist ja kalavarude majandamist rahastavad EL ja liikmesriigid, mistõttu peavad kogutud andmed olema võimalikele kasutajatele ja üldsusele kättesaadavad; kinnitab, et avaliku (ELi või liikmesriikide) rahastamise või kaasrahastamisega saadud kalandusandmed peavad samuti olema üldsusele kättesaadavad, samas kui erarahastamisega saadud äriliselt mittetundlikku teavet sisaldavatele kalandusandmetele ligipääsuks peaks olema vaja luba teavet valdavatelt organisatsioonidelt; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et andmekogumist ja kalavarude majandamist rahastavad EL ja liikmesriigid, mistõttu peavad kogutud andmed olema võimalikele kasutajatele ja üldsusele kättesaadavad; kinnitab, et avaliku (ELi või liikmesriikide) rahastamise või kaasrahastamisega saadud kalandusandmed peavad samuti olema üldsusele kättesaadavad, samas kui erarahastamisega saadud äriliselt mittetundlikku teavet sisaldavatele kalandusandmetele ligipääsuks peaks olema vaja luba teavet valdavatelt organisatsioonidelt;

| 9. | rõhutab, et määruses, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, on kalandusandmeid ja -teavet käsitlevas osas spetsiaalsetes artiklites sätestatud isikuandmete kaitse ning ameti- ja ärisaladuse hoidmise kohustus; rõhutab ühtlasi, et viidatud määruses on konkreetselt sätestatud, et kalandusandmete suhtes, mille kogumine, vahetamine ja avaldamine kahjustaks üksikisiku eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse kaitset, füüsilise või juriidilise isiku ärihuve, sealhulgas intellektuaalomandit, kohaldatakse konfidentsiaalsuse, ameti- ja ärisaladuse eeskirju; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et määruses, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, on kalandusandmeid ja -teavet käsitlevas osas spetsiaalsetes artiklites sätestatud isikuandmete kaitse ning ameti- ja ärisaladuse hoidmise kohustus; rõhutab ühtlasi, et viidatud määruses on konkreetselt sätestatud, et kalandusandmete suhtes, mille kogumine, vahetamine ja avaldamine kahjustaks üksikisiku eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse kaitset, füüsilise või juriidilise isiku ärihuve, sealhulgas intellektuaalomandit, kohaldatakse konfidentsiaalsuse, ameti- ja ärisaladuse eeskirju;

| 10. | on seisukohal, et teadusprojektidest tulenevate andmete puhul on olukord sarnane, kusjuures eeldatakse, et avaliku (ELi või liikmesriikide) rahastamise või kaasrahastamisega arendatud teadusprojektide abil saadud teave jääb võimalikele kasutajatele ja üldsusele ligipääsetavaks ja kättesaadavaks, kui on täidetud konkreetselt projektide kaudu saadud andmete kohta kehtestatud tingimused; märgib, et mõnda tüüpi kalandusandmed saadakse kindlaid mudeleid, prototüüpe või katseseadmeid luues ja kasutades, mistõttu on nende kättesaadavaks tegemine eriti delikaatne küsimus; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et teadusprojektidest tulenevate andmete puhul on olukord sarnane, kusjuures eeldatakse, et avaliku (ELi või liikmesriikide) rahastamise või kaasrahastamisega arendatud teadusprojektide abil saadud teave jääb võimalikele kasutajatele ja üldsusele ligipääsetavaks ja kättesaadavaks, kui on täidetud konkreetselt projektide kaudu saadud andmete kohta kehtestatud tingimused; märgib, et mõnda tüüpi kalandusandmed saadakse kindlaid mudeleid, prototüüpe või katseseadmeid luues ja kasutades, mistõttu on nende kättesaadavaks tegemine eriti delikaatne küsimus;

| 11. | rõhutab, et on olemas komisjoni teatised ja soovitused teadusteabe kättesaadavuse, levitamise ja hoidmise kohta, milles on sätestatud, et uurimisandmete kättesaadavaks tegemisel tuleb järgida Euroopa ja riiklikke andmekaitse-eeskirju; juhib ühtlasi tähelepanu sellele, et nendes dokumentides on märgitud, et tuleb järgida andmete kättesaadavaks tegemise tingimusi ning isikuandmete, eraelu puutumatuse, ärisaladuse, õiguspäraste ärihuvide ja intellektuaalomandi õiguste kaitse eeskirjade järgimiseks vajalikke piiranguid; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et on olemas komisjoni teatised ja soovitused teadusteabe kättesaadavuse, levitamise ja hoidmise kohta, milles on sätestatud, et uurimisandmete kättesaadavaks tegemisel tuleb järgida Euroopa ja riiklikke andmekaitse-eeskirju; juhib ühtlasi tähelepanu sellele, et nendes dokumentides on märgitud, et tuleb järgida andmete kättesaadavaks tegemise tingimusi ning isikuandmete, eraelu puutumatuse, ärisaladuse, õiguspäraste ärihuvide ja intellektuaalomandi õiguste kaitse eeskirjade järgimiseks vajalikke piiranguid;

| 12. | on seisukohal, et sõltumata sellest, kas andmeid valdavad avalikud või eraasutused või need on saadud avaliku või erarahastamisega, tuleb andmetes alati viidata teabe kogumise, töötlemise ja kasutusseandmise eest vastutavale üksusele; rõhutab ühtlasi, et juhtudel, kus teabe andmisel võib olla tagajärgi teabe valdajate konkurentsivõimele, konkurentsile või tuludele, tuleb avalikkusele kättesaadavaks teha ainult andmetooted, mitte töötlemata andmed või töödeldud andmed; asub seisukohale, et nendel juhtudel võimaldaks kohustuslik viide andmeallikale huvitatud isikutel pöörduda alginfo valdajate poole ja taotleda juurdepääsu üksikasjalikumatele või koguni töötlemata andmetele; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et sõltumata sellest, kas andmeid valdavad avalikud või eraasutused või need on saadud avaliku või erarahastamisega, tuleb andmetes alati viidata teabe kogumise, töötlemise ja kasutusseandmise eest vastutavale üksusele; rõhutab ühtlasi, et juhtudel, kus teabe andmisel võib olla tagajärgi teabe valdajate konkurentsivõimele, konkurentsile või tuludele, tuleb avalikkusele kättesaadavaks teha ainult andmetooted, mitte töötlemata andmed või töödeldud andmed; asub seisukohale, et nendel juhtudel võimaldaks kohustuslik viide andmeallikale huvitatud isikutel pöörduda alginfo valdajate poole ja taotleda juurdepääsu üksikasjalikumatele või koguni töötlemata andmetele;

| 13. | on seisukohal, et kaardistamise ja kalalaevastiku liikumise ja operatsioonide andmete kättesaadavaks tegemise puhul, kuid eelkõige püügiseiresüsteemide registritest, püügipäevikutest ja pardavaatlejate registritest saadud andmete puhul on vaja võtta meetmed, et hoida vastavalt asjaomase valdkonna kohta kehtivatele eeskirjadele andmete konfidentsiaalsust ja kaitsta ärihuve; rõhutab, et seda on võimalik saavutada üksikandmete (nt laevanimede ja registrimärkide) väljajätmise, koondandmete (mida saab rühmitada valdkonna, laevastikusegmendi ja püügivahendite kaupa) kättesaadavaks tegemise ning ajavahemiku kehtestamisega andmete kogumise ja kalandustegevuse kaardistamise andmete kättesaadavaks tegemise vahel; tuletab siiski meelde, et andmete liigne koondamine ja väga suured ruumiskaalad ja ajavahemikud hajutavad teabe üksikasjalikkust ja täpsust; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et kaardistamise ja kalalaevastiku liikumise ja operatsioonide andmete kättesaadavaks tegemise puhul, kuid eelkõige püügiseiresüsteemide registritest, püügipäevikutest ja pardavaatlejate registritest saadud andmete puhul on vaja võtta meetmed, et hoida vastavalt asjaomase valdkonna kohta kehtivatele eeskirjadele andmete konfidentsiaalsust ja kaitsta ärihuve; rõhutab, et seda on võimalik saavutada üksikandmete (nt laevanimede ja registrimärkide) väljajätmise, koondandmete (mida saab rühmitada valdkonna, laevastikusegmendi ja püügivahendite kaupa) kättesaadavaks tegemise ning ajavahemiku kehtestamisega andmete kogumise ja kalandustegevuse kaardistamise andmete kättesaadavaks tegemise vahel; tuletab siiski meelde, et andmete liigne koondamine ja väga suured ruumiskaalad ja ajavahemikud hajutavad teabe üksikasjalikkust ja täpsust;

| 14. | on seisukohal, et liikmesriikide avalike asutuste valduses olevate andmete puhul peaks komisjon koostama põhjalikud suunised andmete ringlusse laskmise, kogumise, töötlemise ja teatavaks tegemise ajakava kohta ning soodustama teabe võimalikele huvitatud isikutele tutvumiseks kättesaadavaks tegemist; on veendunud, et tuleb kehtestada minimaalsed suunised kohustusliku andmeavaldamise kohta ning samaväärsete andmete andmise ja jagamise kohta, nii et kõikidel liikmesriikidel oleks kasutada sama tüüpi kalandusalane teave; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et liikmesriikide avalike asutuste valduses olevate andmete puhul peaks komisjon koostama põhjalikud suunised andmete ringlusse laskmise, kogumise, töötlemise ja teatavaks tegemise ajakava kohta ning soodustama teabe võimalikele huvitatud isikutele tutvumiseks kättesaadavaks tegemist; on veendunud, et tuleb kehtestada minimaalsed suunised kohustusliku andmeavaldamise kohta ning samaväärsete andmete andmise ja jagamise kohta, nii et kõikidel liikmesriikidel oleks kasutada sama tüüpi kalandusalane teave;

| 15. | on seisukohal, et kalandusandmete puhul, mis on saadud ELi või liikmesriikide rahastatud või kaasrahastatud teadusprojektide kaudu, tuleb ette näha klausel andmete kohustusliku teatavakstegemise kohta pärast projekti lõpetamist vastavalt eelnevalt kindlaksmääratud ajakavale; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et kalandusandmete puhul, mis on saadud ELi või liikmesriikide rahastatud või kaasrahastatud teadusprojektide kaudu, tuleb ette näha klausel andmete kohustusliku teatavakstegemise kohta pärast projekti lõpetamist vastavalt eelnevalt kindlaksmääratud ajakavale;

| 16. | on seisukohal, et kui andmed on saadud teadusprojektidest, tuleb asjaomastele teadlastele kehtestada mõistlik ajavahemik, mille jooksul nad peaksid oma uurimused avaldama; asub seisukohale, et nii nagu on ette nähtud algatuses „Horisont 2020”, võib selle piirangust üle saada kindla ajavahemiku kehtestamisega, mille jooksul andmeid veel avaldama ei pea; on ühtlasi seisukohal, et andmed tuleb avalikustada esimesel võimalusel, mistõttu nimetatud ajavahemik ei tohiks kesta kauem kui kolm aastat, et vältida andmete aegumist ja saada nende kättesaadavaks tegemisest maksimaalset kasu; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et kui andmed on saadud teadusprojektidest, tuleb asjaomastele teadlastele kehtestada mõistlik ajavahemik, mille jooksul nad peaksid oma uurimused avaldama; asub seisukohale, et nii nagu on ette nähtud algatuses „Horisont 2020”, võib selle piirangust üle saada kindla ajavahemiku kehtestamisega, mille jooksul andmeid veel avaldama ei pea; on ühtlasi seisukohal, et andmed tuleb avalikustada esimesel võimalusel, mistõttu nimetatud ajavahemik ei tohiks kesta kauem kui kolm aastat, et vältida andmete aegumist ja saada nende kättesaadavaks tegemisest maksimaalset kasu;

Kuidas tagada tõhus andmete kokkuvõtmine ja liigendamine?

| 17. | juhib tähelepanu sellele, et kindlate ja usaldusväärsete andmete kättesaadavaks tegemine nõuab nii liikmesriikide andmebaasidest kui ka kalandusalastest teadusprojektidest pärinevate andmete kvaliteedi standardimist ja kontrollimist; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu sellele, et kindlate ja usaldusväärsete andmete kättesaadavaks tegemine nõuab nii liikmesriikide andmebaasidest kui ka kalandusalastest teadusprojektidest pärinevate andmete kvaliteedi standardimist ja kontrollimist;

| 18. | peab vältimatuks kehtestada valimi moodustamise strateegia, andmekogumis- ja töötlemismenetluste ning teabe kättesaadavaks tegemise vormingu jaoks ühised, ühtlustatud ja katsetatud protokollid/mudelid, mis on vajalikud selleks, et tagada kalandusandmete võrreldavus ja koostalitlusvõime; märgib, et selleks võiks kasutada kalandusandmete kogumise raamistikus määratletud mudelit; |
| --- | --- |

18.

peab vältimatuks kehtestada valimi moodustamise strateegia, andmekogumis- ja töötlemismenetluste ning teabe kättesaadavaks tegemise vormingu jaoks ühised, ühtlustatud ja katsetatud protokollid/mudelid, mis on vajalikud selleks, et tagada kalandusandmete võrreldavus ja koostalitlusvõime; märgib, et selleks võiks kasutada kalandusandmete kogumise raamistikus määratletud mudelit;

| 19. | kinnitab, et kalandusandmete kättesaadavaks tegemise vorm võib olla erinev, olenevalt andmete keerukusest, mistõttu on vaja kindlaks määrata, milliseid andmeid saab kättesaadavaks teha töötlemata või töödeldud kujul või andmetoodetena; juhib tähelepanu sellele, et kõige elementaarsemaid või lihtsamaid parameetreid võib anda töötlemata andmete kujul, samas kui keerukamaid eriparameetreid, mis nõuavad spetsiaalset analüüsimist ja tõlgendamist, tuleb anda töödeldud andmete või andmetoodete kujul; hoiatab, et võimalikele kasutajatele kättesaadavaks tehtud kalandusteabe puhul tuleb märkida, mis tüüpi teabega on tegemist, eristades töötlemata andmeid, töödeldud andmeid või andmetooteid, samuti parameetreid, mis on saadud mõõtmiste teel või tulenevalt mudelitest; |
| --- | --- |

19.

kinnitab, et kalandusandmete kättesaadavaks tegemise vorm võib olla erinev, olenevalt andmete keerukusest, mistõttu on vaja kindlaks määrata, milliseid andmeid saab kättesaadavaks teha töötlemata või töödeldud kujul või andmetoodetena; juhib tähelepanu sellele, et kõige elementaarsemaid või lihtsamaid parameetreid võib anda töötlemata andmete kujul, samas kui keerukamaid eriparameetreid, mis nõuavad spetsiaalset analüüsimist ja tõlgendamist, tuleb anda töödeldud andmete või andmetoodete kujul; hoiatab, et võimalikele kasutajatele kättesaadavaks tehtud kalandusteabe puhul tuleb märkida, mis tüüpi teabega on tegemist, eristades töötlemata andmeid, töödeldud andmeid või andmetooteid, samuti parameetreid, mis on saadud mõõtmiste teel või tulenevalt mudelitest;

| 20. | rõhutab, et teatavatel juhtudel võib väga üksikasjalike andmete kättesaadavaks tegemine ja kaardistamise liiga suur eristusvõime põhjustada soovimatut püügikoormuse koondumist teatud ohustatud mereressurssidele ja -elupaikadele; on seetõttu seisukohal, et teabe avaldamisega peavad kaasnema kaitse- ja kontrollimeetmed kõnealuste ressursside ja elupaikade kaitsmiseks; on ka seisukohal, et tundlikku teavet haruldaste või ohustatud mereliikide ruumilise jagunemise kohta ei tohi kättesaadavaks teha, et tagada nende kaitse; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et teatavatel juhtudel võib väga üksikasjalike andmete kättesaadavaks tegemine ja kaardistamise liiga suur eristusvõime põhjustada soovimatut püügikoormuse koondumist teatud ohustatud mereressurssidele ja -elupaikadele; on seetõttu seisukohal, et teabe avaldamisega peavad kaasnema kaitse- ja kontrollimeetmed kõnealuste ressursside ja elupaikade kaitsmiseks; on ka seisukohal, et tundlikku teavet haruldaste või ohustatud mereliikide ruumilise jagunemise kohta ei tohi kättesaadavaks teha, et tagada nende kaitse;

| 21. | on seisukohal, et tõhus andmete kokkupanek ja kättesaadavaks tegemine nõuab asjakohast koordineerimist komisjoni poolt ning kooskõlastamist ja koostööd liikmesriikide vahel; rõhutab, et komisjonipoolne koordineerimine on vajalik esmaeesmärkide seadmiseks, kulutõhususe parandamiseks andmete kogumisel, töötlemisel ja kättesaadavaks tegemisel ning ka selleks, et arendada välja koostoime liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et tõhus andmete kokkupanek ja kättesaadavaks tegemine nõuab asjakohast koordineerimist komisjoni poolt ning kooskõlastamist ja koostööd liikmesriikide vahel; rõhutab, et komisjonipoolne koordineerimine on vajalik esmaeesmärkide seadmiseks, kulutõhususe parandamiseks andmete kogumisel, töötlemisel ja kättesaadavaks tegemisel ning ka selleks, et arendada välja koostoime liikmesriikide vahel;

| 22. | juhib tähelepanu sellele, et mitmesuguste kalandusandmeid valdavate avalike ja eraasutuste andmekogumissüsteemide ning kogutud andmete mahu ja tüübi mitmekesisuse tõttu on liikmesriikidevaheline kooskõlastamine ja koostöö väga oluline selleks, et tagada andmete mitmekesisuse, koguse, kvaliteedi ja vormingu ühtlustamine; rõhutab, et komisjon peab liikmesriikidevahelise kooskõlastamise ja koostöö tõhusust korrapäraselt hindama; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu sellele, et mitmesuguste kalandusandmeid valdavate avalike ja eraasutuste andmekogumissüsteemide ning kogutud andmete mahu ja tüübi mitmekesisuse tõttu on liikmesriikidevaheline kooskõlastamine ja koostöö väga oluline selleks, et tagada andmete mitmekesisuse, koguse, kvaliteedi ja vormingu ühtlustamine; rõhutab, et komisjon peab liikmesriikidevahelise kooskõlastamise ja koostöö tõhusust korrapäraselt hindama;

| 23. | soovitab liikmesriikidel määrata riiklik asutus, kes vastutab andmete kogumise, kokkuvõtmise, töötlemise, kvaliteedikontrolli, kooskõlastamise ja edastamise eest ühise juurdepääsuga kalandusteabeplatvormi sisestamiseks; rõhutab, et sel eesmärgil oleks võimalik liikmesriikides luua spetsiaalne organ, mille tööd rahastaks ühendus ja koordineeriks komisjon; |
| --- | --- |

23.

soovitab liikmesriikidel määrata riiklik asutus, kes vastutab andmete kogumise, kokkuvõtmise, töötlemise, kvaliteedikontrolli, kooskõlastamise ja edastamise eest ühise juurdepääsuga kalandusteabeplatvormi sisestamiseks; rõhutab, et sel eesmärgil oleks võimalik liikmesriikides luua spetsiaalne organ, mille tööd rahastaks ühendus ja koordineeriks komisjon;

Kuidas saada andmete töötlemisest ja tõlgendamisest kasu?

| 24. | märgib, et algatusest maksimaalse kasu saamiseks on vaja sellist juhtimis- ja toimimismudelit, mis tagaks asjakohase kalandusandmete kogumise, töötlemise, tõlgendamise ja avalikustamise liikmesriikide, teadusringkondade ja kohalike kogukondade tegeliku osalemise ja kaasamise abil; |
| --- | --- |

24.

märgib, et algatusest maksimaalse kasu saamiseks on vaja sellist juhtimis- ja toimimismudelit, mis tagaks asjakohase kalandusandmete kogumise, töötlemise, tõlgendamise ja avalikustamise liikmesriikide, teadusringkondade ja kohalike kogukondade tegeliku osalemise ja kaasamise abil;

| 25. | on seisukohal, et juhtimise ja töötamise tasandil tuleb anda Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgule (EMODnet) alaline staatus; rõhutab, et kalandusandmete lisamisel sellesse platvormi ja nende kättesaadavaks tegemisel peab saama kasutada kogu EMODneti projekti arendamise käigus omandatud kogemusi, asutades eri temaatilisi rühmi ning luues vastavaid teemaportaale merekeskkonna kohta (hüdrograafia, geoloogia, füüsika, keemia, bioloogia, elupaigad ja inimtegevus); |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et juhtimise ja töötamise tasandil tuleb anda Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgule (EMODnet) alaline staatus; rõhutab, et kalandusandmete lisamisel sellesse platvormi ja nende kättesaadavaks tegemisel peab saama kasutada kogu EMODneti projekti arendamise käigus omandatud kogemusi, asutades eri temaatilisi rühmi ning luues vastavaid teemaportaale merekeskkonna kohta (hüdrograafia, geoloogia, füüsika, keemia, bioloogia, elupaigad ja inimtegevus);

| 26. | leiab, et kalandussektori tähtsust ELis arvestades on õigustatud, et kalandusandmed moodustaksid eelistatavalt EMODneti platvormis ühe spetsiaalse teemarühma, või teisalt võiks need andmed lülitada vastloodud teemaportaali inimtegevuse kohta, milles tehakse kättesaadavaks üldisem ja kõikehõlmavam sisu; |
| --- | --- |

26.

leiab, et kalandussektori tähtsust ELis arvestades on õigustatud, et kalandusandmed moodustaksid eelistatavalt EMODneti platvormis ühe spetsiaalse teemarühma, või teisalt võiks need andmed lülitada vastloodud teemaportaali inimtegevuse kohta, milles tehakse kättesaadavaks üldisem ja kõikehõlmavam sisu;

| 27. | on seisukohal, et on vaja tagada EMODnet platvormi ja Maa seire Euroopa programmi mereteenistuse (ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire – GMES) vaheline kooskõlastamine, et teha kättesaadavaks võimalikult palju teavet ja muuta võimalikuks kalandusandmete ja GMESi merekeskkonna parameetritele keskenduvate satelliitseireandmete ühendamine; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et on vaja tagada EMODnet platvormi ja Maa seire Euroopa programmi mereteenistuse (ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire – GMES) vaheline kooskõlastamine, et teha kättesaadavaks võimalikult palju teavet ja muuta võimalikuks kalandusandmete ja GMESi merekeskkonna parameetritele keskenduvate satelliitseireandmete ühendamine;

| 28. | on seisukohal, et selline ambitsioonikas algatus nagu „Merealased teadmised 2020”, mida iseloomustab suur valdkonnaülene ulatus ning mida tugevdatakse sellesse soovitud vormis kalandusteabe lisamisega, eeldab konkreetset tegevuskava, milles seatakse ELi ja liikmesriikide vahelise koostöö keskpikad ja pikaajalised sihtmärgid; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et selline ambitsioonikas algatus nagu „Merealased teadmised 2020”, mida iseloomustab suur valdkonnaülene ulatus ning mida tugevdatakse sellesse soovitud vormis kalandusteabe lisamisega, eeldab konkreetset tegevuskava, milles seatakse ELi ja liikmesriikide vahelise koostöö keskpikad ja pikaajalised sihtmärgid;

| 29. | on seisukohal, et seda tüüpi projektide rakendamine ja edu nõuab suurt rahastamist ja pikaajalise jätkuvuse ja ettearvatavuse tagatist; nõuab tungivalt, et EL stimuleeriks ja toetaks igakülgselt digitaalsele mitme resolutsiooniga merepõhjakaardile lisamiseks sobivate kalandusandmete kättesaadavaks tegemist; tuletab sellega seoses meelde, et kalandusteabe kättesaadavaks tegemine nõuab ühenduse ja riikide tasandi rahastamismehhanismide kooskõlastamist, juhtides tähelepanu ka sellele, et EMKFi ettepanek hõlmab toetust EMODneti loomiseks ja toimimiseks vajalikele tehnilistele vahenditele; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et seda tüüpi projektide rakendamine ja edu nõuab suurt rahastamist ja pikaajalise jätkuvuse ja ettearvatavuse tagatist; nõuab tungivalt, et EL stimuleeriks ja toetaks igakülgselt digitaalsele mitme resolutsiooniga merepõhjakaardile lisamiseks sobivate kalandusandmete kättesaadavaks tegemist; tuletab sellega seoses meelde, et kalandusteabe kättesaadavaks tegemine nõuab ühenduse ja riikide tasandi rahastamismehhanismide kooskõlastamist, juhtides tähelepanu ka sellele, et EMKFi ettepanek hõlmab toetust EMODneti loomiseks ja toimimiseks vajalikele tehnilistele vahenditele;

o

o o

| 30. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Regioonide Komiteele, kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteele, piirkondlikele nõuandekomisjonidele ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteele. |
| --- | --- |

30.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Regioonide Komiteele, kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteele, piirkondlikele nõuandekomisjonidele ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteele.

---

(1)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 38.

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/78 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/78

---

P7_TA(2013)0443

Kliimamuutuste konverents

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon Poolas Varssavis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 19) kohta (2013/2666(RSP))

(2016/C 208/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolli,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 2007. aasta Bali kliimamuutuste konverentsi tulemusi ja Bali tegevuskava (otsus 1/COP 13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 2007. aasta Bali kliimamuutuste konverentsi tulemusi ja Bali tegevuskava (otsus 1/COP 13),

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi (COP 15) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 5. konverentsi (CMP5), mis peeti Taanis Kopenhaagenis 7.–18. detsembril 2009. aastal, ning Kopenhaageni kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi (COP 15) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 5. konverentsi (CMP5), mis peeti Taanis Kopenhaagenis 7.–18. detsembril 2009. aastal, ning Kopenhaageni kokkulepet,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 16. konverentsi (COP 16) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 6. konverentsi (CMP6), mis peeti Mehhikos Cancúnis 29. novembrist10. detsembrini 2010. aastal, ja Cancúni kokkuleppeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 16. konverentsi (COP 16) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 6. konverentsi (CMP6), mis peeti Mehhikos Cancúnis 29. novembrist10. detsembrini 2010. aastal, ja Cancúni kokkuleppeid,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 17. konverentsi (COP 17) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 7. konverentsi (CMP7), mis peeti Lõuna-Aafrikas Durbanis 28. novembrist9. detsembrini 2011. aastal, ning eriti Durbani tõhustatud meetmete platvormiga seotud otsuseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 17. konverentsi (COP 17) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 7. konverentsi (CMP7), mis peeti Lõuna-Aafrikas Durbanis 28. novembrist9. detsembrini 2011. aastal, ning eriti Durbani tõhustatud meetmete platvormiga seotud otsuseid,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 18. konverentsi (COP 18) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 8. konverentsi (CMP8), mis peeti Kataris Dohas 26. novembrist8. detsembrini 2012. aastal, ning Doha kliimavärava kokkuleppe vastuvõtmist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 18. konverentsi (COP 18) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 8. konverentsi (CMP8), mis peeti Kataris Dohas 26. novembrist8. detsembrini 2012. aastal, ning Doha kliimavärava kokkuleppe vastuvõtmist,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 19. konverentsi (COP 19) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 9. konverentsi (CMP9), mis peetakse Poolas Varssavis 11.–23. novembril 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 19. konverentsi (COP 19) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 9. konverentsi (CMP9), mis peetakse Poolas Varssavis 11.–23. novembril 2013. aastal,

| — | võttes arvesse 2008. aasta detsembris vastu võetud ELi kliima- ja energiapaketti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2008. aasta detsembris vastu võetud ELi kliima- ja energiapaketti,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi, (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi, (1)

| — | võttes arvesse oma 4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni „2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks” (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni „2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks” (2);

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (3), 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi (COP 15) tulemuste kohta (4), 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Cancúnis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 16) kohta (5), 16. novembri 2011. aasta resolutsiooni Durbanis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 17) kohta (6) ja 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Kataris Dohas toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 18) kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (3), 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi (COP 15) tulemuste kohta (4), 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Cancúnis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 16) kohta (5), 16. novembri 2011. aasta resolutsiooni Durbanis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 17) kohta (6) ja 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Kataris Dohas toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 18) kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. märtsi 2013. aasta konsultatiivset teatist „2015. aasta rahvusvaheline kliimamuutust käsitlev kokkulepe: rahvusvahelise kliimapoliitika kujundamine alates 2020. aastast” (SWD(2013)0097), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. märtsi 2013. aasta konsultatiivset teatist „2015. aasta rahvusvaheline kliimamuutust käsitlev kokkulepe: rahvusvahelise kliimapoliitika kujundamine alates 2020. aastast” (SWD(2013)0097),

| — | võttes arvesse nõukogu 9. märtsi 2012. aasta järeldusi ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 17. konverentsi (COP 17) ja Kyoto protokolli osaliste koosoleku 7. istungjärgu (CMP 7) (mis toimus Lõuna-Aafrikas Durbanis 28. novembrist9. detsembrini 2011) järelmeetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. märtsi 2012. aasta järeldusi ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 17. konverentsi (COP 17) ja Kyoto protokolli osaliste koosoleku 7. istungjärgu (CMP 7) (mis toimus Lõuna-Aafrikas Durbanis 28. novembrist9. detsembrini 2011) järelmeetmete kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. mai 2012. aasta järeldusi kliimamuutusega seotud rahastamise ja kiire rahastamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. mai 2012. aasta järeldusi kliimamuutusega seotud rahastamise ja kiire rahastamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2011. aasta ja 24. juuni 2013. aasta järeldusi ELi kliimadiplomaatia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2011. aasta ja 24. juuni 2013. aasta järeldusi ELi kliimadiplomaatia kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) 2012. aasta novembri kokkuvõtlikku aruannet pealkirjaga „Aruanne heitkoguste erinevuse kohta 2012. aastal”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) 2012. aasta novembri kokkuvõtlikku aruannet pealkirjaga „Aruanne heitkoguste erinevuse kohta 2012. aastal”,

| — | võttes arvesse Maailmapanga aruannet „Turn Down the Heat. Why a 4 oC Warmer World Must be Avoided” („Keera küte maha: miks tuleb vältida 4 oC soojemat maailma”). |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga aruannet „Turn Down the Heat. Why a 4 oC Warmer World Must be Avoided” („Keera küte maha: miks tuleb vältida 4 oC soojemat maailma”).

| — | võttes arvesse nõukogule ja komisjonile Varssavi kliimamuutuste konverentsi (COP 19) kohta esitatud küsimusi (O-000095/2013 – B7-0517/2013 ja O-000096/2013 – B7-0518/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogule ja komisjonile Varssavi kliimamuutuste konverentsi (COP 19) kohta esitatud küsimusi (O-000095/2013 – B7-0517/2013 ja O-000096/2013 – B7-0518/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et kliimamuutused on tõsine ja potentsiaalselt pöördumatu oht inimühiskonnale, bioloogilisele mitmekesisusele ja meie planeedile ning seetõttu tuleb kõigil osalistel selle probleemiga tegeleda rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kliimamuutused on tõsine ja potentsiaalselt pöördumatu oht inimühiskonnale, bioloogilisele mitmekesisusele ja meie planeedile ning seetõttu tuleb kõigil osalistel selle probleemiga tegeleda rahvusvahelisel tasandil;

| B. | arvestades, et Doha kliimavärava kokkuleppes märgitakse sügava murega, et 2020. aastaks ülemaailmse aastase kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamise eesmärgil kõigi lepinguosaliste poolt võetud leevendamismeetmete summaarse mõju ning heitkoguste summaarsete muutuste vahel, mille puhul on tõenäoline, et maapinna keskmine temperatuuri tõus jääb 2 oC piiresse (2 oC eesmärk), valitseb märkimisväärne lõhe; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Doha kliimavärava kokkuleppes märgitakse sügava murega, et 2020. aastaks ülemaailmse aastase kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamise eesmärgil kõigi lepinguosaliste poolt võetud leevendamismeetmete summaarse mõju ning heitkoguste summaarsete muutuste vahel, mille puhul on tõenäoline, et maapinna keskmine temperatuuri tõus jääb 2 oC piiresse (2 oC eesmärk), valitseb märkimisväärne lõhe;

| C. | arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) esitatud teaduslike tõendite kohaselt eeldab 2 oC eesmärk, et ülemaailmsed heitkogused saavutavad maksimumi 2015. aastaks, neid vähendatakse 1990. aasta tasemega võrreldes vähemalt 50 % 2050. aastaks ja need kahanevad pärast seda edasi; arvestades, et EL peaks seetõttu nõudma konkreetseid meetmeid ja nende tulemuslikku rakendamist ülemaailmsel tasandil enne 2020. aastat; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) esitatud teaduslike tõendite kohaselt eeldab 2 oC eesmärk, et ülemaailmsed heitkogused saavutavad maksimumi 2015. aastaks, neid vähendatakse 1990. aasta tasemega võrreldes vähemalt 50 % 2050. aastaks ja need kahanevad pärast seda edasi; arvestades, et EL peaks seetõttu nõudma konkreetseid meetmeid ja nende tulemuslikku rakendamist ülemaailmsel tasandil enne 2020. aastat;

| D. | arvestades, et Maailmapanga aruande „Turn down the heat” kohaselt viivad praegused heitega seotud suundumused 20–30 aasta jooksul soojenemiseni, mis ületab tööstuseelse ajastu temperatuuri 2 oC võrra, ning aastaks 2100 tõuseb temperatuur 4 oC; arvestades, et temperatuuri soojenemine 4 oC võrra võib tähendada eriti tundlikes troopilistes piirkondades märkimisväärselt suuremat temperatuuritõusu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Maailmapanga aruande „Turn down the heat” kohaselt viivad praegused heitega seotud suundumused 20–30 aasta jooksul soojenemiseni, mis ületab tööstuseelse ajastu temperatuuri 2 oC võrra, ning aastaks 2100 tõuseb temperatuur 4 oC; arvestades, et temperatuuri soojenemine 4 oC võrra võib tähendada eriti tundlikes troopilistes piirkondades märkimisväärselt suuremat temperatuuritõusu;

| E. | arvestades, et hiljutistes teadusuuringutes toonitatakse ka 2 oC suuruse soojenemisega kaasnevaid ohtusid ning valitseb laialdane üksmeel selles, et juba senine temperatuuritõus (ülemaailmselt umbes 0,8 oC tööstuseelse ajastuga võrreldes) on üks teguritest, mis on põhjustanud mõningaid humanitaar- ja toidukriise, kusjuures kõige rängemad neist on aset leidnud Aafrikas, eriti Aafrika Sarve piirkonnas ja Sahelis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et hiljutistes teadusuuringutes toonitatakse ka 2 oC suuruse soojenemisega kaasnevaid ohtusid ning valitseb laialdane üksmeel selles, et juba senine temperatuuritõus (ülemaailmselt umbes 0,8 oC tööstuseelse ajastuga võrreldes) on üks teguritest, mis on põhjustanud mõningaid humanitaar- ja toidukriise, kusjuures kõige rängemad neist on aset leidnud Aafrikas, eriti Aafrika Sarve piirkonnas ja Sahelis;

| F. | arvestades, et laialdaselt kinnitust leidnud ohud ja kulud, mida põhjustab maailmale praeguse saastamise jätkamine, nõuavad mitte üksnes kohustuste võtmist, vaid ka kõigi osapoolte poliitilist tahet neid ellu viia; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et laialdaselt kinnitust leidnud ohud ja kulud, mida põhjustab maailmale praeguse saastamise jätkamine, nõuavad mitte üksnes kohustuste võtmist, vaid ka kõigi osapoolte poliitilist tahet neid ellu viia;

| G. | arvestades, et mitme piirkonna jaoks on soojenemine 2 oC võrra juba äärmiselt ohtlik; arvestades, et 112 riiki, nende hulgas kõige haavatavamad riigid, väikesed saareriigid ja vähim arenenud riigid, on nõudnud atmosfääris leiduva CO2 vähendamist tasemele vähem kui 350 mahumiljondikku ning ülemaailmse temperatuuri tõusu stabiliseerimist alla 1,5 oC; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mitme piirkonna jaoks on soojenemine 2 oC võrra juba äärmiselt ohtlik; arvestades, et 112 riiki, nende hulgas kõige haavatavamad riigid, väikesed saareriigid ja vähim arenenud riigid, on nõudnud atmosfääris leiduva CO2 vähendamist tasemele vähem kui 350 mahumiljondikku ning ülemaailmse temperatuuri tõusu stabiliseerimist alla 1,5 oC;

| H. | arvestades, et Varssavi konverents (COP 19) on Durbani platvormi vajalikuks edasiarendamiseks väga oluline, kuna see sillutab teed kohustuste ettevalmistamiseks ja ülemaailmse õiguslikult siduva kokkuleppe sõlmimiseks enne 2015. aastat; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Varssavi konverents (COP 19) on Durbani platvormi vajalikuks edasiarendamiseks väga oluline, kuna see sillutab teed kohustuste ettevalmistamiseks ja ülemaailmse õiguslikult siduva kokkuleppe sõlmimiseks enne 2015. aastat;

| I. | arvestades, et selline ülemaailmne õiguslikult siduv kokkulepe peab olema kooskõlas 2 oC eesmärgile vastava CO2 tasemega, võrdsusega ja põhimõttega, mis näeb ette ühise, kuid diferentseeritud vastutuse vastavalt võimetele, ning selles tuleb tunnistada ka vajadust, et kõik peamiste heiteallikatena tuntud riigid võtaksid endale kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks kaugeleulatuvad ja piisavad eesmärgid ja vastavad poliitikameetmed, milles kajastuvad nende suurenevad ülesanded ja võimalused; kordab, et 90 % ülemaailmsete heitkoguste suurenemisest toimub arenguriikides, kellel kehtiva Kyoto protokolli alusel ei ole vähendamiskohustust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et selline ülemaailmne õiguslikult siduv kokkulepe peab olema kooskõlas 2 oC eesmärgile vastava CO2 tasemega, võrdsusega ja põhimõttega, mis näeb ette ühise, kuid diferentseeritud vastutuse vastavalt võimetele, ning selles tuleb tunnistada ka vajadust, et kõik peamiste heiteallikatena tuntud riigid võtaksid endale kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks kaugeleulatuvad ja piisavad eesmärgid ja vastavad poliitikameetmed, milles kajastuvad nende suurenevad ülesanded ja võimalused; kordab, et 90 % ülemaailmsete heitkoguste suurenemisest toimub arenguriikides, kellel kehtiva Kyoto protokolli alusel ei ole vähendamiskohustust;

| J. | arvestades, et COP 16 kohtumisel Cancúnis (2010) võtsid arenenud riigid kohustuse tagada aastatel 2010–2012 igal aastal 30 miljardit USA dollarit ning 2020. aastaks igal aastal 100 miljardit USA dollarit nn uue ja täiendava rahastamisena, et tegelda kliimamuutustega seotud vajadustega arenguriikides; arvestades, et see rahastamine pidi tagama vahendite tasakaalustatud jaotamise kohandamis- ja leevendamismeetmete vahel; arvestades, et seda, mida „uus ja täiendav” tegelikult tähendab, ei ole veel rahvusvaheliselt kokku lepitud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et COP 16 kohtumisel Cancúnis (2010) võtsid arenenud riigid kohustuse tagada aastatel 2010–2012 igal aastal 30 miljardit USA dollarit ning 2020. aastaks igal aastal 100 miljardit USA dollarit nn uue ja täiendava rahastamisena, et tegelda kliimamuutustega seotud vajadustega arenguriikides; arvestades, et see rahastamine pidi tagama vahendite tasakaalustatud jaotamise kohandamis- ja leevendamismeetmete vahel; arvestades, et seda, mida „uus ja täiendav” tegelikult tähendab, ei ole veel rahvusvaheliselt kokku lepitud;

| K. | arvestades, et vaatamata Kopenhaageni konverentsi osaliste võetud kohustusele anda kolme aasta jooksul 30 miljardit USA dollarit kiireks rahastamiseks, puudub ikka veel kindlus, kui suur summa kliimameetmete toetamiseks selle kohustuse usaldusväärsuse tagamiseks eraldatakse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vaatamata Kopenhaageni konverentsi osaliste võetud kohustusele anda kolme aasta jooksul 30 miljardit USA dollarit kiireks rahastamiseks, puudub ikka veel kindlus, kui suur summa kliimameetmete toetamiseks selle kohustuse usaldusväärsuse tagamiseks eraldatakse;

| L. | arvestades, et aina rohkem tunnistatakse vajadust olla valvas jõupingutuste suhtes, mida teevad märkimisväärses koguses kasvuhoonegaase tekitavad või fossiilkütuste põletamisest kasu saavad majandusestegevuses osalejad kliima kaitseks tehtavate jõupingutuste kahjustamiseks või õõnestamiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et aina rohkem tunnistatakse vajadust olla valvas jõupingutuste suhtes, mida teevad märkimisväärses koguses kasvuhoonegaase tekitavad või fossiilkütuste põletamisest kasu saavad majandusestegevuses osalejad kliima kaitseks tehtavate jõupingutuste kahjustamiseks või õõnestamiseks;

| M. | arvestades, et Potsdami kliimamõju uurimise instituudi ja Madridi ülikooli uuringu andmetel muutub äärmuslike kuumalainete esinemissagedus 2020. aastaks kahekordseks ning 2040. aastaks neljakordseks; arvestades, et uuringus jõutakse ka järeldusele, et sellist arengut on võimalik sajandi teisel poolel ära hoida, vähendades märkimisväärselt ülemaailmset heidet; arvestades, et tegelikkus näib teadlaste sõnu tõestavat looduskatastroofidega, näiteks üleujutuste või äärmuslike tormidega, mis esinevad aina sagedamini ka Euroopas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Potsdami kliimamõju uurimise instituudi ja Madridi ülikooli uuringu andmetel muutub äärmuslike kuumalainete esinemissagedus 2020. aastaks kahekordseks ning 2040. aastaks neljakordseks; arvestades, et uuringus jõutakse ka järeldusele, et sellist arengut on võimalik sajandi teisel poolel ära hoida, vähendades märkimisväärselt ülemaailmset heidet; arvestades, et tegelikkus näib teadlaste sõnu tõestavat looduskatastroofidega, näiteks üleujutuste või äärmuslike tormidega, mis esinevad aina sagedamini ka Euroopas;

| N. | arvestades, et Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (CEDEFOP) uuringus jõutakse järeldusele, et säästva ja energiatõhusa majanduseni jõudmine ning samaaegne töökohtade loomine on võimalik; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (CEDEFOP) uuringus jõutakse järeldusele, et säästva ja energiatõhusa majanduseni jõudmine ning samaaegne töökohtade loomine on võimalik;

| O. | arvestades, et Potsdami kliimamõju uurimise instituudi uuringus jõutakse järeldusele, et kui ulatusliku rahvusvahelise kliimapoliitikaga seotud ülemaailmsed meetmed 2030. aasta järgsesse perioodi edasi lükatakse, võib ülemaailmne majanduskasv esimesel kümnendil pärast kliimapoliitika rakendamist väheneda kuni 7 %, kui aga kokkulepe sõlmitakse juba 2015. aastal, on vähenemise määr vaid 2 %; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Potsdami kliimamõju uurimise instituudi uuringus jõutakse järeldusele, et kui ulatusliku rahvusvahelise kliimapoliitikaga seotud ülemaailmsed meetmed 2030. aasta järgsesse perioodi edasi lükatakse, võib ülemaailmne majanduskasv esimesel kümnendil pärast kliimapoliitika rakendamist väheneda kuni 7 %, kui aga kokkulepe sõlmitakse juba 2015. aastal, on vähenemise määr vaid 2 %;

| P. | arvestades, et ELi linnapeade pakti algatus on jätkuvalt väga edukas ja nüüd on juba peaaegu 5 000 kohalikku omavalitsust võtnud endale kohustuse ELi 2020. aastaks võetud kliima- ja energiaeesmärgid ületada; arvestades, et sellist Euroopa kohalike omavalitsuste poolt üles näidatavat entusiasmi ja kohustuste võtmist võiks kasutada eeskujuna kaugeleulatuvate kliima- ja energiapoliitika eesmärkide seadmisel rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELi linnapeade pakti algatus on jätkuvalt väga edukas ja nüüd on juba peaaegu 5 000 kohalikku omavalitsust võtnud endale kohustuse ELi 2020. aastaks võetud kliima- ja energiaeesmärgid ületada; arvestades, et sellist Euroopa kohalike omavalitsuste poolt üles näidatavat entusiasmi ja kohustuste võtmist võiks kasutada eeskujuna kaugeleulatuvate kliima- ja energiapoliitika eesmärkide seadmisel rahvusvahelisel tasandil;

| Q. | arvestades, et arenenud ja arenguriigid on kokku leppinud ühises, kuid diferentseeritud vastutuses vastavalt võimetele; arvestades, et kasvuhoonegaaside heite vähendamise pingutused on ikkagi ebapiisavad ja konventsiooniosaliste eelnevate konverentside kehvad tulemused on tingitud teatavate riikide poliitilise tahte puudumisest; arvestades, et selle puudujäägiga tuleb hiljutiste äärmuslike loodusõnnetuste taustal tegeleda; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et arenenud ja arenguriigid on kokku leppinud ühises, kuid diferentseeritud vastutuses vastavalt võimetele; arvestades, et kasvuhoonegaaside heite vähendamise pingutused on ikkagi ebapiisavad ja konventsiooniosaliste eelnevate konverentside kehvad tulemused on tingitud teatavate riikide poliitilise tahte puudumisest; arvestades, et selle puudujäägiga tuleb hiljutiste äärmuslike loodusõnnetuste taustal tegeleda;

| R. | arvestades, et valitsustel on inimkonna ja planeedi ees seisvate kliimaga seotud ülesannete asjakohase lahendamise tagamisel ühine vastutus; arvestades, et neid peaksid toetama kõik asjaomased sidusrühmad, sealhulgas oma riigi kodanikud ja ettevõtjad; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et valitsustel on inimkonna ja planeedi ees seisvate kliimaga seotud ülesannete asjakohase lahendamise tagamisel ühine vastutus; arvestades, et neid peaksid toetama kõik asjaomased sidusrühmad, sealhulgas oma riigi kodanikud ja ettevõtjad;

| S. | arvestades, et rahvusvaheline üldsus püüab kujundada uut ülemaailmse arengu raamistikku kahe paralleelse algatuse – aastatuhande arengueesmärkide läbivaatamise ja Rio+20 konverentsi algatatud säästva arengu eesmärkide protsessi – kaudu; arvestades, et need kaks algatust on olulisel määral kattuvad; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et rahvusvaheline üldsus püüab kujundada uut ülemaailmse arengu raamistikku kahe paralleelse algatuse – aastatuhande arengueesmärkide läbivaatamise ja Rio+20 konverentsi algatatud säästva arengu eesmärkide protsessi – kaudu; arvestades, et need kaks algatust on olulisel määral kattuvad;

| T. | arvestades, et kliimaprobleem mitte ei leevenda, vaid komplitseerib arenguprobleemi; arvestades, et ametliku arenguabi vahendeid ei tule mitte kliimaprobleemide lahendamiseks ümber suunata, vaid jätkuvalt tuleb kaitsta põhimõtet, et kliimameetmete rahastamine peab lisanduma ametliku arenguabi rahastamisele ja et kohustusi tuleb pidevalt täita; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kliimaprobleem mitte ei leevenda, vaid komplitseerib arenguprobleemi; arvestades, et ametliku arenguabi vahendeid ei tule mitte kliimaprobleemide lahendamiseks ümber suunata, vaid jätkuvalt tuleb kaitsta põhimõtet, et kliimameetmete rahastamine peab lisanduma ametliku arenguabi rahastamisele ja et kohustusi tuleb pidevalt täita;

| U. | arvestades, et kliimamuutused ohustavad tõsiselt paljusid inimõigusi, sh õigust toidule, veele ja kanalisatsioonile ning üldisemalt õigust arengule; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kliimamuutused ohustavad tõsiselt paljusid inimõigusi, sh õigust toidule, veele ja kanalisatsioonile ning üldisemalt õigust arengule;

| V. | arvestades, et umbes 20 % maailma kasvuhoonegaaside heitest tuleneb raadamisest ja muudest maakasutuse vormidest ja maakasutuse muutusest; arvestades, et agrometsandus parandab tänu süsinikdioksiidi suuremale säilitamisele CO2-heite leevendamist ning vähendab tänu kohalike kogukondade sissetulekute mitmekesistamisele vaesust; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et umbes 20 % maailma kasvuhoonegaaside heitest tuleneb raadamisest ja muudest maakasutuse vormidest ja maakasutuse muutusest; arvestades, et agrometsandus parandab tänu süsinikdioksiidi suuremale säilitamisele CO2-heite leevendamist ning vähendab tänu kohalike kogukondade sissetulekute mitmekesistamisele vaesust;

| W. | arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri 2013. aasta energiaaruande kohaselt kasvab globaalne energianõudlus 2010.–2040. aastani 56 % (9) ja selle nõudluse rahuldamine tooks kaasa CO2-heitkoguste märkimisväärse kasvu; arvestades, et järjest suurenev nõudlus ja heitkogused tekivad suures osas tärkava turumajandusega riikides; arvestades, Rahvusvahelise Valuutafondi esitatud andmete kohaselt on fossiilkütuseid maailmas toetatud 1,9 triljoni USA dollariga ning kõige suuremad toetused on USAs, Hiinas ja Venemaal (mis kokku annavad nimetatud toetustest umbes poole (10)); |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri 2013. aasta energiaaruande kohaselt kasvab globaalne energianõudlus 2010.–2040. aastani 56 % (9) ja selle nõudluse rahuldamine tooks kaasa CO2-heitkoguste märkimisväärse kasvu; arvestades, et järjest suurenev nõudlus ja heitkogused tekivad suures osas tärkava turumajandusega riikides; arvestades, Rahvusvahelise Valuutafondi esitatud andmete kohaselt on fossiilkütuseid maailmas toetatud 1,9 triljoni USA dollariga ning kõige suuremad toetused on USAs, Hiinas ja Venemaal (mis kokku annavad nimetatud toetustest umbes poole (10));

| X. | arvestades, et paljud riigid astuvad samme majanduse tööstus- ja energiasektoris keskkonnahoidlikumaks muutmiseks erinevatel põhjustel, nt kliimakaitse, ressursinappus ja -tõhusus, energiajulgeolek, innovatsioon ja konkurentsivõime; arvestades, et sellele vaatamata tõusis ülemaailmne CO2-heide Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel 2012. aastal rekordtasemele; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et paljud riigid astuvad samme majanduse tööstus- ja energiasektoris keskkonnahoidlikumaks muutmiseks erinevatel põhjustel, nt kliimakaitse, ressursinappus ja -tõhusus, energiajulgeolek, innovatsioon ja konkurentsivõime; arvestades, et sellele vaatamata tõusis ülemaailmne CO2-heide Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel 2012. aastal rekordtasemele;

| Y. | arvestades, et kliima-alase innovatsiooni rakendamine energia- ja tööstussektoris annaks ELile kui teerajajale eelised kasvaval ülemaailmsel energiaga seotud toodete ja teenuste turul; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kliima-alase innovatsiooni rakendamine energia- ja tööstussektoris annaks ELile kui teerajajale eelised kasvaval ülemaailmsel energiaga seotud toodete ja teenuste turul;

| Z. | arvestades, et ülemaailmne innovatsioon säästva energia sektoris (nii tootmise kui ka kasutajate tasandil) loob töökohti, ergutab majanduskasvu, suurendab energiasõltumatust ja tagab puhtama maailma, kus leevendatakse kliimamuutust ja tagatakse piisavad energiatarned; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ülemaailmne innovatsioon säästva energia sektoris (nii tootmise kui ka kasutajate tasandil) loob töökohti, ergutab majanduskasvu, suurendab energiasõltumatust ja tagab puhtama maailma, kus leevendatakse kliimamuutust ja tagatakse piisavad energiatarned;

Durbani platvormi edasiarendamine

| 1. | on arvamusel, et 2020. aasta järgne kokkulepe peab ühendama ÜRO kliimakonventsiooni ja Kyoto protokolli kohaste siduvate ja mittesiduvate kokkulepete praeguse rägastiku ühte terviklikku ja sidusasse, kõikide osaliste jaoks siduvasse süsteemi; rõhutab, et 2020. aasta järgne kokkulepe ei tohiks enam jagada maailma arengu- ja tööstusriikide kategooriatesse, vaid peaks nõudma igalt riigilt panust vastavalt põhimõttele, mis näeb ette ühise, kuid diferentseeritud vastutuse vastavalt võimetele; usub sellega seoses, et sobivaks vahendiks võiks olla heite vähendamise määr, mille arvutamisel võetakse aluseks näitajate kogum – sealhulgas SKP elaniku kohta, juurdepääs tehnoloogiale, elukvaliteedi indeks jms; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et 2020. aasta järgne kokkulepe peab ühendama ÜRO kliimakonventsiooni ja Kyoto protokolli kohaste siduvate ja mittesiduvate kokkulepete praeguse rägastiku ühte terviklikku ja sidusasse, kõikide osaliste jaoks siduvasse süsteemi; rõhutab, et 2020. aasta järgne kokkulepe ei tohiks enam jagada maailma arengu- ja tööstusriikide kategooriatesse, vaid peaks nõudma igalt riigilt panust vastavalt põhimõttele, mis näeb ette ühise, kuid diferentseeritud vastutuse vastavalt võimetele; usub sellega seoses, et sobivaks vahendiks võiks olla heite vähendamise määr, mille arvutamisel võetakse aluseks näitajate kogum – sealhulgas SKP elaniku kohta, juurdepääs tehnoloogiale, elukvaliteedi indeks jms;

| 2. | rõhutab, et Durbani tõhustatud meetmete platvormi ajutine töörühm peab tegema suuri jõupingutusi, et koostada põhimõtted ja raamistik, mida kohaldada uue ülemaailmse kliimakokkuleppe suhtes ja võimaluste suhtes selle saavutamiseks enne COP 21 konverentsi 2015. aastal Pariisis; märgib lisaks, et rühma töö peab toetuma valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) viiendale hindamisaruandele, mis esitatakse 2014. aastaks; rõhutab, et 2015. aasta kokkulepe peab vastama eesmärgile vähendada ülemaailmseid heitkoguseid 2030. aastaks alla 1990. aasta taseme ning sellega tuleks püüda ülemaailmne CO2-heide 2050. aastaks järk-järgult kaotada; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Durbani tõhustatud meetmete platvormi ajutine töörühm peab tegema suuri jõupingutusi, et koostada põhimõtted ja raamistik, mida kohaldada uue ülemaailmse kliimakokkuleppe suhtes ja võimaluste suhtes selle saavutamiseks enne COP 21 konverentsi 2015. aastal Pariisis; märgib lisaks, et rühma töö peab toetuma valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) viiendale hindamisaruandele, mis esitatakse 2014. aastaks; rõhutab, et 2015. aasta kokkulepe peab vastama eesmärgile vähendada ülemaailmseid heitkoguseid 2030. aastaks alla 1990. aasta taseme ning sellega tuleks püüda ülemaailmne CO2-heide 2050. aastaks järk-järgult kaotada;

| 3. | märgib, et asjakohase kokkuleppeni jõudmist on takistanud suutmatus töötada välja leevendamis- ja kohandamismeetmete riikidevahelise jagamise õiglane meetod; rõhutab, et selleks, et uus kokkulepe lahendaks kliimaküsimuse asjakohaselt, peab selle keskmes olema võrdsus, sealhulgas dünaamiline lähenemisviis põhimõttele, mis näeb ette ühise, kuid diferentseeritud vastutuse vastavalt võimetele; |
| --- | --- |

3.

märgib, et asjakohase kokkuleppeni jõudmist on takistanud suutmatus töötada välja leevendamis- ja kohandamismeetmete riikidevahelise jagamise õiglane meetod; rõhutab, et selleks, et uus kokkulepe lahendaks kliimaküsimuse asjakohaselt, peab selle keskmes olema võrdsus, sealhulgas dünaamiline lähenemisviis põhimõttele, mis näeb ette ühise, kuid diferentseeritud vastutuse vastavalt võimetele;

| 4. | on seisukohal, et rahvusvaheliselt õiguslikult siduv protokoll, mille üle Durbani platvormi raames praegu läbirääkimisi peetakse, peaks tuginema ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli raames juba kokku lepitud eeskirjadele, neid arendama ja parandama; usub, et lisada tuleks mitmete õigluse põhimõtete ja näitajate, nagu asjakohasuse, vastutuse, suutlikkuse ning arengualaste ja kohandamisvajaduste uurimine; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et rahvusvaheliselt õiguslikult siduv protokoll, mille üle Durbani platvormi raames praegu läbirääkimisi peetakse, peaks tuginema ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli raames juba kokku lepitud eeskirjadele, neid arendama ja parandama; usub, et lisada tuleks mitmete õigluse põhimõtete ja näitajate, nagu asjakohasuse, vastutuse, suutlikkuse ning arengualaste ja kohandamisvajaduste uurimine;

| 5. | on seisukohal, et ELil on võimalik täita edasiviivat rolli jõupingutuste õiglase jagamise alase kokkuleppe hõlbustajana; nõuab, et komisjon esitaks ELi ettepaneku ülemaailmse jõupingutuste jagamise kohta; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et ELil on võimalik täita edasiviivat rolli jõupingutuste õiglase jagamise alase kokkuleppe hõlbustajana; nõuab, et komisjon esitaks ELi ettepaneku ülemaailmse jõupingutuste jagamise kohta;

| 6. | väljendab heameelt Ban-Ki Mooni ettepaneku üle korraldada septembris 2014 maailma liidrite tippkohtumine kliimaküsimustes ning ettepaneku üle korraldada 2014. aastal Venezuelas konventsiooniosaliste eelkonverents (Pre-COP); rõhutab, kui tähtis on tegelike tulemustega, kõrgeima poliitilise tasandi ja kodanikuühiskonna osalusel toimuv hästi ettevalmistatud üritus selleks, et enne 2014. ja 2015. aasta konverentse tagada ja säilitada vajalik poliitiline tahe; peab 2015. aasta eduka kokkuleppe jaoks vajalikuks, et riigid tuleksid kasvuhoonegaaside vähendamise kohustustega välja enne maailma liidrite tippkohtumist; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt Ban-Ki Mooni ettepaneku üle korraldada septembris 2014 maailma liidrite tippkohtumine kliimaküsimustes ning ettepaneku üle korraldada 2014. aastal Venezuelas konventsiooniosaliste eelkonverents (Pre-COP); rõhutab, kui tähtis on tegelike tulemustega, kõrgeima poliitilise tasandi ja kodanikuühiskonna osalusel toimuv hästi ettevalmistatud üritus selleks, et enne 2014. ja 2015. aasta konverentse tagada ja säilitada vajalik poliitiline tahe; peab 2015. aasta eduka kokkuleppe jaoks vajalikuks, et riigid tuleksid kasvuhoonegaaside vähendamise kohustustega välja enne maailma liidrite tippkohtumist;

| 7. | nõuab, et Varssavis tehtaks konventsiooniosaliste konverentsi otsus, kus on sätestatud ajakava ja menetlus, millega kohustada kõiki osalisi kavandama 2014. aastal leevendamiskohustused ning neid 2015. aastal hindama ja läbi vaatama; on seisukohal, et Varssavi konventsiooniosaliste konverentsi otsustes tuleks sätestada ka nõuded soovitatud leevendamiskohustustele lisatud teabe kohta ning tagada läbipaistvuse, kvantifitseerimise, võrreldavuse, kontrollitavuse ja asjakohasuse kriteeriumid; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et Varssavis tehtaks konventsiooniosaliste konverentsi otsus, kus on sätestatud ajakava ja menetlus, millega kohustada kõiki osalisi kavandama 2014. aastal leevendamiskohustused ning neid 2015. aastal hindama ja läbi vaatama; on seisukohal, et Varssavi konventsiooniosaliste konverentsi otsustes tuleks sätestada ka nõuded soovitatud leevendamiskohustustele lisatud teabe kohta ning tagada läbipaistvuse, kvantifitseerimise, võrreldavuse, kontrollitavuse ja asjakohasuse kriteeriumid;

| 8. | on seisukohal, et poolte pakutud leevendamiskohustusi tuleb toetada põhimõttega, mis näeb ette ühise, kuid diferentseeritud vastutuse vastavalt võimetele, ning need kohustused peavad olema mõõdetavad, aruandlusega hõlmatud ja kontrollitavad ning 2o C eesmärgi saavutamiseks piisavad (ning peavad seega kõrvaldama leevendamismeetmete puudujäägid, viies kasvuhoonegaaside heite piirmäärad ja vähendamiseesmärgid aastaks 2020 vastavusse sellega, mida on vaja 2 oC eesmärgi piiresse jäämiseks); kordab, et seetõttu tuleks olemasolevad kohustused ühiselt läbi vaadata ja muuta need rangemaks, et saavutada 2 oC eesmärk; rõhutab, et EL peab avaldama survet osalistele, kes ei liigu 2 oC eesmärgi poole; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et poolte pakutud leevendamiskohustusi tuleb toetada põhimõttega, mis näeb ette ühise, kuid diferentseeritud vastutuse vastavalt võimetele, ning need kohustused peavad olema mõõdetavad, aruandlusega hõlmatud ja kontrollitavad ning 2o C eesmärgi saavutamiseks piisavad (ning peavad seega kõrvaldama leevendamismeetmete puudujäägid, viies kasvuhoonegaaside heite piirmäärad ja vähendamiseesmärgid aastaks 2020 vastavusse sellega, mida on vaja 2 oC eesmärgi piiresse jäämiseks); kordab, et seetõttu tuleks olemasolevad kohustused ühiselt läbi vaadata ja muuta need rangemaks, et saavutada 2 oC eesmärk; rõhutab, et EL peab avaldama survet osalistele, kes ei liigu 2 oC eesmärgi poole;

| 9. | juhib tähelepanu teaduspõhise poliitikakujundamise tähtsusele ning vältimatule vajadusele 2 oC eesmärgist kinni pidada ja selle täitmiseks jõulisemalt tegutseda; on seisukohal, et kliimamuutuste leevendamise kohustuste ja nende täitmise karmistamine ei ole tegevus omaette, vaid see tuleb siduda senisest ametlikumate, regulaarsete ja rangete, teaduslikke sisendeid kasutavate eduaruannetega, mille eesmärk on leevendamiskohustuste täitmises tekkinud puudused kõrvaldada; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu teaduspõhise poliitikakujundamise tähtsusele ning vältimatule vajadusele 2 oC eesmärgist kinni pidada ja selle täitmiseks jõulisemalt tegutseda; on seisukohal, et kliimamuutuste leevendamise kohustuste ja nende täitmise karmistamine ei ole tegevus omaette, vaid see tuleb siduda senisest ametlikumate, regulaarsete ja rangete, teaduslikke sisendeid kasutavate eduaruannetega, mille eesmärk on leevendamiskohustuste täitmises tekkinud puudused kõrvaldada;

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et praegu läbivaatamisel olevate aastatuhande arengueesmärkide tähtsaima ehk vaesuse kaotamise eesmärgi ja Rio + 20 konverentsil käivitatud aastatuhande säästva arengu eesmärkide protsess on omavahel tihedalt seotud; nõuab, et need kaks protsessi ühendataks üheksainsaks põhjalikuks ja laiaulatuslikuks raamistikuks ning nõuab eemärkide kogumit vaesuse kaotamiseks ja säästva arengu edendamiseks pärast aastat 2015; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu asjaolule, et praegu läbivaatamisel olevate aastatuhande arengueesmärkide tähtsaima ehk vaesuse kaotamise eesmärgi ja Rio + 20 konverentsil käivitatud aastatuhande säästva arengu eesmärkide protsess on omavahel tihedalt seotud; nõuab, et need kaks protsessi ühendataks üheksainsaks põhjalikuks ja laiaulatuslikuks raamistikuks ning nõuab eemärkide kogumit vaesuse kaotamiseks ja säästva arengu edendamiseks pärast aastat 2015;

| 11. | rõhutab, et laiahaardelisi pikaajalisi eesmärke hõlmav stabiilne ja pikaajaline poliitiline raamistik on koos investeeringute hõlbustamisega kõige olulisem ülesanne; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et laiahaardelisi pikaajalisi eesmärke hõlmav stabiilne ja pikaajaline poliitiline raamistik on koos investeeringute hõlbustamisega kõige olulisem ülesanne;

| 12. | kordab, et praegune nn kohustuste võtmise ja läbivaatamise süsteem ei too pikas perspektiivis kaasa kliimamuutustega võitlemiseks vajalikke põhjapanevaid muutusi, ning soovitab seepärast kõikidel osalistel tungivalt kaaluda ka muid meetodeid; |
| --- | --- |

12.

kordab, et praegune nn kohustuste võtmise ja läbivaatamise süsteem ei too pikas perspektiivis kaasa kliimamuutustega võitlemiseks vajalikke põhjapanevaid muutusi, ning soovitab seepärast kõikidel osalistel tungivalt kaaluda ka muid meetodeid;

| 13. | tuletab meelde, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel moodustavad ELi heitkogused umbes 11 % ülemaailmsetest heitkogustest ning et lähematel aastakümnetel väheneb see osakaal veelgi; rõhutab tõsiasja, et tööstus- ja energiasektoris oleks võimalik saavutada suuremad ambitsioonid ja ambitsioonikama kliimamuutuste poliitika omaksvõtmine, kui ka teised ülemaailmsed majandusjõud näitaksid üles suuremat ambitsioonikust, tehes sarnaseid jõupingutusi; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel moodustavad ELi heitkogused umbes 11 % ülemaailmsetest heitkogustest ning et lähematel aastakümnetel väheneb see osakaal veelgi; rõhutab tõsiasja, et tööstus- ja energiasektoris oleks võimalik saavutada suuremad ambitsioonid ja ambitsioonikama kliimamuutuste poliitika omaksvõtmine, kui ka teised ülemaailmsed majandusjõud näitaksid üles suuremat ambitsioonikust, tehes sarnaseid jõupingutusi;

Kyoto protokoll

| 14. | väljendab heameelt ELi, Šveitsi, Norra, Liechtensteini, Islandi ja Austraalia otsuse üle liituda Kyoto protokolli teise kohustuste perioodiga, mis algab 1. jaanuaril 2013 ja on ühtlasi üleminek uuele rahvusvahelisele korrale, mis hõlmab kõiki osalisi ja peab olema käivitatud 2020. aastaks, ning nõuab selle kiiret ratifitseerimist, nagu lepiti kokku Dohas; märgib, et nimetatud osaliste arvele langeb praegu alla 14 % ülemaailmsetest heitkogustest; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt ELi, Šveitsi, Norra, Liechtensteini, Islandi ja Austraalia otsuse üle liituda Kyoto protokolli teise kohustuste perioodiga, mis algab 1. jaanuaril 2013 ja on ühtlasi üleminek uuele rahvusvahelisele korrale, mis hõlmab kõiki osalisi ja peab olema käivitatud 2020. aastaks, ning nõuab selle kiiret ratifitseerimist, nagu lepiti kokku Dohas; märgib, et nimetatud osaliste arvele langeb praegu alla 14 % ülemaailmsetest heitkogustest;

| 15. | selgitab, et kuigi Kyoto protokolli teine kohustuste periood kujuneb ulatuselt piiratumaks, tuleks seda näha väga olulise vaheetapina, mis loob silla kõiki osalisi siduva tõhusama ja põhjalikuma 2020. aasta järgse rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimiseks; |
| --- | --- |

15.

selgitab, et kuigi Kyoto protokolli teine kohustuste periood kujuneb ulatuselt piiratumaks, tuleks seda näha väga olulise vaheetapina, mis loob silla kõiki osalisi siduva tõhusama ja põhjalikuma 2020. aasta järgse rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimiseks;

| 16. | kordab, et paljud riigid on juba eeskujuks, näidates, et vähese CO2-heitega arengustrateegiate järgimine ja kõrge elatustaseme tagamine suuremale osale praegusest põlvkonnast, luues samal ajal uusi töökohti ning vähendades sõltuvust energiaimpordist, on võimalik, ilma et sellega seataks ohtu tulevaste põlvkondade võimalused rahuldada oma vajadusi; täpsustab, et kui kliimakaitse on lülitatud säästva arengu ja tööstuspoliitika üldstrateegisse, ei ole vaja karta negatiivseid tagajärgi; |
| --- | --- |

16.

kordab, et paljud riigid on juba eeskujuks, näidates, et vähese CO2-heitega arengustrateegiate järgimine ja kõrge elatustaseme tagamine suuremale osale praegusest põlvkonnast, luues samal ajal uusi töökohti ning vähendades sõltuvust energiaimpordist, on võimalik, ilma et sellega seataks ohtu tulevaste põlvkondade võimalused rahuldada oma vajadusi; täpsustab, et kui kliimakaitse on lülitatud säästva arengu ja tööstuspoliitika üldstrateegisse, ei ole vaja karta negatiivseid tagajärgi;

Leevendamismeetmete puudujäägid

| 17. | tuletab meelde, et IPCC neljanda hindamisaruande kohaselt peavad tööstusriigid vähendama 2020. aastaks oma heitkoguseid 25–40 % alla 1990. aasta taseme, samal ajal kui arenguriigid rühmana peaksid püüdma jääda 2020. aastaks märkimisväärselt (15–30 %) praegu prognoositud heitkoguste suurenemise määrast allapoole; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et IPCC neljanda hindamisaruande kohaselt peavad tööstusriigid vähendama 2020. aastaks oma heitkoguseid 25–40 % alla 1990. aasta taseme, samal ajal kui arenguriigid rühmana peaksid püüdma jääda 2020. aastaks märkimisväärselt (15–30 %) praegu prognoositud heitkoguste suurenemise määrast allapoole;

| 18. | kordab seetõttu, et kõigil osalistel on vaja viivitamatult muuta praeguse hetke ja 2020. aasta vahele jäävaks perioodiks võetud ülemaailmsed kohustused rangemaks, et jääda 2 oC eesmärgi piiresse; rõhutab eriti vajadust kaotada gigatonnini ulatuv lõhe, mis eksisteerib teaduslike andmete ja osaliste praeguste kohustuste vahel; rõhutab, et ka muudel poliitilistel meetmetel, kaasa arvatud energiatõhusus, märkimisväärne energiasääst ning kogukonna taastuvenergia ja fluorosüsivesinike järk-järguline vähendamine, on tähtis roll gigatonnise lõhe kaotamisel; |
| --- | --- |

18.

kordab seetõttu, et kõigil osalistel on vaja viivitamatult muuta praeguse hetke ja 2020. aasta vahele jäävaks perioodiks võetud ülemaailmsed kohustused rangemaks, et jääda 2 oC eesmärgi piiresse; rõhutab eriti vajadust kaotada gigatonnini ulatuv lõhe, mis eksisteerib teaduslike andmete ja osaliste praeguste kohustuste vahel; rõhutab, et ka muudel poliitilistel meetmetel, kaasa arvatud energiatõhusus, märkimisväärne energiasääst ning kogukonna taastuvenergia ja fluorosüsivesinike järk-järguline vähendamine, on tähtis roll gigatonnise lõhe kaotamisel;

| 19. | märgib, et EL liigub eesmärgi poole vähendada heidet märksa suuremas mahus kui praegune 20 % siht, ning kordab, et EL on lubanud suurendada oma heitkoguste vähendamise eesmärki 30 %-ni aastaks 2020, kui teised suuremad heiteid tekitavad riigid seavad endale samaväärsed vähendamiseesmärgid, sest see looks jätkusuutliku majanduskasvu ja täiendavaid töökohti ning vähendaks ELi sõltuvust energia impordist; |
| --- | --- |

19.

märgib, et EL liigub eesmärgi poole vähendada heidet märksa suuremas mahus kui praegune 20 % siht, ning kordab, et EL on lubanud suurendada oma heitkoguste vähendamise eesmärki 30 %-ni aastaks 2020, kui teised suuremad heiteid tekitavad riigid seavad endale samaväärsed vähendamiseesmärgid, sest see looks jätkusuutliku majanduskasvu ja täiendavaid töökohti ning vähendaks ELi sõltuvust energia impordist;

| 20. | märgib, et ülemaailmne fluorosüsivesinike järkjärguline vähendamine võiks aastaks 2020 hoida ära 2,2 gigatonni CO2 ekvivalendi eraldumise ning aastaks 2050 peaaegu 100 gigatonni CO2 ekvivalendi eraldumise; nõuab, et EL püüaks tõhusamalt reguleerida Montreali protokolli kohast ülemaailmset fluorosüsivesinike järkjärgulist vähendamist; |
| --- | --- |

20.

märgib, et ülemaailmne fluorosüsivesinike järkjärguline vähendamine võiks aastaks 2020 hoida ära 2,2 gigatonni CO2 ekvivalendi eraldumise ning aastaks 2050 peaaegu 100 gigatonni CO2 ekvivalendi eraldumise; nõuab, et EL püüaks tõhusamalt reguleerida Montreali protokolli kohast ülemaailmset fluorosüsivesinike järkjärgulist vähendamist;

| 21. | märgib, et EL võiks täita oma olulist rolli heitkoguste vähendamisel selliste poliitikameetmetega, millega peatatakse väga kasvuhoonegaasimahukate mittekonventsionaalsete fossiilkütuste, nagu tõrvaliivade arendamine; on seisukohal, et avaliku sektori toetused mittekonventsionaalsete fossiilkütuste arendamiseks tuleks järk-järgult kaotada, nagu ta on juba väljendanud oma resolutsioonis, milles käsitletakse fossiilkütustele suunatud avaliku sektori toetuste peatamist; |
| --- | --- |

21.

märgib, et EL võiks täita oma olulist rolli heitkoguste vähendamisel selliste poliitikameetmetega, millega peatatakse väga kasvuhoonegaasimahukate mittekonventsionaalsete fossiilkütuste, nagu tõrvaliivade arendamine; on seisukohal, et avaliku sektori toetused mittekonventsionaalsete fossiilkütuste arendamiseks tuleks järk-järgult kaotada, nagu ta on juba väljendanud oma resolutsioonis, milles käsitletakse fossiilkütustele suunatud avaliku sektori toetuste peatamist;

| 22. | on arvamusel, et ELi heitkogustega kauplemise süsteem tuleks siduda muude heitkogustega kauplemise süsteemide mehhanismidega, mis maailmas juba olemas on; soovitab taaselustada paindliku mehhanismi algidee, s.t see tuleks uuesti muuta turumehhanismiks ning arenguvahendiks, millel on märgatavalt lihtsustatum, kuid läbipaistvam menetlus; |
| --- | --- |

22.

on arvamusel, et ELi heitkogustega kauplemise süsteem tuleks siduda muude heitkogustega kauplemise süsteemide mehhanismidega, mis maailmas juba olemas on; soovitab taaselustada paindliku mehhanismi algidee, s.t see tuleks uuesti muuta turumehhanismiks ning arenguvahendiks, millel on märgatavalt lihtsustatum, kuid läbipaistvam menetlus;

Kliimamuutustega seotud rahastamine

| 23. | rõhutab, et konkreetsed kohustused ja töö kliimamuutustega seotud rahastamise suurendamiseks 2020. aastaks kuni 100 miljardi USA dollarini aastas on otsustava tähtsusega, et tagada edu Varssavis ja saavutada kõikjal kliimamuutuste leevendamiseks vajalike kohustuste võtmine; võtab teadmiseks 2015. aasta järgse arengukava ning nõuab kahe protsessi vahel tõelise sünergia loomist, millel oleksid positiivsed tagajärjed nii arengu- kui ka kliimapoliitikale; taunib asjaolu, et enamik ELi liikmesriike ei ole ikka veel andnud lubadusi kliimamuutustega seotud rahastamise kohta pärast 2013. aastat, ning kutsub liikmesriike üles võtma uued ja täiendavad kliimaalased rahastamiskohustused aastateks 2013–2015;; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et konkreetsed kohustused ja töö kliimamuutustega seotud rahastamise suurendamiseks 2020. aastaks kuni 100 miljardi USA dollarini aastas on otsustava tähtsusega, et tagada edu Varssavis ja saavutada kõikjal kliimamuutuste leevendamiseks vajalike kohustuste võtmine; võtab teadmiseks 2015. aasta järgse arengukava ning nõuab kahe protsessi vahel tõelise sünergia loomist, millel oleksid positiivsed tagajärjed nii arengu- kui ka kliimapoliitikale; taunib asjaolu, et enamik ELi liikmesriike ei ole ikka veel andnud lubadusi kliimamuutustega seotud rahastamise kohta pärast 2013. aastat, ning kutsub liikmesriike üles võtma uued ja täiendavad kliimaalased rahastamiskohustused aastateks 2013–2015;;

| 24. | taunib asjaolu, et praegune ELi keskmine ametliku arenguabi määr (0,29 % SKPst) jääb kaugele kohustuseks võetud 0,7 %-st; rõhutab veel kord, et kliimamuutustega seotud rahastamine peaks lisanduma ametlikule arenguabile; rõhutab siiski vajadust arengueesmärkide kooskõlastamiseks kliimamuutustega seotud eesmärkidega; rõhutab, et poliitika sidususe tagamine ja keskkonna süvalaiendamine arenguprojektidesse peab olema ELi tulemusliku kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise strateegias kesksel kohal; |
| --- | --- |

24.

taunib asjaolu, et praegune ELi keskmine ametliku arenguabi määr (0,29 % SKPst) jääb kaugele kohustuseks võetud 0,7 %-st; rõhutab veel kord, et kliimamuutustega seotud rahastamine peaks lisanduma ametlikule arenguabile; rõhutab siiski vajadust arengueesmärkide kooskõlastamiseks kliimamuutustega seotud eesmärkidega; rõhutab, et poliitika sidususe tagamine ja keskkonna süvalaiendamine arenguprojektidesse peab olema ELi tulemusliku kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise strateegias kesksel kohal;

| 25. | kutsub kõiki konverentsil osalevaid konventsiooniosalisi üles selgitama, kuidas nad kavatsevad suurendada kliimamuutustega seotud iga-aastast rahastamist, et täita 2009. aastal Kopenhaagenis võetud kohustus eraldada 2020. aastaks 100 miljardit USA dollarit aastas ja seda lisaks kohustusele maksta 0,7 % kogurahvatulust ametlikuks arenguabiks; |
| --- | --- |

25.

kutsub kõiki konverentsil osalevaid konventsiooniosalisi üles selgitama, kuidas nad kavatsevad suurendada kliimamuutustega seotud iga-aastast rahastamist, et täita 2009. aastal Kopenhaagenis võetud kohustus eraldada 2020. aastaks 100 miljardit USA dollarit aastas ja seda lisaks kohustusele maksta 0,7 % kogurahvatulust ametlikuks arenguabiks;

| 26. | peab murettekitavaks, et 2009. aastal Kopenhaagenis teatavaks tehtud ja 2010. aastal Cancúnis ametlikult asutatud Roheline Kliimafond ei ole ikka veel toimiv, ning kutsub osalisi üles sellealased menetlused võimalikult kiiresti lõpule viima; nõuab, et EL ja teised arenenud riigid eraldaksid 2014. aasta jooksul Rohelisse Kliimafondi vahendeid, millest teavitatakse Varssavi kliimamuutuste konverentsil, ning samuti kohanemisfondi ja teistesse ÜRO kliimafondidesse; |
| --- | --- |

26.

peab murettekitavaks, et 2009. aastal Kopenhaagenis teatavaks tehtud ja 2010. aastal Cancúnis ametlikult asutatud Roheline Kliimafond ei ole ikka veel toimiv, ning kutsub osalisi üles sellealased menetlused võimalikult kiiresti lõpule viima; nõuab, et EL ja teised arenenud riigid eraldaksid 2014. aasta jooksul Rohelisse Kliimafondi vahendeid, millest teavitatakse Varssavi kliimamuutuste konverentsil, ning samuti kohanemisfondi ja teistesse ÜRO kliimafondidesse;

| 27. | tunnustab tehnoloogiamehhanismi rakendamise edusamme ning rõhutab vajadust tõhustada tehnoloogia arendamist, kasutuselevõttu ja siiret, leides õige tasakaalu kohandamise ja leevendamise ning intellektuaalomandiõiguste kaitse vahel; |
| --- | --- |

27.

tunnustab tehnoloogiamehhanismi rakendamise edusamme ning rõhutab vajadust tõhustada tehnoloogia arendamist, kasutuselevõttu ja siiret, leides õige tasakaalu kohandamise ja leevendamise ning intellektuaalomandiõiguste kaitse vahel;

| 28. | kutsub liikmesriike üles kaotama 2020. aastaks järk-järgult keskkonnale kahjulikud toetused, eeskätt fossiilkütuste toetused, ning suunama selle raha säästva energia tootmisse; nõuab samuti Pittsburghi G20 tippkohtumise eesmärgi (kaotada keskpika ajavahemiku jooksul järk-järgult ebaefektiivsete fossiilkütuste subsiidiumid) kiiret ja rahvusvaheliselt koordineeritud rakendamist, sest see annaks olulise panuse kliimakaitsesse ja oleks samuti asjakohane praeguses mitme riigi avaliku sektori puudujäägi kontekstis; märgib, et Los Caboses toimunud G20 tippkohtumisel taaskinnitasid juhid seda eesmärki ning et EL on nõudnud saavutusi selles valdkonnas enne Peterburis toimuvat G20 tippkohtumist (11); avaldab kahetsust selle üle, et kõnealuse eesmärgi rakendamiseks ei ole esitatud konkreetseid ettepanekuid; |
| --- | --- |

28.

kutsub liikmesriike üles kaotama 2020. aastaks järk-järgult keskkonnale kahjulikud toetused, eeskätt fossiilkütuste toetused, ning suunama selle raha säästva energia tootmisse; nõuab samuti Pittsburghi G20 tippkohtumise eesmärgi (kaotada keskpika ajavahemiku jooksul järk-järgult ebaefektiivsete fossiilkütuste subsiidiumid) kiiret ja rahvusvaheliselt koordineeritud rakendamist, sest see annaks olulise panuse kliimakaitsesse ja oleks samuti asjakohane praeguses mitme riigi avaliku sektori puudujäägi kontekstis; märgib, et Los Caboses toimunud G20 tippkohtumisel taaskinnitasid juhid seda eesmärki ning et EL on nõudnud saavutusi selles valdkonnas enne Peterburis toimuvat G20 tippkohtumist (11); avaldab kahetsust selle üle, et kõnealuse eesmärgi rakendamiseks ei ole esitatud konkreetseid ettepanekuid;

| 29. | märgib, et tulevikus ei peaks Rohelist Kliimafondi rahastama mitte ainult tööstusriigid, vaid ka tärkava turumajandusega riigid, mille SKP elaniku kohta kasvab; täpsustab sellega seoses, et nüüd on juba 32 riigil, mida konventsiooni alusel käsitletakse arenguriigina, suurem SKP elaniku kohta kui nendel ELi liikmesriikidel, millel on väikseim SKP elaniku kohta; |
| --- | --- |

29.

märgib, et tulevikus ei peaks Rohelist Kliimafondi rahastama mitte ainult tööstusriigid, vaid ka tärkava turumajandusega riigid, mille SKP elaniku kohta kasvab; täpsustab sellega seoses, et nüüd on juba 32 riigil, mida konventsiooni alusel käsitletakse arenguriigina, suurem SKP elaniku kohta kui nendel ELi liikmesriikidel, millel on väikseim SKP elaniku kohta;

Kohandumine ning kahjum ja kahju

| 30. | märgib, et Dohas keskenduti vajadusele tegeleda kliimamuutuste mõjust tingitud kahjumi ja kahju probleemidega arenguriikides, kes on kliimamuutuse kahjuliku mõju suhtes eriti tundlikud; võtab teadmiseks otsuse kehtestada Varssavi konverentsi jooksul institutsionaalne kord selle probleemi lahendamiseks; |
| --- | --- |

30.

märgib, et Dohas keskenduti vajadusele tegeleda kliimamuutuste mõjust tingitud kahjumi ja kahju probleemidega arenguriikides, kes on kliimamuutuse kahjuliku mõju suhtes eriti tundlikud; võtab teadmiseks otsuse kehtestada Varssavi konverentsi jooksul institutsionaalne kord selle probleemi lahendamiseks;

| 31. | tuletab meelde, et kuigi vaesed riigid on kõige vähem mõjutanud kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni suurenemist atmosfääris, on nad kõige kaitsetumad kliimamuutuste mõjude vastu ja neil on kõige vähem suutlikkust kliimamuutustega kohanemiseks; kutsub ELi üles kliimamuutustega seotud rahastamise ning tehnosiirde ja suutlikkuse suurendamise valdkonnas kokkulepeteni jõudma; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde, et kuigi vaesed riigid on kõige vähem mõjutanud kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni suurenemist atmosfääris, on nad kõige kaitsetumad kliimamuutuste mõjude vastu ja neil on kõige vähem suutlikkust kliimamuutustega kohanemiseks; kutsub ELi üles kliimamuutustega seotud rahastamise ning tehnosiirde ja suutlikkuse suurendamise valdkonnas kokkulepeteni jõudma;

| 32. | kutsub valitsusi üles püüdma jõuda kokkuleppele oma pingutuste ühendamise põhimõtetes ning võimaluse korral koostama ühe või mitu vastavat metoodikat; on seisukohal, et sellistes põhimõtetes ja metoodikates peaksid kajastuma varasemad, praegused ja võimalikud tulevased kasvuhoonegaaside heitkogused ning praegused ja võimalikud tulevased leevendamis-, kohanemis- ja abistamismahtude tasemed; on seisukohal, et arvesse tuleks võtta ka õigust arengule; |
| --- | --- |

32.

kutsub valitsusi üles püüdma jõuda kokkuleppele oma pingutuste ühendamise põhimõtetes ning võimaluse korral koostama ühe või mitu vastavat metoodikat; on seisukohal, et sellistes põhimõtetes ja metoodikates peaksid kajastuma varasemad, praegused ja võimalikud tulevased kasvuhoonegaaside heitkogused ning praegused ja võimalikud tulevased leevendamis-, kohanemis- ja abistamismahtude tasemed; on seisukohal, et arvesse tuleks võtta ka õigust arengule;

| 33. | tuletab meelde ELi ja muude arenenud riikide valmisolekut toetada vähem vastupanuvõimelisi riike, eeskätt suutlikkuse suurendamise ja parimate tavade vahetamise, kuid ka finantsabi kaudu; |
| --- | --- |

33.

tuletab meelde ELi ja muude arenenud riikide valmisolekut toetada vähem vastupanuvõimelisi riike, eeskätt suutlikkuse suurendamise ja parimate tavade vahetamise, kuid ka finantsabi kaudu;

| 34. | kutsub üles senisest enam teadvustama kliimamuutuste võimalikke tagajärgi põuaperioodide pikkusele, teatavates piirkondades valitsevale veepuudusele ja inimeste ligipääsu halvenemisele igapäevaselt vajalikele veeressurssidele; |
| --- | --- |

34.

kutsub üles senisest enam teadvustama kliimamuutuste võimalikke tagajärgi põuaperioodide pikkusele, teatavates piirkondades valitsevale veepuudusele ja inimeste ligipääsu halvenemisele igapäevaselt vajalikele veeressurssidele;

| 35. | tunnistab, et kohandumine on tõepoolest kohalik küsimus, kuid sidusa käsitlusviisi tagamiseks nõuab koostööd piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

35.

tunnistab, et kohandumine on tõepoolest kohalik küsimus, kuid sidusa käsitlusviisi tagamiseks nõuab koostööd piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil;

Maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus (LULUCF) ning raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamine (REDD+)

| 36. | märgib maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse ning raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamise ülitähtsat rolli heitkoguste vähendamises ja eelkõige leevendamismeetmete puudujääkide likvideerimises aastaks 2020; märgib, et selle sektori üldisi arvestuseeskirju on vaja veel täiustada, et sektori panus heitkoguste vähendamisse oleks keskkonna seisukohast terviklik; |
| --- | --- |

36.

märgib maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse ning raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamise ülitähtsat rolli heitkoguste vähendamises ja eelkõige leevendamismeetmete puudujääkide likvideerimises aastaks 2020; märgib, et selle sektori üldisi arvestuseeskirju on vaja veel täiustada, et sektori panus heitkoguste vähendamisse oleks keskkonna seisukohast terviklik;

| 37. | märgib, et suur kogus avaliku sektori vahendeid suunatakse REDD+ projektidesse; rõhutab tungivat vajadust töötada välja varased tulemuslikkuse näitajad, et REDD+ tegevused oleksid tõhusalt mõõdetavad, aruandlusega hõlmatud ja kontrollitavad; tunnustab seetõttu jätkuvaid jõupingutusi seada esmatähtsale kohale teevabade piirkondade REDD+ projektide valimine; |
| --- | --- |

37.

märgib, et suur kogus avaliku sektori vahendeid suunatakse REDD+ projektidesse; rõhutab tungivat vajadust töötada välja varased tulemuslikkuse näitajad, et REDD+ tegevused oleksid tõhusalt mõõdetavad, aruandlusega hõlmatud ja kontrollitavad; tunnustab seetõttu jätkuvaid jõupingutusi seada esmatähtsale kohale teevabade piirkondade REDD+ projektide valimine;

| 38. | toob esile ELi metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) tegevuskava raames puitu eksportivate riikide ja ELi vahel sõlmitud vabatahtlike partnerluslepingute panuse metsade hävitamise vastasesse võitlusesse; rõhutab, et metsade hävitamist taganttõukavate teguritega tegelemiseks on vaja õiguslikult siduvate keskkonna- ja kaubanduskokkulepete kaudu võtta rahvusvahelisel tasandil edasisi meetmeid; |
| --- | --- |

38.

toob esile ELi metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) tegevuskava raames puitu eksportivate riikide ja ELi vahel sõlmitud vabatahtlike partnerluslepingute panuse metsade hävitamise vastasesse võitlusesse; rõhutab, et metsade hävitamist taganttõukavate teguritega tegelemiseks on vaja õiguslikult siduvate keskkonna- ja kaubanduskokkulepete kaudu võtta rahvusvahelisel tasandil edasisi meetmeid;

| 39. | tuletab meelde, et kliimamuutused ohustavad tervete piirkondade suutlikkust end toiduga kindlustada; nõuab, et EL võtaks vaatluse alla oma põllumajanduspoliitika mõju kliimamuutustele; rõhutab veel kord, et nagu on märkinud õigusega toidule tegelev ÜRO eriraportöör Olivier De Schutter, pakuvad vähese CO2-heitega ja ressursse säästvad põllumajandusmeetodid (mida nimetatakse ka agroökoloogiliseks lähenemisviisiks) alternatiivset lähenemisviisi, mis leevendab kliimamuutusi, piirates kasvuhoonegaaside heitkoguseid, ning aitab parandada vaeste maakogukondade elujärge, vähendades nende sõltuvust kallitest fossiilkütustest põllumajanduses ja suurendades samal ajal tootmistaset; nõuab seoses sellega, et EL edendaks maaelu arengut, säästvat arengut, põllumajandussüsteemide tõhusust ja toiduga kindlustatust, eriti arenguriikides; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et kliimamuutused ohustavad tervete piirkondade suutlikkust end toiduga kindlustada; nõuab, et EL võtaks vaatluse alla oma põllumajanduspoliitika mõju kliimamuutustele; rõhutab veel kord, et nagu on märkinud õigusega toidule tegelev ÜRO eriraportöör Olivier De Schutter, pakuvad vähese CO2-heitega ja ressursse säästvad põllumajandusmeetodid (mida nimetatakse ka agroökoloogiliseks lähenemisviisiks) alternatiivset lähenemisviisi, mis leevendab kliimamuutusi, piirates kasvuhoonegaaside heitkoguseid, ning aitab parandada vaeste maakogukondade elujärge, vähendades nende sõltuvust kallitest fossiilkütustest põllumajanduses ja suurendades samal ajal tootmistaset; nõuab seoses sellega, et EL edendaks maaelu arengut, säästvat arengut, põllumajandussüsteemide tõhusust ja toiduga kindlustatust, eriti arenguriikides;

Kogukonna energia

| 40. | märgib, et heitkoguseid võib oluliselt vähendada energiasüsteemi muutmine märkimisväärselt puhtamaks ja ohutumaks süsteemiks, mida iseloomustab taastuvenergia suur toetamine investeeringutega väikesemahulisse energiatootmisse, mida nimetatakse ka mikrotootmiseks; on veendunud, et avalikke vahendeid on vaja ümber suunata ja kasutusele võtta, et tagada üleminek avalikule ja kogukonna/detsentraliseeritud taastuvenergiale; |
| --- | --- |

40.

märgib, et heitkoguseid võib oluliselt vähendada energiasüsteemi muutmine märkimisväärselt puhtamaks ja ohutumaks süsteemiks, mida iseloomustab taastuvenergia suur toetamine investeeringutega väikesemahulisse energiatootmisse, mida nimetatakse ka mikrotootmiseks; on veendunud, et avalikke vahendeid on vaja ümber suunata ja kasutusele võtta, et tagada üleminek avalikule ja kogukonna/detsentraliseeritud taastuvenergiale;

| 41. | hoiatab, et põllumajandusliku kütuse tootmine (muu hulgas õliseemnetest, palmiõlist, sojaoast, rapsist, päevalilleseemnetest, suhkruroost, suhkrupeedist ja nisust) võib tuua kaasa suure nõudluse maa järele ning seada ohtu vaestes riikides elavad inimesed, kelle elatis sõltub maale juurdepääsust ja loodusvaradest; |
| --- | --- |

41.

hoiatab, et põllumajandusliku kütuse tootmine (muu hulgas õliseemnetest, palmiõlist, sojaoast, rapsist, päevalilleseemnetest, suhkruroost, suhkrupeedist ja nisust) võib tuua kaasa suure nõudluse maa järele ning seada ohtu vaestes riikides elavad inimesed, kelle elatis sõltub maale juurdepääsust ja loodusvaradest;

Rahvusvaheline õhu- ja meretransport

| 42. | rõhutab, et kuigi EL nõustus hiljuti seoses rahvusvaheliste lendude lisamisega heitkogustega kauplemise süsteemi aja maha võtma, piirdub see erand vaid ühe aastaga ning selle eelduseks on, et rahvusvahelistel läbirääkimistel jõutakse reaalsete otsusteni ülemaailmse turupõhise meetme kohta rahvusvahelise lennunduse tekitatud heitkoguste osas; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et kuigi EL nõustus hiljuti seoses rahvusvaheliste lendude lisamisega heitkogustega kauplemise süsteemi aja maha võtma, piirdub see erand vaid ühe aastaga ning selle eelduseks on, et rahvusvahelistel läbirääkimistel jõutakse reaalsete otsusteni ülemaailmse turupõhise meetme kohta rahvusvahelise lennunduse tekitatud heitkoguste osas;

| 43. | rõhutab, et rahvusvahelisest lennundusest ja meretranspordist pärit CO2-heitele on vaja määrata hind, mis lisaks heite vähendamisele võib luua ka sissetulekut; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et rahvusvahelisest lennundusest ja meretranspordist pärit CO2-heitele on vaja määrata hind, mis lisaks heite vähendamisele võib luua ka sissetulekut;

| 44. | kordab oma nõudmist rahvusvahelise meetme kehtestamiseks, milles oleksid sätestatud heitkoguste vähendamise eesmärgid, et vähendada meretranspordi mõju kliimale; |
| --- | --- |

44.

kordab oma nõudmist rahvusvahelise meetme kehtestamiseks, milles oleksid sätestatud heitkoguste vähendamise eesmärgid, et vähendada meretranspordi mõju kliimale;

Tööstus ja konkurentsivõime

| 45. | väljendab muret ülemaailmse CO2-heite kasvu pärast 2012. aastal vastavalt Rahvusvaheline Energiaagentuuri andmetele, kuigi Euroopas ja Ameerika Ühendriikides heitkogused vähenevad; teeb seetõttu ettepaneku kaaluda diferentseeritud vastutust, nii et iga riik annaks oma panuse ülemaailmsetesse jõupingutustesse tööstus- ja energiapoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

45.

väljendab muret ülemaailmse CO2-heite kasvu pärast 2012. aastal vastavalt Rahvusvaheline Energiaagentuuri andmetele, kuigi Euroopas ja Ameerika Ühendriikides heitkogused vähenevad; teeb seetõttu ettepaneku kaaluda diferentseeritud vastutust, nii et iga riik annaks oma panuse ülemaailmsetesse jõupingutustesse tööstus- ja energiapoliitika valdkonnas;

| 46. | rõhutab asjaolu, et Euroopa peaks edendama oma tööstuspoliitikas innovatsiooni ja keskkonnasõbralike tehnoloogiate levitamist, sh info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, taastuvenergia, uuenduslike ja tõhusate fossiilkütuste tehnoloogiate ja eriti energiatõhususe tehnoloogiate valdkonnas; rõhutab, et vaja on töötada välja raamlepingud, mille abil edendada ja ergutada uue tehnoloogia kiiremat rahvusvahelist levitamist, sest uue tehnoloogiaga seotud teadus- ja arendustegevus on säästva tuleviku tuum; |
| --- | --- |

46.

rõhutab asjaolu, et Euroopa peaks edendama oma tööstuspoliitikas innovatsiooni ja keskkonnasõbralike tehnoloogiate levitamist, sh info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, taastuvenergia, uuenduslike ja tõhusate fossiilkütuste tehnoloogiate ja eriti energiatõhususe tehnoloogiate valdkonnas; rõhutab, et vaja on töötada välja raamlepingud, mille abil edendada ja ergutada uue tehnoloogia kiiremat rahvusvahelist levitamist, sest uue tehnoloogiaga seotud teadus- ja arendustegevus on säästva tuleviku tuum;

| 47. | rõhutab lisaks, et suurte eesmärkidega tööstus-, innovatsiooni-, kliima- ja energiapoliitika aastaks 2030 võimaldaks ELil säilitada teerajaja staatust ning võiks seetõttu avaldada soodsat mõju rahvusvahelistele läbirääkimistele ning julgustada rahvusvahelisi partnereid ka oma eesmärke vastavalt suurendama; |
| --- | --- |

47.

rõhutab lisaks, et suurte eesmärkidega tööstus-, innovatsiooni-, kliima- ja energiapoliitika aastaks 2030 võimaldaks ELil säilitada teerajaja staatust ning võiks seetõttu avaldada soodsat mõju rahvusvahelistele läbirääkimistele ning julgustada rahvusvahelisi partnereid ka oma eesmärke vastavalt suurendama;

| 48. | tervitab igasugust positiivset arengut ja kordab, et rahvusvaheliselt kooskõlastatud meetmed aitaksid tegeleda kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ja konkurentsivõime probleemiga teatavates sektorites, eelkõige energiamahukates sektorites; |
| --- | --- |

48.

tervitab igasugust positiivset arengut ja kordab, et rahvusvaheliselt kooskõlastatud meetmed aitaksid tegeleda kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ja konkurentsivõime probleemiga teatavates sektorites, eelkõige energiamahukates sektorites;

Teadusuuringud ja innovatsioon

| 49. | rõhutab, et läbimurdeliste säästlike tehnoloogiate arendamine ja rakendamine on võti kliimamuutuste vastu võitlemiseks ja samas ELi partnerite veenmiseks kogu maailmas, et heitkoguste vähendamine on võimalik ilma konkurentsivõimet ja töökohti kaotamata; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et läbimurdeliste säästlike tehnoloogiate arendamine ja rakendamine on võti kliimamuutuste vastu võitlemiseks ja samas ELi partnerite veenmiseks kogu maailmas, et heitkoguste vähendamine on võimalik ilma konkurentsivõimet ja töökohti kaotamata;

| 50. | nõuab rahvusvahelist kohustust suurendada teadus- ja arendustegevuse investeeringuid läbimurdelistesse säästlikesse tehnoloogiatesse asjakohastes sektorites; peab oluliseks, et Euroopa oleks eeskujuks ja suunaks oma kulutused teadusuuringutele, mis käsitlevad innovaatilisi kliimahoidlikke ja energiatõhusaid tööstus- ja energiatehnoloogiaid, ning et Euroopa arendaks selles valdkonnas tihedat teaduskoostööd rahvusvaheliste partneritega, nagu BRIC-riigid ja Ameerika Ühendriigid; |
| --- | --- |

50.

nõuab rahvusvahelist kohustust suurendada teadus- ja arendustegevuse investeeringuid läbimurdelistesse säästlikesse tehnoloogiatesse asjakohastes sektorites; peab oluliseks, et Euroopa oleks eeskujuks ja suunaks oma kulutused teadusuuringutele, mis käsitlevad innovaatilisi kliimahoidlikke ja energiatõhusaid tööstus- ja energiatehnoloogiaid, ning et Euroopa arendaks selles valdkonnas tihedat teaduskoostööd rahvusvaheliste partneritega, nagu BRIC-riigid ja Ameerika Ühendriigid;

Energiapoliitika

| 51. | väljendab heameelt USA valitsuse viimaste kliimameetmeid käsitlevate signaalide üle, mis annavad tunnistust tahtest etendada tähtsamat rolli ülemaailmsetes jõupingutustes kliimamuutuste vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

51.

väljendab heameelt USA valitsuse viimaste kliimameetmeid käsitlevate signaalide üle, mis annavad tunnistust tahtest etendada tähtsamat rolli ülemaailmsetes jõupingutustes kliimamuutuste vastu võitlemisel;

| 52. | märgib, et erinevate energiaallikate hinnad mängivad suurt osa turuosaliste, kaasa arvatud ettevõtete ja tarbijate käitumise kujundamisel, ning märgib, et praeguse rahvusvahelise poliitikaraamistiku suutmatus väliskulusid täielikult arvesse võtta kinnistab jätkusuutmatuid tarbimismudeleid; kordab lisaks, et ülemaailmne CO2-turg oleks kindel alus nii heitkoguste märkimisväärseks vähendamiseks kui ka võrdsete tingimuste loomiseks tööstuse jaoks; kutsub ELi ja tema partnereid üles selgitama lähiajal välja, milline oleks kõige tõhusam viis tugevdada sidemeid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja muude kauplemissüsteemide vahel, et luua ülemaailmne CO2-turg ja tagada mitmekesisemad heitkoguste vähendamise viisid, turu suurenemine ja turu likviidsuse kasv, läbipaistvus ja kokkuvõttes ressursside tõhusam jaotamine energiasektori ja tööstuse jaoks; |
| --- | --- |

52.

märgib, et erinevate energiaallikate hinnad mängivad suurt osa turuosaliste, kaasa arvatud ettevõtete ja tarbijate käitumise kujundamisel, ning märgib, et praeguse rahvusvahelise poliitikaraamistiku suutmatus väliskulusid täielikult arvesse võtta kinnistab jätkusuutmatuid tarbimismudeleid; kordab lisaks, et ülemaailmne CO2-turg oleks kindel alus nii heitkoguste märkimisväärseks vähendamiseks kui ka võrdsete tingimuste loomiseks tööstuse jaoks; kutsub ELi ja tema partnereid üles selgitama lähiajal välja, milline oleks kõige tõhusam viis tugevdada sidemeid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja muude kauplemissüsteemide vahel, et luua ülemaailmne CO2-turg ja tagada mitmekesisemad heitkoguste vähendamise viisid, turu suurenemine ja turu likviidsuse kasv, läbipaistvus ja kokkuvõttes ressursside tõhusam jaotamine energiasektori ja tööstuse jaoks;

| 53. | nõuab tihedamat koordineerimist nõukogu, komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahel, et EL saaks rääkida ühel häälel rahvusvahelistes organisatsioonides, nagu Rahvusvaheline Energiaagentuur, Rahvusvaheline Taastuvenergia Agentuur, rahvusvaheline partnerlus energiatõhususe alaseks koostööks (IPEEC) ja Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur, ning seega täita aktiivsemat ja mõjukamat rolli, eelkõige säästva energia poliitika ja energiaohutuse poliitika toetamisel; |
| --- | --- |

53.

nõuab tihedamat koordineerimist nõukogu, komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahel, et EL saaks rääkida ühel häälel rahvusvahelistes organisatsioonides, nagu Rahvusvaheline Energiaagentuur, Rahvusvaheline Taastuvenergia Agentuur, rahvusvaheline partnerlus energiatõhususe alaseks koostööks (IPEEC) ja Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur, ning seega täita aktiivsemat ja mõjukamat rolli, eelkõige säästva energia poliitika ja energiaohutuse poliitika toetamisel;

| 54. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et energiasäästu potentsiaali ei ole rahvusvahelisel ja ELi tasandil piisavalt ära kasutatud; rõhutab, et energia säästmine võimaldab luua töökohti ning saavutada kokkuhoidu majanduses, energiajulgeolekut, konkurentsivõimet ja heitkoguste vähendamist, ühtlasi võib see aidata energiahinna ja -maksumuse tõusvat trendi langusesse suunata; nõuab, et EL pööraks rahvusvahelistel läbirääkimistel rohkem tähelepanu energia säästmisele, seda nii tehnosiirde, arenguriikide arengukavade kui ka finantsabi arutamisel; rõhutab asjaolu, et usaldusväärsena mõjumiseks peavad EL ja liikmesriigid täitma oma eesmärgid; |
| --- | --- |

54.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et energiasäästu potentsiaali ei ole rahvusvahelisel ja ELi tasandil piisavalt ära kasutatud; rõhutab, et energia säästmine võimaldab luua töökohti ning saavutada kokkuhoidu majanduses, energiajulgeolekut, konkurentsivõimet ja heitkoguste vähendamist, ühtlasi võib see aidata energiahinna ja -maksumuse tõusvat trendi langusesse suunata; nõuab, et EL pööraks rahvusvahelistel läbirääkimistel rohkem tähelepanu energia säästmisele, seda nii tehnosiirde, arenguriikide arengukavade kui ka finantsabi arutamisel; rõhutab asjaolu, et usaldusväärsena mõjumiseks peavad EL ja liikmesriigid täitma oma eesmärgid;

| 55. | juhib tähelepanu asjaolule, et umbes 1,3 miljardil inimesel maailmas ei ole elektriühendust ning 2,6 miljardit inimest kasutab söögitegemisel ikka veel traditsiooniliselt biomassi (12); rõhutab, et energiaostuvõimetuse probleemiga tuleb tegeleda koos kliimapoliitika eesmärkidega; märgib, et on olemas energiatehnoloogiad, milles on arvesse võetud nii ülemaailmset keskkonnakaitset kui ka kohalikke arenguvajadusi; |
| --- | --- |

55.

juhib tähelepanu asjaolule, et umbes 1,3 miljardil inimesel maailmas ei ole elektriühendust ning 2,6 miljardit inimest kasutab söögitegemisel ikka veel traditsiooniliselt biomassi (12); rõhutab, et energiaostuvõimetuse probleemiga tuleb tegeleda koos kliimapoliitika eesmärkidega; märgib, et on olemas energiatehnoloogiad, milles on arvesse võetud nii ülemaailmset keskkonnakaitset kui ka kohalikke arenguvajadusi;

Kliimadiplomaatia

| 56. | rõhutab sellega seoses, kui oluline on, et EL, olles üks kesksetest osalistest (eriti käesoleval aastal, kui EL on COP 19 eesistuja ning konverents toimub ühes ELi liikmesriikidest), räägiks konverentsil ühel häälel, püüaks saavutada rahvusvahelise lepingu sõlmimise osas edasiminekut ja jääks selles osas oma seisukohtades üksmeelseks; |
| --- | --- |

56.

rõhutab sellega seoses, kui oluline on, et EL, olles üks kesksetest osalistest (eriti käesoleval aastal, kui EL on COP 19 eesistuja ning konverents toimub ühes ELi liikmesriikidest), räägiks konverentsil ühel häälel, püüaks saavutada rahvusvahelise lepingu sõlmimise osas edasiminekut ja jääks selles osas oma seisukohtades üksmeelseks;

| 57. | rõhutab võõrustajariigi Poola olulist positsiooni ning loodab, et Poola kui riik, mis sõltub endiselt suuresti fossiilsetest energiaallikatest, kuid mis on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni läbirääkimistes kogenud, suudab protsessi elavdada, näidata eeskuju ja aidata rajada uusi liite; tunnustab presidendikandidaadi avaldust, mille kohaselt on loovust üles näidates võimalik kasvuhoonegaase vähendada, luua samal ajal töökohti, edendada majanduskasvu ja tagada parem elatustase; loodab, et Poola esitab sellega seoses konkreetsed ettepanekud; |
| --- | --- |

57.

rõhutab võõrustajariigi Poola olulist positsiooni ning loodab, et Poola kui riik, mis sõltub endiselt suuresti fossiilsetest energiaallikatest, kuid mis on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni läbirääkimistes kogenud, suudab protsessi elavdada, näidata eeskuju ja aidata rajada uusi liite; tunnustab presidendikandidaadi avaldust, mille kohaselt on loovust üles näidates võimalik kasvuhoonegaase vähendada, luua samal ajal töökohti, edendada majanduskasvu ja tagada parem elatustase; loodab, et Poola esitab sellega seoses konkreetsed ettepanekud;

| 58. | rõhutab, et peamine eesmärk peaks olema uus nn kliimapakt, mis nii tööstus- kui ka arenguriike hõlmates kehtib kõigile; rõhutab ka, et üks ELi kõige olulisemaid ülesandeid on tagada kliimakaitse koordineeritud ja järkjärguline käsitlusviis, kindlustades meetmed valitsemise kõikidel, sh kohalike ja piirkondlike ametiasutuste tasanditel; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et peamine eesmärk peaks olema uus nn kliimapakt, mis nii tööstus- kui ka arenguriike hõlmates kehtib kõigile; rõhutab ka, et üks ELi kõige olulisemaid ülesandeid on tagada kliimakaitse koordineeritud ja järkjärguline käsitlusviis, kindlustades meetmed valitsemise kõikidel, sh kohalike ja piirkondlike ametiasutuste tasanditel;

| 59. | rõhutab, et praegune majanduskriis näitab ilmekalt, et vaid jätkusuutlik majandus võib tagada pikaajalise õitsengu ning et kliimakaitse on sellise jätkusuutliku majanduse üks peamisi sambaid; rõhutab asjaolu, et kunagi varem ei ole olnud niivõrd tähtis selgitada kliimakaitse valdkonnas võetud poliitiliste meetmete eesmärke – võimaldada rohkematele inimestele kõrge elatustase ning tagada ressursid ja arenguvõimalused ka tulevastele põlvkondadele; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et praegune majanduskriis näitab ilmekalt, et vaid jätkusuutlik majandus võib tagada pikaajalise õitsengu ning et kliimakaitse on sellise jätkusuutliku majanduse üks peamisi sambaid; rõhutab asjaolu, et kunagi varem ei ole olnud niivõrd tähtis selgitada kliimakaitse valdkonnas võetud poliitiliste meetmete eesmärke – võimaldada rohkematele inimestele kõrge elatustase ning tagada ressursid ja arenguvõimalused ka tulevastele põlvkondadele;

| 60. | kordab taas, et kliimamuutuste probleemi ei saa käsitleda isoleeritult, vaid sellega tuleb alati tegeleda säästva arengu, tööstuspoliitika ja ressursipoliitika kontekstis; rõhutab sellega seoses, et on ülioluline selgitada kliimapoliitikat kodanikele ja tagada teadlikkuse suurenemine; toonitab asjaolu, et kõik tulevased kokkulepped peaksid hõlmama ka alt üles suunatud algatusi, näiteks energiatõhususe valdkonnas, sest need on oluline vahend kodanike toetuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

60.

kordab taas, et kliimamuutuste probleemi ei saa käsitleda isoleeritult, vaid sellega tuleb alati tegeleda säästva arengu, tööstuspoliitika ja ressursipoliitika kontekstis; rõhutab sellega seoses, et on ülioluline selgitada kliimapoliitikat kodanikele ja tagada teadlikkuse suurenemine; toonitab asjaolu, et kõik tulevased kokkulepped peaksid hõlmama ka alt üles suunatud algatusi, näiteks energiatõhususe valdkonnas, sest need on oluline vahend kodanike toetuse saavutamiseks;

| 61. | kordab taas, et iga õiguslikult siduva kliimamuutustealase kokkuleppe puhul on tugev nõuetele vastavuse ja jõustamise süsteem vahend, millega tagada, et kõik kliimamuutuste kokkuleppes osalevad riigid täidavad oma kohustused, saavad vajaduse korral toetust ning nõuetele mittevastamise korral kannavad vastutust; |
| --- | --- |

61.

kordab taas, et iga õiguslikult siduva kliimamuutustealase kokkuleppe puhul on tugev nõuetele vastavuse ja jõustamise süsteem vahend, millega tagada, et kõik kliimamuutuste kokkuleppes osalevad riigid täidavad oma kohustused, saavad vajaduse korral toetust ning nõuetele mittevastamise korral kannavad vastutust;

| 62. | on seisukohal, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsess peab muutuma mõjusamaks ja tulemuslikumaks ning tagama, et see kajastab adekvaatsemalt muutunud olusid; on sellega seoses veendunud, et konsensuse reegel tuleks tühistada, et vältida väikseimal ühisnimetajal põhinevaid tulemusi; |
| --- | --- |

62.

on seisukohal, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsess peab muutuma mõjusamaks ja tulemuslikumaks ning tagama, et see kajastab adekvaatsemalt muutunud olusid; on sellega seoses veendunud, et konsensuse reegel tuleks tühistada, et vältida väikseimal ühisnimetajal põhinevaid tulemusi;

| 63. | jagab seisukohta, et iga-aastase rotatsiooni korras vahetumise asemel võiksid konverentsi eesistuja kohuseid jagada kas mitu riiki mitme aasta jooksul või neid täidab üks riik kaks aastat, et tagada sidusam lähenemisviis; |
| --- | --- |

63.

jagab seisukohta, et iga-aastase rotatsiooni korras vahetumise asemel võiksid konverentsi eesistuja kohuseid jagada kas mitu riiki mitme aasta jooksul või neid täidab üks riik kaks aastat, et tagada sidusam lähenemisviis;

| 64. | juhib tähelepanu positiivsele arengule MOP 25 läbirääkimistel Montreali protokolli üle ning nõuab, et kõik osalised püüaksid sellest edukast rahvusvahelisest kokkuleppest õppida; kutsub protokolli osalisi üles eeskätt käsitlema Montreali protokolli hääletus- ja otsustamismehhanisme, kohustuste erisugust käsitust ning jõustamis- ja sanktsioonimehhanisme ja rahastamist eeskujuna, mida võiks kasutada ka ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni puhul; |
| --- | --- |

64.

juhib tähelepanu positiivsele arengule MOP 25 läbirääkimistel Montreali protokolli üle ning nõuab, et kõik osalised püüaksid sellest edukast rahvusvahelisest kokkuleppest õppida; kutsub protokolli osalisi üles eeskätt käsitlema Montreali protokolli hääletus- ja otsustamismehhanisme, kohustuste erisugust käsitust ning jõustamis- ja sanktsioonimehhanisme ja rahastamist eeskujuna, mida võiks kasutada ka ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni puhul;

| 65. | rõhutab, kui tähtis on ELi aktiivne osalemine rahvusvaheliste kliimakõneluste üldise edukuse jaoks; märgib, et ELi võimet toimida liidrina ja üldise edu väljavaateid mõjutab see, milliseid kliimameetmeid EL ise rakendab; juhib tähelepanu vajadusele tõhustada ELi kliimameetmeid, muu hulgas võtta vastu ambitsioonikas kliima- ja energiaraamistik aastani 2030, ning hajutada kahtlusi, mida on tekitanud ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi piiratud mõju kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise stiimulina ning lennundussektori nimetatud süsteemi lisamise edasilükkamine; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, kui tähtis on ELi aktiivne osalemine rahvusvaheliste kliimakõneluste üldise edukuse jaoks; märgib, et ELi võimet toimida liidrina ja üldise edu väljavaateid mõjutab see, milliseid kliimameetmeid EL ise rakendab; juhib tähelepanu vajadusele tõhustada ELi kliimameetmeid, muu hulgas võtta vastu ambitsioonikas kliima- ja energiaraamistik aastani 2030, ning hajutada kahtlusi, mida on tekitanud ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi piiratud mõju kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise stiimulina ning lennundussektori nimetatud süsteemi lisamise edasilükkamine;

| 66. | rõhutab samuti, et arenenud riigid peaksid aitama arenguriike nende heitkoguste vähendamisel; märgib taastuvenergia ja energiatõhususe suurt potentsiaali paljudes arenguriikides; julgustab arenenud ja tärkava turumajandusega riike edendama ja rakendama taastuvenergiaprojekte arenguriikides ja tegema neile kättesaadavaks selle valdkonna tehnoloogia, ekspertteadmised ja investeeringud; |
| --- | --- |

66.

rõhutab samuti, et arenenud riigid peaksid aitama arenguriike nende heitkoguste vähendamisel; märgib taastuvenergia ja energiatõhususe suurt potentsiaali paljudes arenguriikides; julgustab arenenud ja tärkava turumajandusega riike edendama ja rakendama taastuvenergiaprojekte arenguriikides ja tegema neile kättesaadavaks selle valdkonna tehnoloogia, ekspertteadmised ja investeeringud;

Euroopa Parlamendi delegatsioon

| 67. | on veendunud, et ELi delegatsioonil on kliimamuutust käsitlevatel läbirääkimistel väga oluline roll, ning peab seetõttu vastuvõetamatuks, et Euroopa Parlamendi liikmed ei saanud eelmistel osaliste konverentsidel ELi kooskõlastuskoosolekutest osa võtta; eeldab, et vähemalt Euroopa Parlamendi delegatsiooni juhil lubatakse osaleda Varssavis toimuvatel ELi kooskõlastuskoosolekutel; |
| --- | --- |

67.

on veendunud, et ELi delegatsioonil on kliimamuutust käsitlevatel läbirääkimistel väga oluline roll, ning peab seetõttu vastuvõetamatuks, et Euroopa Parlamendi liikmed ei saanud eelmistel osaliste konverentsidel ELi kooskõlastuskoosolekutest osa võtta; eeldab, et vähemalt Euroopa Parlamendi delegatsiooni juhil lubatakse osaleda Varssavis toimuvatel ELi kooskõlastuskoosolekutel;

| 68. | märgib, et vastavalt komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahel 2010. aasta novembris sõlmitud raamkokkuleppele peab komisjon hõlbustama parlamendiliikmete osalemist vaatlejatena liidu delegatsioonides, mis peavad kõnelusi mitmepoolsete kokkulepete sõlmimiseks; tuletab meelde, et Lissaboni lepingu (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218) kohaselt peab Euroopa Parlament andma oma nõusoleku liidu ja kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vaheliste lepingute sõlmimiseks; |
| --- | --- |

68.

märgib, et vastavalt komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahel 2010. aasta novembris sõlmitud raamkokkuleppele peab komisjon hõlbustama parlamendiliikmete osalemist vaatlejatena liidu delegatsioonides, mis peavad kõnelusi mitmepoolsete kokkulepete sõlmimiseks; tuletab meelde, et Lissaboni lepingu (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218) kohaselt peab Euroopa Parlament andma oma nõusoleku liidu ja kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vaheliste lepingute sõlmimiseks;

o

o o

| 69. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega levitada seda kõikidele konventsiooniosalistele, kes ei ole ELi liikmed. |
| --- | --- |

69.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega levitada seda kõikidele konventsiooniosalistele, kes ei ole ELi liikmed.

---

(1)  ELT L 8, 13.1.2009, lk 3.

(2)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 44.

(3)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 1.

(4)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 25.

(5)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 77.

(6)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 83.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0452.

(8)  ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 75.

(9)  http://www.eia.gov/forecasts/ieo/?src=Analysis-b2

(10)  http://www.imf.org/external/pubs/ft/survey/so/2013/int032713a.htm

(11)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-13-717_en.html

(12)  Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) World Energy Outlook eriaruanne „Redrawing the Energy Climate Map”.

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/89 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/89

---

P7_TA(2013)0444

Organiseeritud kuritegevus, korruptsioon ja rahapesu

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (lõpparuanne) (2013/2107(INI))

(2016/C 208/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2012. aasta otsust organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni moodustamise, volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta (1), mis võeti vastu vastavalt kodukorra artiklile 184, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2012. aasta otsust organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni moodustamise, volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta (1), mis võeti vastu vastavalt kodukorra artiklile 184,

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta otsust pikendada organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni volitusi 30. septembrini 2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta otsust pikendada organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni volitusi 30. septembrini 2013,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise artiklit 67, 4. peatükki (artiklid 82–86) ja 5. peatükki (artiklid 87–89) ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 5, 6, 8, 17, 32, 38, 41, VI jaotist (artiklid 47–50) ja artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise artiklit 67, 4. peatükki (artiklid 82–86) ja 5. peatükki (artiklid 87–89) ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 5, 6, 8, 17, 32, 38, 41, VI jaotist (artiklid 47–50) ja artiklit 52,

| — | võttes arvesse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitlevat Stockholmi programmi (2), komisjoni teatist „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele – Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava” (COM(2010)0171) ja komisjoni teatist „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas” (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitlevat Stockholmi programmi (2), komisjoni teatist „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele – Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava” (COM(2010)0171) ja komisjoni teatist „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas” (COM(2010)0673),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 22. mai 2013. aasta järeldusi, eriti maksudest kõrvalehoidumise, maksupettuste ja rahapesu vastase võitluse vajadust käsitlevaid järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 22. mai 2013. aasta järeldusi, eriti maksudest kõrvalehoidumise, maksupettuste ja rahapesu vastase võitluse vajadust käsitlevaid järeldusi,

| — | võttes arvesse justiits- ja siseküsimuste nõukogu 8. ja 9. novembri 2010. aasta järeldusi organiseeritud ja rasket rahvusvahelist kuritegevust käsitleva ELi poliitikatsükli loomise ja rakendamise kohta ning 9. ja 10. juuni 2011. aasta järeldusi ELi prioriteetide kehtestamise kohta võitluseks organiseeritud kuritegevusega aastatel 2011–2013 ning justiits- ja siseküsimuste nõukogu 6. ja 7. juuni 2013. aasta järeldusi ELi prioriteetide kehtestamise kohta ajavahemikul 2014–2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse justiits- ja siseküsimuste nõukogu 8. ja 9. novembri 2010. aasta järeldusi organiseeritud ja rasket rahvusvahelist kuritegevust käsitleva ELi poliitikatsükli loomise ja rakendamise kohta ning 9. ja 10. juuni 2011. aasta järeldusi ELi prioriteetide kehtestamise kohta võitluseks organiseeritud kuritegevusega aastatel 2011–2013 ning justiits- ja siseküsimuste nõukogu 6. ja 7. juuni 2013. aasta järeldusi ELi prioriteetide kehtestamise kohta ajavahemikul 2014–2017,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. mai 2010. aasta järeldusi kriminaaltulu konfiskeerimise ja jälitamise kohta (07769/3/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. mai 2010. aasta järeldusi kriminaaltulu konfiskeerimise ja jälitamise kohta (07769/3/2010),

| — | võttes arvesse ELi uimastivastaseid strateegiaid aastateks 2005–2012 ja 2013–2020 ning samuti ELi uimastivastase võitluse tegevuskava aastateks 2009–2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi uimastivastaseid strateegiaid aastateks 2005–2012 ja 2013–2020 ning samuti ELi uimastivastase võitluse tegevuskava aastateks 2009–2012,

| — | võttes arvesse narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastast Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni (resolutsioon 1988/8), mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 20. detsembril 1988 ning mis oli allakirjutamiseks avatud Viinis alates 20. detsembrist 1988 kuni 28. veebruarini 1989 ning seejärel New Yorgis 20. detsembrini 1989, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastast Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni (resolutsioon 1988/8), mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 20. detsembril 1988 ning mis oli allakirjutamiseks avatud Viinis alates 20. detsembrist 1988 kuni 28. veebruarini 1989 ning seejärel New Yorgis 20. detsembrini 1989,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni, mis võeti vastu ÜRO Peaassambleel 15. novembril 2000 (resolutsioon 55/25) ja avati allakirjutamiseks Palermos 12. detsembril 2000, asjakohaseid protokolle ning ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo organiseeritud kuritegevuse juhtumite kogumikku (2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni, mis võeti vastu ÜRO Peaassambleel 15. novembril 2000 (resolutsioon 55/25) ja avati allakirjutamiseks Palermos 12. detsembril 2000, asjakohaseid protokolle ning ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo organiseeritud kuritegevuse juhtumite kogumikku (2012),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastast konventsiooni (UNCAC), mis avati allakirjutamiseks Méridas 9. detsembril 2003, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastast konventsiooni (UNCAC), mis avati allakirjutamiseks Méridas 9. detsembril 2003,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni ja korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsiooni, mis avati allakirjutamiseks Strasbourgis vastavalt 27. jaanuaril ja 4. novembril 1999, ning resolutsioone (98) 7 ja (99) 5, mille võttis vastu Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee vastavalt 5. mail 1998 ja 1. mail 1999, millega asutati korruptsioonivastane riikide ühendus (GRECO), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsiooni ja korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide konventsiooni, mis avati allakirjutamiseks Strasbourgis vastavalt 27. jaanuaril ja 4. novembril 1999, ning resolutsioone (98) 7 ja (99) 5, mille võttis vastu Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee vastavalt 5. mail 1998 ja 1. mail 1999, millega asutati korruptsioonivastane riikide ühendus (GRECO),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 1997. aasta akti, millega koostatakse Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 lõike 2 punktil c põhinev Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitlev konventsioon (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 1997. aasta akti, millega koostatakse Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 lõike 2 punktil c põhinev Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitlev konventsioon (3),

| — | võttes arvesse OECD rahvusvahelistes äritehingutes välisriigi ametiisikutele altkäemaksu andmise vastu võitlemise konventsiooni, mis avati allakirjutamiseks Pariisis 17. detsembril 1997, ja järgnevaid lisasid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD rahvusvahelistes äritehingutes välisriigi ametiisikutele altkäemaksu andmise vastu võitlemise konventsiooni, mis avati allakirjutamiseks Pariisis 17. detsembril 1997, ja järgnevaid lisasid,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu konventsiooni rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamise kohta, mis avati allakirjutamiseks Varssavis 16. mail 2005, ja Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee 13. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni CM/Res(2010)12 rahapesu tõkestamise meetmeid hindava eksperdikomitee põhikirja kohta (Moneyval), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu konventsiooni rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamise kohta, mis avati allakirjutamiseks Varssavis 16. mail 2005, ja Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee 13. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni CM/Res(2010)12 rahapesu tõkestamise meetmeid hindava eksperdikomitee põhikirja kohta (Moneyval),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu küberkuritegevusevastast konventsiooni, mis avati allakirjutamiseks Budapestis 23. novembril 2001. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu küberkuritegevusevastast konventsiooni, mis avati allakirjutamiseks Budapestis 23. novembril 2001. aastal,

| — | võttes arvesse Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmesriikide kaitse ja julgeoleku strateegilist kontseptsiooni „Aktiivne kaasamine, kaasaegne kaitse”, mille NATO riigipead ja valitsusjuhid võtsid vastu Lissabonis 19.–20. novembril 2010, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmesriikide kaitse ja julgeoleku strateegilist kontseptsiooni „Aktiivne kaasamine, kaasaegne kaitse”, mille NATO riigipead ja valitsusjuhid võtsid vastu Lissabonis 19.–20. novembril 2010,

| — | võttes arvesse rahapesuvastase töökonna (FATF) 40 soovitust ja 9 erisoovitust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahapesuvastase töökonna (FATF) 40 soovitust ja 9 erisoovitust,

| — | võttes arvesse Baseli pangajärelevalve komitee tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Baseli pangajärelevalve komitee tööd,

| — | võttes arvesse ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) aruannet „Kuritegevuse üleilmastumine: rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse ohtude hindamine” (2010), aruannet „Rahvusvahelisest narkokaubandusest ja muust organiseeritud kuritegevusest pärinevate ebaseaduslike rahavoogude hindamine” (2011) ja aruannet „Terviklik uurimus küberkuritegevuse kohta” (2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) aruannet „Kuritegevuse üleilmastumine: rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse ohtude hindamine” (2010), aruannet „Rahvusvahelisest narkokaubandusest ja muust organiseeritud kuritegevusest pärinevate ebaseaduslike rahavoogude hindamine” (2011) ja aruannet „Terviklik uurimus küberkuritegevuse kohta” (2013),

| — | võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta raamotsust 2008/841/JSK organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta raamotsust 2008/841/JSK organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2001. aasta raamotsust 2001/500/JSK, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist (5), nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsust 2003/577/JSK vara või tõendite arestimise otsuste täitmise kohta Euroopa Liidus (6), nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsust 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist (7), ning nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta raamotsust 2006/783/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2001. aasta raamotsust 2001/500/JSK, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist (5), nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsust 2003/577/JSK vara või tõendite arestimise otsuste täitmise kohta Euroopa Liidus (6), nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsust 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist (7), ning nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta raamotsust 2006/783/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta (8),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2007. aasta otsust 2007/845/JSK, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas (9), ja võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 kohaselt esitatud komisjoni aruannet COM(2011)0176, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2007. aasta otsust 2007/845/JSK, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas (9), ja võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 kohaselt esitatud komisjoni aruannet COM(2011)0176,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsust 2009/426/JSK, millega tugevdatakse Eurojusti ja muudetakse otsust 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsust 2009/426/JSK, millega tugevdatakse Eurojusti ja muudetakse otsust 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (11),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (12),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse (13) ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta ja selle muutmisakte, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse (13) ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta ja selle muutmisakte,

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/465/JSK ühiste uurimisrühmade kohta (14) ja komisjoni aruannet nimetatud raamotsuse ülevõtmise kohta (COM(2004)0858), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/465/JSK ühiste uurimisrühmade kohta (14) ja komisjoni aruannet nimetatud raamotsuse ülevõtmise kohta (COM(2004)0858),

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/902/JSK, millega luuakse Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustik (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/902/JSK, millega luuakse Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustik (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (16), ja komisjoni teatist „Inimkaubanduse kaotamist käsitlev ELi strateegia aastateks 2012–2016”(COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (16), ja komisjoni teatist „Inimkaubanduse kaotamist käsitlev ELi strateegia aastateks 2012–2016”(COM(2012)0286),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi (17) rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta ning komisjoni aruannet eespool nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi rakendamise kohta (COM(2012)0168), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi (17) rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta ning komisjoni aruannet eespool nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi rakendamise kohta (COM(2012)0168),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2005 ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2005 ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta (18),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1781/2006 raha ülekandmisel edastatava maksjaga seotud teabe kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1781/2006 raha ülekandmisel edastatava maksjaga seotud teabe kohta (19),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/110/EÜ, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/110/EÜ, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (20),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiivi 2007/64/EÜ makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 97/7/EÜ, 2002/65/EÜ, 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ muutmise ning direktiivi 97/5/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiivi 2007/64/EÜ makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 97/7/EÜ, 2002/65/EÜ, 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ muutmise ning direktiivi 97/5/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (21),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsust 2003/568/JSK korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris (22) ning komisjoni aruannet nõukogule, mis põhineb selle raamotsuse artiklil 9 (COM(2007)0328), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsust 2003/568/JSK korruptsioonivastase võitluse kohta erasektoris (22) ning komisjoni aruannet nõukogule, mis põhineb selle raamotsuse artiklil 9 (COM(2007)0328),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused, ning Euroopa Parlamendi (23) ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta ning nende järgnevaid muutmisi (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused, ning Euroopa Parlamendi (23) ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta ning nende järgnevaid muutmisi (24),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (25),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (26),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta (27),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (28),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. septembri 2011. aasta otsust, millega moodustatakse korruptsioonivastase võitluse eksperdirühm (29), komisjoni 6. juuni 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Võitlus korruptsiooniga Euroopa Liidus” (COM(2011)0308) ja komisjoni 6. juuni 2011. aasta otsust, millega kehtestatakse ELi korruptsioonivastase võitluse aruandlusmehhanism („ELi korruptsioonivastase võitluse aruanne”) (C(2011)3673), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. septembri 2011. aasta otsust, millega moodustatakse korruptsioonivastase võitluse eksperdirühm (29), komisjoni 6. juuni 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Võitlus korruptsiooniga Euroopa Liidus” (COM(2011)0308) ja komisjoni 6. juuni 2011. aasta otsust, millega kehtestatakse ELi korruptsioonivastase võitluse aruandlusmehhanism („ELi korruptsioonivastase võitluse aruanne”) (C(2011)3673),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. veebruari 2012. aasta otsust, millega luuakse kuritegevuse andmetega seotud poliitikavajadusi käsitlev komisjoni eksperdirühm ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/581/EÜ (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. veebruari 2012. aasta otsust, millega luuakse kuritegevuse andmetega seotud poliitikavajadusi käsitlev komisjoni eksperdirühm ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/581/EÜ (30),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. juuni 2007. aasta soovitust 2007/425/EÜ, millega määratakse kindlaks meetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) täitmise tagamiseks (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. juuni 2007. aasta soovitust 2007/425/EÜ, millega määratakse kindlaks meetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) täitmise tagamiseks (31),

| — | võttes arvesse Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatust Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades) kohta (2010/0817(COD), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatust Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades) kohta (2010/0817(COD),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2012. aasta direktiiv kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (COM(2012)0085), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2012. aasta direktiiv kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (COM(2012)0085),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2011. aasta direktiiv, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (COM(2011)0895), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu direktiiv riigihangete kohta (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2011. aasta direktiiv, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (COM(2011)0895), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu direktiiv riigihangete kohta (COM(2011)0896),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. veebruari 2013. aasta direktiiv finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (COM(2013)0045), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. veebruari 2013. aasta direktiiv finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (COM(2013)0045),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. veebruari 2013. aasta määrus raha ülekandmisel edastatava teabe kohta (COM(2013)0044), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. veebruari 2013. aasta määrus raha ülekandmisel edastatava teabe kohta (COM(2013)0044),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2012. aasta määrus, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (COM(2012)0499), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2012. aasta määrus, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (COM(2012)0499),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. novembri 2012. aasta määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 seoses Euroopa tasandi erakondade rahastamisega (COM(2012)0712), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. novembri 2012. aasta määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 seoses Euroopa tasandi erakondade rahastamisega (COM(2012)0712),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse euro ja muude vääringute kriminaalõiguslikku kaitset võltsimise vastu ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2000/383/JSK (COM(2013)0042), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse euro ja muude vääringute kriminaalõiguslikku kaitset võltsimise vastu ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2000/383/JSK (COM(2013)0042),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2005/222/JSK (COM(2010)0517), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2005/222/JSK (COM(2010)0517),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üksikisikute kaitse kohta seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumise kohta (COM(2012)0010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üksikisikute kaitse kohta seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumise kohta (COM(2012)0010),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (COM(2012)0011),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil (COM(2012)0363),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (COM(2013)0534) ning ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta (COM(2013)0534) ning ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta (COM(2013)0535),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Prokuratuuri asutamine ja Eurojusti reformimine liidu finantshuvide paremaks kaitsmiseks” (COM(2013)0532), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Prokuratuuri asutamine ja Eurojusti reformimine liidu finantshuvide paremaks kaitsmiseks” (COM(2013)0532),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Prokuratuuri asutamise etapiviisiline ettevalmistamine: OLAFi juhtimise parandamine ja juurdlustega seotud menetlustagatiste tugevdamine” (COM(2013)0533), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Prokuratuuri asutamise etapiviisiline ettevalmistamine: OLAFi juhtimise parandamine ja juurdlustega seotud menetlustagatiste tugevdamine” (COM(2013)0533),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum” (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum” (JOIN(2013)0001),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks” (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks” (COM(2012)0722),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Avatud ja turvalise Euroopa ülesehitamine: siseasjade eelarve aastateks 2014–2020” (COM(2011)0749), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Avatud ja turvalise Euroopa ülesehitamine: siseasjade eelarve aastateks 2014–2020” (COM(2011)0749),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi sisejulgeoleku strateegia rakendamise esimene aastaaruanne” (COM(2011)0790), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi sisejulgeoleku strateegia rakendamise esimene aastaaruanne” (COM(2011)0790),

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Varipangandus” (COM(2012)0102), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Varipangandus” (COM(2012)0102),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Võitlus kuritegevusega digitaalajastul: küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse loomine” (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Võitlus kuritegevusega digitaalajastul: küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse loomine” (COM(2012)0140),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Interneti hasartmängusid käsitleva tervikliku Euroopa raamistiku suunas” (COM(2012)0596), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Interneti hasartmängusid käsitleva tervikliku Euroopa raamistiku suunas” (COM(2012)0596),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Kuritegevuse näitajate hindamine Euroopa Liidus: statistikat käsitlev tegevuskava aastateks 2011–2015” (COM(2011)0713), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Kuritegevuse näitajate hindamine Euroopa Liidus: statistikat käsitlev tegevuskava aastateks 2011–2015” (COM(2011)0713),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule Euroopa Liidu kriminaalpreventsiooni võrgustiku hindamise kohta (COM(2012)0717), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule Euroopa Liidu kriminaalpreventsiooni võrgustiku hindamise kohta (COM(2012)0717),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) (Prümi otsus) rakendamise kohta (COM(2012)0732), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) (Prümi otsus) rakendamise kohta (COM(2012)0732),

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Euroopa integreerituma kaardi-, interneti- ja mobiilimaksete turu saavutamine” (COM(2011)0941), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Euroopa integreerituma kaardi-, interneti- ja mobiilimaksete turu saavutamine” (COM(2011)0941),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule konkreetsete viiside kohta, kuidas tugevdada võitlust maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu, sealhulgas seoses kolmandate riikidega (COM(2012)0351), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule konkreetsete viiside kohta, kuidas tugevdada võitlust maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu, sealhulgas seoses kolmandate riikidega (COM(2012)0351),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi kriminaalpoliitika suunas: kriminaalõigus Euroopa Liidu poliitika rakendamise teenistuses” (COM(2011)0573), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi kriminaalpoliitika suunas: kriminaalõigus Euroopa Liidu poliitika rakendamise teenistuses” (COM(2011)0573),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2011. aasta aruannet nõukogule korra kohta, mille alusel Euroopa Liit osaleb Euroopa Nõukogu korruptsioonivastases riikide ühenduses (GRECO) (COM(2011)0307), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2011. aasta aruannet nõukogule korra kohta, mille alusel Euroopa Liit osaleb Euroopa Nõukogu korruptsioonivastases riikide ühenduses (GRECO) (COM(2011)0307),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Organiseeritud kuritegevusest saadud tulu: meetmed kuritegevuse mittetasuvaks muutmisel” (COM(2008)0766), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Organiseeritud kuritegevusest saadud tulu: meetmed kuritegevuse mittetasuvaks muutmisel” (COM(2008)0766),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku rollist võitluses organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu Euroopa Liidus (COM(2007)0644), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku rollist võitluses organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu Euroopa Liidus (COM(2007)0644),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile organiseeritud kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise kohta finantssektoris (COM(2004)0262), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile organiseeritud kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise kohta finantssektoris (COM(2004)0262),

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti, mis käsitleb ELi tasandi õigusakti rakendamise võimalikkust tunnistajate ja õiguskaitseasutustega koostööd tegevate isikute kaitse valdkonnas (COM(2007)0693), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti, mis käsitleb ELi tasandi õigusakti rakendamise võimalikkust tunnistajate ja õiguskaitseasutustega koostööd tegevate isikute kaitse valdkonnas (COM(2007)0693),

| — | võttes arvesse oma 7. juuni 2005. aasta soovitust nõukogule terrorismi rahastamise vastase võitluse kohta (32), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuni 2005. aasta soovitust nõukogule terrorismi rahastamise vastase võitluse kohta (32),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni maksunduse ja arengu ning koostöö kohta arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes (33), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni maksunduse ja arengu ning koostöö kohta arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes (33),

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel (34), 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse kohta ELis (35), 22. mai 2012. aasta resolutsiooni ELi lähenemisviisi kohta kriminaalõigusele (36) ja 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni võistluste tulemuste kokkuleppimise ja korruptsiooni kohta spordis (37), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel (34), 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse kohta ELis (35), 22. mai 2012. aasta resolutsiooni ELi lähenemisviisi kohta kriminaalõigusele (36) ja 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni võistluste tulemuste kokkuleppimise ja korruptsiooni kohta spordis (37),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega Euroopa Komisjonile Euroopa Liidu haldusmenetlusõiguse kohta (38), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni soovitustega Euroopa Komisjonile Euroopa Liidu haldusmenetlusõiguse kohta (38),

| — | võttes arvesse oma 21. mai 2013. aasta resolutsiooni maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastase võitluse kohta (39), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. mai 2013. aasta resolutsiooni maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastase võitluse kohta (39),

| — | võttes arvesse oma 11. juuni 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kohta ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (vahearuanne) (40), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. juuni 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu kohta ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (vahearuanne) (40),

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta deklaratsiooni jõupingutuste kohta korruptsiooni vastu võitlemisel (41), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta deklaratsiooni jõupingutuste kohta korruptsiooni vastu võitlemisel (41),

| — | võttes arvesse Europoli, Eurojusti ja Frontexi ühisaruannet Euroopa Liidu sisejulgeoleku kohta (2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli, Eurojusti ja Frontexi ühisaruannet Euroopa Liidu sisejulgeoleku kohta (2010),

| — | võttes arvesse Eurojusti mitmeaastast strateegilist kava aastateks 2012–2014 ja Eurojusti 2011. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurojusti mitmeaastast strateegilist kava aastateks 2012–2014 ja Eurojusti 2011. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse Europoli 2013. aasta märtsi aruannet raske ja organiseeritud kuritegevuse ohu hindamise (SOCTA) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli 2013. aasta märtsi aruannet raske ja organiseeritud kuritegevuse ohu hindamise (SOCTA) kohta,

| — | võttes arvesse Europoli 2012. aasta aruannet kaardimaksepettustega põhjustatud kahju kohta ELis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli 2012. aasta aruannet kaardimaksepettustega põhjustatud kahju kohta ELis,

| — | võttes arvesse Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse ja Europoli 2013. aasta jaanuari ühisaruannet uimastiturgude kohta „EU Drug Markets Report – A Strategic Analysis”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse ja Europoli 2013. aasta jaanuari ühisaruannet uimastiturgude kohta „EU Drug Markets Report – A Strategic Analysis”,

| — | võttes arvesse 13. juuni 2011. aasta arvamust 14/2011 andmekaitse kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega seotud andmekaitseküsimuste kohta, mille võttis vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 alusel loodud töörühm 24. oktoobril 1995. aastal seoses üksikisikute kaitsega isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumisega (42), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. juuni 2011. aasta arvamust 14/2011 andmekaitse kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega seotud andmekaitseküsimuste kohta, mille võttis vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 alusel loodud töörühm 24. oktoobril 1995. aastal seoses üksikisikute kaitsega isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumisega (42),

| — | võttes arvesse avalike arutelude, töödokumentide ja vahearuande teemal toimunud arutelude ja kõrgete ametiisikutega arvamuste vahetuse järeldusi ning kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni delegatsioonide lähetuste järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse avalike arutelude, töödokumentide ja vahearuande teemal toimunud arutelude ja kõrgete ametiisikutega arvamuste vahetuse järeldusi ning kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni delegatsioonide lähetuste järeldusi,

| — | võttes arvesse organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni jaoks vajalike kõrgetasemeliste ekspertide panust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni jaoks vajalike kõrgetasemeliste ekspertide panust,

| — | võttes arvesse riikide parlamentidele saadetud küsimustiku vastuseid nende osa kohta võitluses organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu ja nende kogemusi selles valdkonnas ning Brüsselis 7. mail 2013. aastal toimunud samateemalise parlamentidevahelise kohtumise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse riikide parlamentidele saadetud küsimustiku vastuseid nende osa kohta võitluses organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu ja nende kogemusi selles valdkonnas ning Brüsselis 7. mail 2013. aastal toimunud samateemalise parlamentidevahelise kohtumise tulemusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni aruannet (A7-0307/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni aruannet (A7-0307/2013),

Organiseeritud kuritegevus, korruptsioon ja rahapesu

| A. | arvestades, et organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjonile (CRIM) anti volitused uurida organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ulatust, tuginedes parimatele olemasolevatele ohtude hindamistele, ning esitada asjakohaseid meetmeid, millega EL saaks neid ohte ennetada, nendega tegelda ja nende vastu võidelda rahvusvahelisel, Euroopa ja riigi tasandil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjonile (CRIM) anti volitused uurida organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ulatust, tuginedes parimatele olemasolevatele ohtude hindamistele, ning esitada asjakohaseid meetmeid, millega EL saaks neid ohte ennetada, nendega tegelda ja nende vastu võidelda rahvusvahelisel, Euroopa ja riigi tasandil;

| B. | arvestades, et kuritegelikud organisatsioonid on oma tegevusulatust rahvusvahelisel tasandil järk-järgult laiendanud, samuti majandusliku üleilmastumise ja uute tehnoloogiate kasutuselevõtuga kaasnevaid võimalusi ning tihendades koostööd teiste riikide kuritegelike rühmitustega (näiteks Lõuna-Ameerika narkokartellid ja vene keelt kõnelevad organiseeritud kuritegelikud rühmitused), et ära jagada turge ja mõjupiirkondi; arvestades, et kuritegelikud rühmitused muudavad oma tegevust üha mitmekesisemaks ning tekivad sidemed uimastiäri, inimkaubanduse, ebaseadusliku sisserände, ebaseadusliku relvaäri ja rahapesuga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kuritegelikud organisatsioonid on oma tegevusulatust rahvusvahelisel tasandil järk-järgult laiendanud, samuti majandusliku üleilmastumise ja uute tehnoloogiate kasutuselevõtuga kaasnevaid võimalusi ning tihendades koostööd teiste riikide kuritegelike rühmitustega (näiteks Lõuna-Ameerika narkokartellid ja vene keelt kõnelevad organiseeritud kuritegelikud rühmitused), et ära jagada turge ja mõjupiirkondi; arvestades, et kuritegelikud rühmitused muudavad oma tegevust üha mitmekesisemaks ning tekivad sidemed uimastiäri, inimkaubanduse, ebaseadusliku sisserände, ebaseadusliku relvaäri ja rahapesuga;

| C. | arvestades, et korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus on kulude poolest ELi majanduse peamised ohuallikad; arvestades, et kuritegelike organisatsioonide tulud ja infiltreerumisvõime on märkimisväärselt paranenud, kuna nad on tegevad paljudes valdkondades, millest enamiku üle teostab järelevalvet avalik sektor; arvestades, et organiseeritud kuritegevus sarnaneb üha rohkem üleilmse majandusüksusega, mis tegeleb üha enam ettevõtlusega ja spetsialiseerub samal ajal erinevate ebaseaduslike, kuid üha rohkem ka seaduslike toodete ja teenustega varustamisele, ning mõjutab üha tugevamalt Euroopa ja maailma majandust, vähendades tuntavalt liikmesriikide ja kogu ELi maksutulu ja tekitades hinnanguliselt ettevõtlusele igal aastal kahju üle 670 miljardi euro; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus on kulude poolest ELi majanduse peamised ohuallikad; arvestades, et kuritegelike organisatsioonide tulud ja infiltreerumisvõime on märkimisväärselt paranenud, kuna nad on tegevad paljudes valdkondades, millest enamiku üle teostab järelevalvet avalik sektor; arvestades, et organiseeritud kuritegevus sarnaneb üha rohkem üleilmse majandusüksusega, mis tegeleb üha enam ettevõtlusega ja spetsialiseerub samal ajal erinevate ebaseaduslike, kuid üha rohkem ka seaduslike toodete ja teenustega varustamisele, ning mõjutab üha tugevamalt Euroopa ja maailma majandust, vähendades tuntavalt liikmesriikide ja kogu ELi maksutulu ja tekitades hinnanguliselt ettevõtlusele igal aastal kahju üle 670 miljardi euro;

| D. | arvestades, et organiseeritud kuritegevus on ohvrite arvu poolest üks peamisi ELi sisejulgeoleku piiriüleseid ohte; arvestades, et organiseeritud kuritegevus teenib tohutut kasumit sellisest tegevusest nagu inimkaubandus, elundite, relvade, narkootikumide ja nende lähteainete, tuuma-, radioloogiliste, bioloogiliste ja keemiliste ainete ning ravimite, s.h retseptiravimite, kaitstud looma- ja taimeliikide ning nende osade, iga liiki tubaka, kunstiteoste ja muude sageli võltsitud toodetega ebaseaduslik kauplemine ja nende salakaubavedu ning igapäevaste tarbekaupade, näiteks toiduainete ja farmaatsiatoodete võltsimine; arvestades, et selline kaubandus põhjustab ELile ja selle liikmesriikidele maksukahju, kahjustab tarbijaid, rahvatervist ja tootjaid ning võib peale selle soodustada teiste organiseeritud kuritegevuse vormide levimist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et organiseeritud kuritegevus on ohvrite arvu poolest üks peamisi ELi sisejulgeoleku piiriüleseid ohte; arvestades, et organiseeritud kuritegevus teenib tohutut kasumit sellisest tegevusest nagu inimkaubandus, elundite, relvade, narkootikumide ja nende lähteainete, tuuma-, radioloogiliste, bioloogiliste ja keemiliste ainete ning ravimite, s.h retseptiravimite, kaitstud looma- ja taimeliikide ning nende osade, iga liiki tubaka, kunstiteoste ja muude sageli võltsitud toodetega ebaseaduslik kauplemine ja nende salakaubavedu ning igapäevaste tarbekaupade, näiteks toiduainete ja farmaatsiatoodete võltsimine; arvestades, et selline kaubandus põhjustab ELile ja selle liikmesriikidele maksukahju, kahjustab tarbijaid, rahvatervist ja tootjaid ning võib peale selle soodustada teiste organiseeritud kuritegevuse vormide levimist;

| E. | arvestades, et organiseeritud ja maffialaadne kuritegevus keskkonna valdkonnas – jäätmete erinevat laadi ebaseaduslik kaubandus ja käitlemine ning keskkonna-, maastiku-, kunsti- ja kultuuripärandi hävitamine – omandab üha rahvusvahelisemat mõõdet, mis nõuab tõhusama ühistegevuse jaoks kõikide ELi liikmesriikide ühist jõupingutust, et ennetada nn ökomaffia tegevust ja selle vastu võidelda; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et organiseeritud ja maffialaadne kuritegevus keskkonna valdkonnas – jäätmete erinevat laadi ebaseaduslik kaubandus ja käitlemine ning keskkonna-, maastiku-, kunsti- ja kultuuripärandi hävitamine – omandab üha rahvusvahelisemat mõõdet, mis nõuab tõhusama ühistegevuse jaoks kõikide ELi liikmesriikide ühist jõupingutust, et ennetada nn ökomaffia tegevust ja selle vastu võidelda;

| F. | arvestades, et paljud kuritegelikud organisatsioonid on võrgustikulaadse struktuuriga, mida iseloomustab suur paindlikkus, mobiilsus, seotus ja rahvusvahelisus, samuti tähelepanuväärne sisseimbumis- ja kohanemisvõime; arvestades, et kuritegelike organisatsioonide seas on täheldatud kasvavat suundumust üksteist abistada: muuhulgas oma uue rahvusvahelise struktuuri ja tegevuse mitmekesistamise kaudu on neil õnnestunud ületada keelelised ja ärihuvide erinevused, et liikuda ühise kaubanduse suunas, vähendades niiviisi kulusid ja suurendades ülemaailmse majanduskriisi ajal oma kasumit; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et paljud kuritegelikud organisatsioonid on võrgustikulaadse struktuuriga, mida iseloomustab suur paindlikkus, mobiilsus, seotus ja rahvusvahelisus, samuti tähelepanuväärne sisseimbumis- ja kohanemisvõime; arvestades, et kuritegelike organisatsioonide seas on täheldatud kasvavat suundumust üksteist abistada: muuhulgas oma uue rahvusvahelise struktuuri ja tegevuse mitmekesistamise kaudu on neil õnnestunud ületada keelelised ja ärihuvide erinevused, et liikuda ühise kaubanduse suunas, vähendades niiviisi kulusid ja suurendades ülemaailmse majanduskriisi ajal oma kasumit;

| G. | arvestades, et Europoli 2013. aasta raske ja organiseeritud kuritegevuse ohu hindamise (SOCTA) aruande kohaselt tegutseb Euroopa Liidus 3 600 rahvusvahelist kuritegelikku organisatsiooni, millest 70 % on geograafiliselt heterogeense koosseisu ja tegevusulatusega ning üle 30 % tegeleb mitme kuritegevuse liigiga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Europoli 2013. aasta raske ja organiseeritud kuritegevuse ohu hindamise (SOCTA) aruande kohaselt tegutseb Euroopa Liidus 3 600 rahvusvahelist kuritegelikku organisatsiooni, millest 70 % on geograafiliselt heterogeense koosseisu ja tegevusulatusega ning üle 30 % tegeleb mitme kuritegevuse liigiga;

| H. | arvestades, et Europolil tuleb liikmesriikidest saadud asjakohase teabe põhjal hinnata teatud organiseeritud kuritegevuse rühmituste tegevuse ulatust ELi sise- ja välispiiridel ning seda, milliseid ELi toimimise lepingu artiklis 83 loetletud eriti ohtlikke piiriülese mõõtmega kuritegusid nad toime panevad, keskendudes iga kord erinevale konkreetsele valdkonnale, ning et hindamise üle teostab hoolikat järelevalvet Euroopa Parlament, liikmesriikide parlamendid ja teised asjaomased institutsioonid, et suunata paremini ELi meetmeid ning politsei ja õigusasutuste vahelist koostööd liikmesriikides, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning tagada nende lisandväärtus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Europolil tuleb liikmesriikidest saadud asjakohase teabe põhjal hinnata teatud organiseeritud kuritegevuse rühmituste tegevuse ulatust ELi sise- ja välispiiridel ning seda, milliseid ELi toimimise lepingu artiklis 83 loetletud eriti ohtlikke piiriülese mõõtmega kuritegusid nad toime panevad, keskendudes iga kord erinevale konkreetsele valdkonnale, ning et hindamise üle teostab hoolikat järelevalvet Euroopa Parlament, liikmesriikide parlamendid ja teised asjaomased institutsioonid, et suunata paremini ELi meetmeid ning politsei ja õigusasutuste vahelist koostööd liikmesriikides, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning tagada nende lisandväärtus;

| I. | arvestades, et kuritegelikud organisatsioonid võivad ära kasutada halli tsooni kokkumänguks teiste isikutega ja võivad antud tegevuse arendamiseks ühendada jõud nn valgekraedega (ettevõtjatega, kõigi otsustustasandi ametnikega, poliitikutega, pangandustöötajatega, spetsialistidega jne), kes ise kuritegelike organisatsioonide struktuuri kuulumata sõlmivad nendega vastastikku kasulikke ärisidemeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kuritegelikud organisatsioonid võivad ära kasutada halli tsooni kokkumänguks teiste isikutega ja võivad antud tegevuse arendamiseks ühendada jõud nn valgekraedega (ettevõtjatega, kõigi otsustustasandi ametnikega, poliitikutega, pangandustöötajatega, spetsialistidega jne), kes ise kuritegelike organisatsioonide struktuuri kuulumata sõlmivad nendega vastastikku kasulikke ärisidemeid;

| J. | arvestades, et UNODCi edastatud teabe põhjal on maffialaadsete organisatsioonide rahvusvahelise uimastiäriga seotud rahavood hõlmanud paljudel juhtudel eri riikide pangandusasutusi maailmas, mistõttu on väga vajalik rahvusvahelisel tasandil koordineeritud uurimistegevus, mis panganduskanalite kaudu juhataks finantssektori ettevõtjateni, kes on seotud rahvusvahelise uimastikaubandusega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et UNODCi edastatud teabe põhjal on maffialaadsete organisatsioonide rahvusvahelise uimastiäriga seotud rahavood hõlmanud paljudel juhtudel eri riikide pangandusasutusi maailmas, mistõttu on väga vajalik rahvusvahelisel tasandil koordineeritud uurimistegevus, mis panganduskanalite kaudu juhataks finantssektori ettevõtjateni, kes on seotud rahvusvahelise uimastikaubandusega;

| K. | arvestades, et viimaste aastate majanduskriis on märkimisväärselt mõjutanud organiseeritud kuritegevuse huvide muutumist, kuna on osatud kiiresti leida kriisiga kaasnevaid uusi võimalusi, ja et majanduskriis, mis toob kaasa uue, paremaid elu- ja töötingimusi otsiva immigrantide laine, võib aidata kuritegelikel organisatsioonidel aeg-ajalt leida uusi ohvreid ärakasutamiseks ja koostööks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et viimaste aastate majanduskriis on märkimisväärselt mõjutanud organiseeritud kuritegevuse huvide muutumist, kuna on osatud kiiresti leida kriisiga kaasnevaid uusi võimalusi, ja et majanduskriis, mis toob kaasa uue, paremaid elu- ja töötingimusi otsiva immigrantide laine, võib aidata kuritegelikel organisatsioonidel aeg-ajalt leida uusi ohvreid ärakasutamiseks ja koostööks;

| L. | arvestades, et kaasaegsete kuritegelike organisatsioonide üks iseloomulikumaid omadusi on ettevõtlusega tegelemine ja tegevuse arendamine, mis on suunatud kaupade ja teenuste turunõudluse rahuldamisele koostöös teiste kuritegelike või seaduslike ettevõtjatega, ja pidev liikumine näiliselt seadusliku tegevuse, korrumpeerunud ja hirmutava tegutsemisviisi ja ebaseaduslike eesmärkide täideviimise (näiteks rahapesu) vahel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kaasaegsete kuritegelike organisatsioonide üks iseloomulikumaid omadusi on ettevõtlusega tegelemine ja tegevuse arendamine, mis on suunatud kaupade ja teenuste turunõudluse rahuldamisele koostöös teiste kuritegelike või seaduslike ettevõtjatega, ja pidev liikumine näiliselt seadusliku tegevuse, korrumpeerunud ja hirmutava tegutsemisviisi ja ebaseaduslike eesmärkide täideviimise (näiteks rahapesu) vahel;

| M. | arvestades, et organiseeritud kuritegevuse rahvusvahelise mõõtme suurenemisele aitab kaasa transpordivahendite, järeleproovitud teekondade ja olemasoleva infrastruktuuri ärakasutamise lihtsus kuritegelike rühmituste poolt ka väljaspool ELi; arvestades, et organiseeritud kuritegevus võib hakata ära kasutama praegu käimasoleva teabe- ja transporditaristu parandamise tulemusi, eelkõige Aafrika mandril, et lihtsustada oma ebaseaduslikku äritegevust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et organiseeritud kuritegevuse rahvusvahelise mõõtme suurenemisele aitab kaasa transpordivahendite, järeleproovitud teekondade ja olemasoleva infrastruktuuri ärakasutamise lihtsus kuritegelike rühmituste poolt ka väljaspool ELi; arvestades, et organiseeritud kuritegevus võib hakata ära kasutama praegu käimasoleva teabe- ja transporditaristu parandamise tulemusi, eelkõige Aafrika mandril, et lihtsustada oma ebaseaduslikku äritegevust;

| N. | arvestades, et inim-, relva- ja uimasti- (ning nende lähteainete) kaubandus ja enamiku Euroopas tegutsevate kuritegelike rühmituste rahapesu liigub jätkuvalt mööda Euroopa ja eriti Lääne-Balkani marsruuti; arvestades, et Euroopa Liitu toodud heroiini veetakse erinevaid teid pidi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et inim-, relva- ja uimasti- (ning nende lähteainete) kaubandus ja enamiku Euroopas tegutsevate kuritegelike rühmituste rahapesu liigub jätkuvalt mööda Euroopa ja eriti Lääne-Balkani marsruuti; arvestades, et Euroopa Liitu toodud heroiini veetakse erinevaid teid pidi;

| O. | arvestades, et inimkaubanduse ohvreid värvatakse, transporditakse või varjatakse jõu, sunni või pettusega seksuaalse ärakasutamise, sunniviisilise töö või teenuste osutamise eesmärgil, mis hõlmavad kerjamist, orjust, kuritegevust, koduabilise töid, lapsendamist või sundabiellumist või elundite eemaldamist; arvestades, et neid ohvreid kasutatakse ära ja nad on täielikult alistatud nendega kauplejatele või nende ärakasutajatele, kes nõuavad neilt tohutute võlgade tagasimaksmist, sageli võetakse neilt ära isikut tõendavad dokumendid, nad pannakse luku taha ja isoleeritakse, neid ähvardatakse, elades hirmus ja kättemaksuihas, ilma rahata ja kohalikke ametivõime kartes, kaotavad nad igasuguse lootuse; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et inimkaubanduse ohvreid värvatakse, transporditakse või varjatakse jõu, sunni või pettusega seksuaalse ärakasutamise, sunniviisilise töö või teenuste osutamise eesmärgil, mis hõlmavad kerjamist, orjust, kuritegevust, koduabilise töid, lapsendamist või sundabiellumist või elundite eemaldamist; arvestades, et neid ohvreid kasutatakse ära ja nad on täielikult alistatud nendega kauplejatele või nende ärakasutajatele, kes nõuavad neilt tohutute võlgade tagasimaksmist, sageli võetakse neilt ära isikut tõendavad dokumendid, nad pannakse luku taha ja isoleeritakse, neid ähvardatakse, elades hirmus ja kättemaksuihas, ilma rahata ja kohalikke ametivõime kartes, kaotavad nad igasuguse lootuse;

| P. | arvestades, et inimkaubanduse, elundikaubanduse, sunniviisilise prostitutsiooni, inimeste orjastamise ja sunnitöölaagrite seotud tegevust juhivad sageli rahvusvahelised kuritegelikud organisatsioonid; arvestades, et eriti inimkaubandus toob igal aastal hinnanguliselt 25 miljardit eurot kasumit ja see kuritegelik nähtus mõjutab kõiki ELi liikmesriike; arvestades, et looduslike liikide ja nende osadega kauplemisest saadav hinnanguline tulu on 18–26 miljardit eurot aastas ja et EL on peamine sihtturg maailmas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et inimkaubanduse, elundikaubanduse, sunniviisilise prostitutsiooni, inimeste orjastamise ja sunnitöölaagrite seotud tegevust juhivad sageli rahvusvahelised kuritegelikud organisatsioonid; arvestades, et eriti inimkaubandus toob igal aastal hinnanguliselt 25 miljardit eurot kasumit ja see kuritegelik nähtus mõjutab kõiki ELi liikmesriike; arvestades, et looduslike liikide ja nende osadega kauplemisest saadav hinnanguline tulu on 18–26 miljardit eurot aastas ja et EL on peamine sihtturg maailmas;

| Q. | arvestades, et kuigi inimkaubandus areneb koos muutuvate sotsiaal-majanduslike tingimustega, pärinevad ohvrid peamiselt riikidest ja piirkondadest, mida iseloomustavad majanduslikud ja sotsiaalsed raskused, ning arvestades, et haavatavust põhjustavad tegurid ei ole aastate vältel muutunud; arvestades, et muud inimkaubanduse põhjused hõlmavad õitsvat seksitööstust ning nõudlust odava tööjõu ja toodete järele, ning arvestades, et inimkaubanduse ohvriks sattumise ühine tegur on üldiselt väljavaade enda ja/või oma perekonna paremale elukvaliteedile ja elule; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kuigi inimkaubandus areneb koos muutuvate sotsiaal-majanduslike tingimustega, pärinevad ohvrid peamiselt riikidest ja piirkondadest, mida iseloomustavad majanduslikud ja sotsiaalsed raskused, ning arvestades, et haavatavust põhjustavad tegurid ei ole aastate vältel muutunud; arvestades, et muud inimkaubanduse põhjused hõlmavad õitsvat seksitööstust ning nõudlust odava tööjõu ja toodete järele, ning arvestades, et inimkaubanduse ohvriks sattumise ühine tegur on üldiselt väljavaade enda ja/või oma perekonna paremale elukvaliteedile ja elule;

| R. | arvestades, et kuigi inimkaubanduse täpset ulatust ELis ei ole ikka veel kerge kindlaks teha, sest see kuulub sageli muude kuriteoliikide alla, seda ei dokumenteerita ega uurita vajalikul määral, on ELi liikmesriikides sunniviisilise töö tegijaid kokku arvatavasti 880 000, kellest 270 000 on seksuaalse ärakasutamise ohvrid ning enamik neist on naised; arvestades, et inimkaubandus ja inimeste orjastamine on väga tulutoovad kuriteoliigid, millega sageli tegelevad rahvusvahelised kuritegelikud organisatsioonid; arvestades, et kõik ELi riigid puutuvad sellega kokku, kuid kõik neist ei ole veel ratifitseerinud kõiki asjakohaseid rahvusvahelisi õigusakte, mis muudaks inimkaubanduse vastase võitluse tulemuslikumaks; arvestades eeskätt, et inimkaubanduse tõkestamist ja inimkaubandusevastast võitlust käsitleva direktiivi 2011/36/EL on täielikult üle võtnud ja rakendanud ainult üheksa liikmesriik ning komisjon ei ole siiani täiel määral ellu viinud inimkaubanduse kaotamist käsitlevat ELi strateegiat aastateks 2012–2016; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kuigi inimkaubanduse täpset ulatust ELis ei ole ikka veel kerge kindlaks teha, sest see kuulub sageli muude kuriteoliikide alla, seda ei dokumenteerita ega uurita vajalikul määral, on ELi liikmesriikides sunniviisilise töö tegijaid kokku arvatavasti 880 000, kellest 270 000 on seksuaalse ärakasutamise ohvrid ning enamik neist on naised; arvestades, et inimkaubandus ja inimeste orjastamine on väga tulutoovad kuriteoliigid, millega sageli tegelevad rahvusvahelised kuritegelikud organisatsioonid; arvestades, et kõik ELi riigid puutuvad sellega kokku, kuid kõik neist ei ole veel ratifitseerinud kõiki asjakohaseid rahvusvahelisi õigusakte, mis muudaks inimkaubanduse vastase võitluse tulemuslikumaks; arvestades eeskätt, et inimkaubanduse tõkestamist ja inimkaubandusevastast võitlust käsitleva direktiivi 2011/36/EL on täielikult üle võtnud ja rakendanud ainult üheksa liikmesriik ning komisjon ei ole siiani täiel määral ellu viinud inimkaubanduse kaotamist käsitlevat ELi strateegiat aastateks 2012–2016;

| S. | arvestades, et ebaseaduslik sigaretiäri tekitab igal aastal maksukahju umbes 10 miljardit eurot; arvestades, et väikerelvadega kaubitsemise käive on maailmas 130 kuni 250 miljoni eurot aastas ning Euroopas ringleb üle 10 miljoni ebaseadusliku relva, mis on tõsine oht nii kodanike turvalisusele kui ka seaduslikkusele; arvestades, et võltsravimeid, millest mõned on tervist kahjustavad või eluohtlikud, pakutakse eurooplastele soodsa hinnaga 30 000 veebisaidil, millest 97 % on ebaseaduslikud, ning selliste ravimite hinnanguline mõju Euroopa rahvatervisele on kuni 3 miljardit eurot aastas, kusjuures valdav osa võltsravimitest on pärit Hiinast ja Indiast; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ebaseaduslik sigaretiäri tekitab igal aastal maksukahju umbes 10 miljardit eurot; arvestades, et väikerelvadega kaubitsemise käive on maailmas 130 kuni 250 miljoni eurot aastas ning Euroopas ringleb üle 10 miljoni ebaseadusliku relva, mis on tõsine oht nii kodanike turvalisusele kui ka seaduslikkusele; arvestades, et võltsravimeid, millest mõned on tervist kahjustavad või eluohtlikud, pakutakse eurooplastele soodsa hinnaga 30 000 veebisaidil, millest 97 % on ebaseaduslikud, ning selliste ravimite hinnanguline mõju Euroopa rahvatervisele on kuni 3 miljardit eurot aastas, kusjuures valdav osa võltsravimitest on pärit Hiinast ja Indiast;

| T. | arvestades, et rändajate inimõigusi ELis käsitleva ÜRO eriraportööri hiljutises aruandes esitatakse tõendeid, mis viitavad sellele, et paljudes Frontexi kinnipidamiskeskustes koheldakse rändajaid viisil, mis on vastuolus nende põhiõigustega; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et rändajate inimõigusi ELis käsitleva ÜRO eriraportööri hiljutises aruandes esitatakse tõendeid, mis viitavad sellele, et paljudes Frontexi kinnipidamiskeskustes koheldakse rändajaid viisil, mis on vastuolus nende põhiõigustega;

| U. | arvestades, et interneti väärkasutamine võimaldab organiseeritud kuritegevusel suurendada psühhoaktiivsete ainete, tulirelvade, lõhkeainete koostisosade, valeraha, võltsitud ja muude intellektuaalomandiõigust rikkuvate toodete ja teenuste, väljasuremisohus looma- ja taimeliikide ebaseaduslikku kaubandust, hoiduda kõrvale ehtsa kauba eest tasutava aktsiisi ja muude maksude maksmisest ning katsetada järjest edukamalt kuritegevuse uute vormidega, ilmutades niiviisi murettekitavat võimet kohaneda uute tehnoloogiatega; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et interneti väärkasutamine võimaldab organiseeritud kuritegevusel suurendada psühhoaktiivsete ainete, tulirelvade, lõhkeainete koostisosade, valeraha, võltsitud ja muude intellektuaalomandiõigust rikkuvate toodete ja teenuste, väljasuremisohus looma- ja taimeliikide ebaseaduslikku kaubandust, hoiduda kõrvale ehtsa kauba eest tasutava aktsiisi ja muude maksude maksmisest ning katsetada järjest edukamalt kuritegevuse uute vormidega, ilmutades niiviisi murettekitavat võimet kohaneda uute tehnoloogiatega;

| V. | arvestades, et küberkuritegevus kahjustab aina rohkem majandust ja ühiskonda, mõjutab miljoneid tarbijaid ning tekitab aastas ligi 290 miljardi euro väärtuses (43) kahju; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et küberkuritegevus kahjustab aina rohkem majandust ja ühiskonda, mõjutab miljoneid tarbijaid ning tekitab aastas ligi 290 miljardi euro väärtuses (43) kahju;

| W. | arvestades, et paljudel juhtudel kasutab organiseeritud kuritegevus ära korrumpeerunud ametnikke, kes muu hulgas võimaldavad juurdepääsu konfidentsiaalsele teabele, aitavad hankida võltsitud dokumente, mõjutada riigihankemenetlusi, pesta kuritegelikul teel saadud raha ja hoiduda kõrvale õigusasutuste ja politsei vastumeetmetest; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et paljudel juhtudel kasutab organiseeritud kuritegevus ära korrumpeerunud ametnikke, kes muu hulgas võimaldavad juurdepääsu konfidentsiaalsele teabele, aitavad hankida võltsitud dokumente, mõjutada riigihankemenetlusi, pesta kuritegelikul teel saadud raha ja hoiduda kõrvale õigusasutuste ja politsei vastumeetmetest;

| X. | arvestades, et Kesk- ja Lõuna-Ameerikast pärit kokaiini tuuakse Euroopasse Kirde-Euroopa, Ibeeria poolsaare ja Musta mere sadamate kaudu; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Kesk- ja Lõuna-Ameerikast pärit kokaiini tuuakse Euroopasse Kirde-Euroopa, Ibeeria poolsaare ja Musta mere sadamate kaudu;

| Y. | arvestades, et 2012. aastal ilmus Euroopa turule üle 70 uue psühhoaktiivse aine; arvestades, et organiseeritud kuritegevus kasutab üha sagedamini Euroopa Liidu eri piirkondades asuvaid salajasi laboreid, et muuta lubatud keemilisi aineid sünteetiliste uimastite lähteaineteks ja toota seejärel sünteetilisi uimasteid; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et 2012. aastal ilmus Euroopa turule üle 70 uue psühhoaktiivse aine; arvestades, et organiseeritud kuritegevus kasutab üha sagedamini Euroopa Liidu eri piirkondades asuvaid salajasi laboreid, et muuta lubatud keemilisi aineid sünteetiliste uimastite lähteaineteks ja toota seejärel sünteetilisi uimasteid;

| Z. | arvestades, et liikmesriikidel ja ELil on vaja tuvastada organiseeritud kuritegevuse suhteliselt uued valdkonnad, sealhulgas seaduslikku turgu kahjustav kauplemine haruldaste mineraalide ja varastatud metallidega ning mürgiste jäätmete kõrvaldamine, ja nende vastu võidelda; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et liikmesriikidel ja ELil on vaja tuvastada organiseeritud kuritegevuse suhteliselt uued valdkonnad, sealhulgas seaduslikku turgu kahjustav kauplemine haruldaste mineraalide ja varastatud metallidega ning mürgiste jäätmete kõrvaldamine, ja nende vastu võidelda;

| AA. | arvestades, et avalik ja erasektor puutub üha enam kokku ja lõimub, mistõttu esineb üha rohkem võimaliku huvide konflikti olukordi; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et avalik ja erasektor puutub üha enam kokku ja lõimub, mistõttu esineb üha rohkem võimaliku huvide konflikti olukordi;

| AB. | arvestades, et euroala üks vaenlasi on erinev tootlikkuse kasv liikmesriikides; arvestades, et see tekitab keskmises ja pikas perspektiivis konkurentsivõime erinevusi, mida ei saa lahendada rahalise devalveerimisega ning mis viib karmide ja poliitiliselt jätkusuutmatute kokkuhoiuprogrammideni, mille eesmärk on riigisisene devalveerimine; arvestades avaliku sektori süsteemset korruptsiooni, mis on peamine tõhusust ning välismaiseid otseinvesteeringuid ja innovatsiooni tõkestav asjaolu, takistades seega rahaliidu nõuetekohast toimimist; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et euroala üks vaenlasi on erinev tootlikkuse kasv liikmesriikides; arvestades, et see tekitab keskmises ja pikas perspektiivis konkurentsivõime erinevusi, mida ei saa lahendada rahalise devalveerimisega ning mis viib karmide ja poliitiliselt jätkusuutmatute kokkuhoiuprogrammideni, mille eesmärk on riigisisene devalveerimine; arvestades avaliku sektori süsteemset korruptsiooni, mis on peamine tõhusust ning välismaiseid otseinvesteeringuid ja innovatsiooni tõkestav asjaolu, takistades seega rahaliidu nõuetekohast toimimist;

| AC. | arvestades, et Maailmapanga andmetel moodustab korruptsioon 5 % kogu maailma SKPst (2,6 triljonit USA dollarit) ja igal aastal makstakse altkäemaksuna üle 1 triljoni USA dollari; arvestades, et korruptsioon annab kuni 10 % ettevõtluse kogukuludest maailmas ja 25 % hankelepingute kuludest arenguriikides (44); |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et Maailmapanga andmetel moodustab korruptsioon 5 % kogu maailma SKPst (2,6 triljonit USA dollarit) ja igal aastal makstakse altkäemaksuna üle 1 triljoni USA dollari; arvestades, et korruptsioon annab kuni 10 % ettevõtluse kogukuludest maailmas ja 25 % hankelepingute kuludest arenguriikides (44);

| AD. | arvestades, et ELi avalikus sektoris on esinenud vähemalt 20 miljonit pisikorruptsiooni juhtumit ja selle mõju levib kahtlemata ka liikmesriikide riigiasutustesse (ja vastavate poliitikute hulgas), mis vastutavad ELi toetuste ja teiste finantshuvide haldamise eest; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et ELi avalikus sektoris on esinenud vähemalt 20 miljonit pisikorruptsiooni juhtumit ja selle mõju levib kahtlemata ka liikmesriikide riigiasutustesse (ja vastavate poliitikute hulgas), mis vastutavad ELi toetuste ja teiste finantshuvide haldamise eest;

| AE. | arvestades, et suured musta raha vood võivad kahjustada rahandussektori stabiilsust ja mainet ning ohustada liidu siseturgu; arvestades, et vahendite täielik jälgitavus võib olla tähtis ja äärmiselt väärtuslik vahend rahapesu ja terrorismi rahastamise ennetamisel, uurimisel ja kindlakstegemisel; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et suured musta raha vood võivad kahjustada rahandussektori stabiilsust ja mainet ning ohustada liidu siseturgu; arvestades, et vahendite täielik jälgitavus võib olla tähtis ja äärmiselt väärtuslik vahend rahapesu ja terrorismi rahastamise ennetamisel, uurimisel ja kindlakstegemisel;

| AF. | arvestades, et kuigi uue tehnoloogia ja maksevahendite areng peaks muutma ühiskonna turvalisemaks ja suhteliselt sularahavabaks, on sularaha kasutamine endiselt igapäevane, nagu tõestab EKP statistika pangatähtede emiteerimise kohta, mis näitab, et alates 2002. aastast on (eriti suurema väärtusega) euro pangatähtede maht järjepidevalt kasvanud; arvestades, et õigusasutuste jaoks on jätkuvalt probleem suurtes kogustes ebaseadusliku päritoluga sularaha liikumine, mis on endiselt üks eelistatumaid meetodeid kriminaaltulu saatmiseks kodumaale;

  Kodanike ja seadusliku majanduse kaitse |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et kuigi uue tehnoloogia ja maksevahendite areng peaks muutma ühiskonna turvalisemaks ja suhteliselt sularahavabaks, on sularaha kasutamine endiselt igapäevane, nagu tõestab EKP statistika pangatähtede emiteerimise kohta, mis näitab, et alates 2002. aastast on (eriti suurema väärtusega) euro pangatähtede maht järjepidevalt kasvanud; arvestades, et õigusasutuste jaoks on jätkuvalt probleem suurtes kogustes ebaseadusliku päritoluga sularaha liikumine, mis on endiselt üks eelistatumaid meetodeid kriminaaltulu saatmiseks kodumaale;

| AG. | arvestades, et organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu levik ohustab tõsiselt kodanike ja tarbijate turvalisust, liikumisvabadust, ettevõtete kaitset, vaba ja ausat konkurentsi, vajadust vältida seda, et ebaseaduslike rahaliste vahendite ja varude kuhjumine ei moonutaks seaduslikku majandustsüklit, ning demokraatia aluspõhimõtteid, millest lähtuvad EL ja selle liikmesriigid; arvestades, et selliste nähtuste kaotamine nõuab järjekindlat poliitilist tahet kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu levik ohustab tõsiselt kodanike ja tarbijate turvalisust, liikumisvabadust, ettevõtete kaitset, vaba ja ausat konkurentsi, vajadust vältida seda, et ebaseaduslike rahaliste vahendite ja varude kuhjumine ei moonutaks seaduslikku majandustsüklit, ning demokraatia aluspõhimõtteid, millest lähtuvad EL ja selle liikmesriigid; arvestades, et selliste nähtuste kaotamine nõuab järjekindlat poliitilist tahet kõikidel tasanditel;

| AH. | arvestades, et organiseeritud kuritegevus on muu hulgas hirmutamise ja vägivalla kaudu segatud üha keerukamatesse ja tulusamatesse pettustesse, mis jätavad seadusliku majanduse ilma olulistest vahenditest ja seavad ohtu majanduskasvu, eriti rasketel aegadel nagu praegu; arvestades, et laiaulatuslik seaduslikku majandusse imbumise suurenemine, organiseeritud kuritegevus, korruptsioon ja rahapesu mõjuvad liikmesriikidele laastavalt; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et organiseeritud kuritegevus on muu hulgas hirmutamise ja vägivalla kaudu segatud üha keerukamatesse ja tulusamatesse pettustesse, mis jätavad seadusliku majanduse ilma olulistest vahenditest ja seavad ohtu majanduskasvu, eriti rasketel aegadel nagu praegu; arvestades, et laiaulatuslik seaduslikku majandusse imbumise suurenemine, organiseeritud kuritegevus, korruptsioon ja rahapesu mõjuvad liikmesriikidele laastavalt;

| AI. | arvestades, et ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) andmetel moodustavad ebaseadusliku tegevuse tulud maailmas umbes 3,6 % kogu maailma SKPst ja rahapesuga seotud rahavood moodustavad tänapäeval ligikaudu 2,7 % maailma SKPst; arvestades, et Euroopa Komisjoni hinnangul läheb korruptsioon ELis maksma umbes 120 miljardit eurot aastas ehk 1 % ELi SKPst; arvestades, et need on olulised vahendid, mis on majanduse ja sotsiaalse arengu, riigi rahanduse ja kodanike heaolu arvelt varastatud; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) andmetel moodustavad ebaseadusliku tegevuse tulud maailmas umbes 3,6 % kogu maailma SKPst ja rahapesuga seotud rahavood moodustavad tänapäeval ligikaudu 2,7 % maailma SKPst; arvestades, et Euroopa Komisjoni hinnangul läheb korruptsioon ELis maksma umbes 120 miljardit eurot aastas ehk 1 % ELi SKPst; arvestades, et need on olulised vahendid, mis on majanduse ja sotsiaalse arengu, riigi rahanduse ja kodanike heaolu arvelt varastatud;

| AJ. | arvestades, et kuritegelikud ja terrorirühmitused on üha tihedamalt seotud; arvestades, et lisaks tegelikele struktuurilistele sidemetele, esineb muu hulgas vastastikust teenete, raha ja materiaalse abi osutamist; arvestades, et sellised sidemed kujutavad endast tõsist ohtu ELi terviklikkusele ja kodanike julgeolekule; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et kuritegelikud ja terrorirühmitused on üha tihedamalt seotud; arvestades, et lisaks tegelikele struktuurilistele sidemetele, esineb muu hulgas vastastikust teenete, raha ja materiaalse abi osutamist; arvestades, et sellised sidemed kujutavad endast tõsist ohtu ELi terviklikkusele ja kodanike julgeolekule;

| AK. | arvestades, et liigne bürokraatia võib pärssida seaduslikku majandustegevust ja soodustada ametnike korrumpeerumist; arvestades, et kõrge korruptsioonitase on tõsine oht demokraatiale, õigusriigi põhimõttele ja kodanike võrdsele kohtlemisele riigis, tarbetu kulu ettevõtetele ja takistab ausat konkurentsi; arvestades, et ressursside vale paigutamise kaudu võib korruptsioon ohustada majanduse arengut, kahjustades eelkõige avalikke teenuseid ja eriti sotsiaal- ning heaoluteenuseid; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et liigne bürokraatia võib pärssida seaduslikku majandustegevust ja soodustada ametnike korrumpeerumist; arvestades, et kõrge korruptsioonitase on tõsine oht demokraatiale, õigusriigi põhimõttele ja kodanike võrdsele kohtlemisele riigis, tarbetu kulu ettevõtetele ja takistab ausat konkurentsi; arvestades, et ressursside vale paigutamise kaudu võib korruptsioon ohustada majanduse arengut, kahjustades eelkõige avalikke teenuseid ja eriti sotsiaal- ning heaoluteenuseid;

| AL. | arvestades, et 74 % Euroopa kodanikest tajub korruptsiooni kui üht suurimat siseriiklikku ja riigiülest (45) probleemi ning korruptsiooni esineb ühiskonna kõikides sektorites; arvestades, et korruptsioon õõnestab muu hulgas kodanike usaldust demokraatlike institutsioonide ja valitud valitsuse suutlikkuse vastu säilitada õigusriiki, kuna see tekitab eesõigusi ja seega sotsiaalset ebavõrdsust; arvestades, et poliitikute umbusaldamine suureneb raskete majanduskriiside ajal; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et 74 % Euroopa kodanikest tajub korruptsiooni kui üht suurimat siseriiklikku ja riigiülest (45) probleemi ning korruptsiooni esineb ühiskonna kõikides sektorites; arvestades, et korruptsioon õõnestab muu hulgas kodanike usaldust demokraatlike institutsioonide ja valitud valitsuse suutlikkuse vastu säilitada õigusriiki, kuna see tekitab eesõigusi ja seega sotsiaalset ebavõrdsust; arvestades, et poliitikute umbusaldamine suureneb raskete majanduskriiside ajal;

| AM. | arvestades, et kõikidel Euroopa riikidel ei ole standardimissüsteemi ja igakülgset kodanike teabele juurdepääsu kaitset, näiteks järelevalve- ja teadlikkuse suurendamise vahendid, tagades kogu Euroopa Liidus tõelise teabevabaduse; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et kõikidel Euroopa riikidel ei ole standardimissüsteemi ja igakülgset kodanike teabele juurdepääsu kaitset, näiteks järelevalve- ja teadlikkuse suurendamise vahendid, tagades kogu Euroopa Liidus tõelise teabevabaduse;

| AN. | arvestades, et majanduskriisi tõttu on ka laenu kättesaadavus usaldusväärsete ettevõtete jaoks raskendatud laenu suurema maksumuse ja suuremate tagatiste tõttu, mida pangad nõuavad; arvestades, et aeg-ajalt pöörduvad majandusraskustes ettevõtted kuritegelike organisatsioonide poole, et saada investeeringuks vajalikke vahendeid, mis võimaldab kuritegelikel organisatsioonidel kuritegevusest saadud raha kasutada ja investeerida seaduslikku majandustegevusse; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et majanduskriisi tõttu on ka laenu kättesaadavus usaldusväärsete ettevõtete jaoks raskendatud laenu suurema maksumuse ja suuremate tagatiste tõttu, mida pangad nõuavad; arvestades, et aeg-ajalt pöörduvad majandusraskustes ettevõtted kuritegelike organisatsioonide poole, et saada investeeringuks vajalikke vahendeid, mis võimaldab kuritegelikel organisatsioonidel kuritegevusest saadud raha kasutada ja investeerida seaduslikku majandustegevusse;

| AO. | arvestades, et rahapesu võtab üha keerukamaid vorme, olles seotud näiteks ebaseaduslike, kuid aeg-ajalt ka seaduslike kihlvedudega, eriti spordisündmuste kihlvedudega; arvestades, et hasartmänge võidakse kasutada rahapesu eesmärgil; arvestades, et organiseeritud kuritegevus on sageli spordisündmuste tulemuste kokkuleppimise taga, mis on tulus kuritegelik tegevus; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et rahapesu võtab üha keerukamaid vorme, olles seotud näiteks ebaseaduslike, kuid aeg-ajalt ka seaduslike kihlvedudega, eriti spordisündmuste kihlvedudega; arvestades, et hasartmänge võidakse kasutada rahapesu eesmärgil; arvestades, et organiseeritud kuritegevus on sageli spordisündmuste tulemuste kokkuleppimise taga, mis on tulus kuritegelik tegevus;

| AP. | arvestades, et organiseeritud kuritegevus kasutab sageli internetist pettuse teel saadud isikuandmeid, et valmistada võltsitud dokumente või muuta ehtsaid dokumente ja saata nendega korda teisi kuritegusid; arvestades, et Euroopa Komisjoni uuringu (46) kohaselt on 8 % internetikasutajatest ELis langenud identiteedivarguse ohvriks või seda mingil viisil tunda saanud ning 12 % on kogenud mõnda liiki internetipettust; arvestades, et isikuandmete kaitse internetis on küberkuritegevuse vastase võitluse tähtis eeltingimus ja oluline vahend kodanike usalduse taastamiseks internetiteenuste vastu; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et organiseeritud kuritegevus kasutab sageli internetist pettuse teel saadud isikuandmeid, et valmistada võltsitud dokumente või muuta ehtsaid dokumente ja saata nendega korda teisi kuritegusid; arvestades, et Euroopa Komisjoni uuringu (46) kohaselt on 8 % internetikasutajatest ELis langenud identiteedivarguse ohvriks või seda mingil viisil tunda saanud ning 12 % on kogenud mõnda liiki internetipettust; arvestades, et isikuandmete kaitse internetis on küberkuritegevuse vastase võitluse tähtis eeltingimus ja oluline vahend kodanike usalduse taastamiseks internetiteenuste vastu;

| AQ. | arvestades, et rahapesu on omakorda seotud mitte ainult organiseeritud kuritegevuse tüüpilise tegevusega, vaid ka korruptsiooni, maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumisega; arvestades, et igal aastal kaotatakse ELis hinnanguliselt 1 triljon eurot maksutulu maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise tõttu – skandaalselt suur summa, mis võrdub ligikaudu 2 000 euroga iga Euroopa kodaniku kohta aastas, ning sellele vastuseks ei võeta asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et rahapesu on omakorda seotud mitte ainult organiseeritud kuritegevuse tüüpilise tegevusega, vaid ka korruptsiooni, maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumisega; arvestades, et igal aastal kaotatakse ELis hinnanguliselt 1 triljon eurot maksutulu maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise tõttu – skandaalselt suur summa, mis võrdub ligikaudu 2 000 euroga iga Euroopa kodaniku kohta aastas, ning sellele vastuseks ei võeta asjakohaseid meetmeid;

| AR. | arvestades, et rahapesu võtab üha keerukamaid vorme, olles seotud näiteks ebaseaduslike, kuid aeg-ajalt ka seaduslike kihlvedudega, eriti spordisündmuste kihlvedudega; arvestades, et organiseeritud kuritegevus on sageli spordisündmuste tulemuste kokkuleppimise taga, mis on tulus kuritegelik tegevus; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et rahapesu võtab üha keerukamaid vorme, olles seotud näiteks ebaseaduslike, kuid aeg-ajalt ka seaduslike kihlvedudega, eriti spordisündmuste kihlvedudega; arvestades, et organiseeritud kuritegevus on sageli spordisündmuste tulemuste kokkuleppimise taga, mis on tulus kuritegelik tegevus;

| AS. | arvestades, et organiseeritud kuritegevus tegeleb üha sagedamini igat laadi toodete võltsimisega, alates luksustoodetest ja lõpetades igapäevaste toodetega; arvestades, et võltsingud kujutavad tõsist ohtu tarbijate tervisele, seavad ohtu töökohti, kahjustavad asjaomaseid ettevõtteid ja tekitavad tohutut maksukahju; arvestades, et võltsimist kiidetakse ühiskonnas aeg-ajalt heaks, kuna arvatakse, et sellega ei kaasne tegelikke ohvreid, mis omakorda vähendab võimalust, et asjaga seotud kuritegelikud organisatsioonid paljastatakse; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et organiseeritud kuritegevus tegeleb üha sagedamini igat laadi toodete võltsimisega, alates luksustoodetest ja lõpetades igapäevaste toodetega; arvestades, et võltsingud kujutavad tõsist ohtu tarbijate tervisele, seavad ohtu töökohti, kahjustavad asjaomaseid ettevõtteid ja tekitavad tohutut maksukahju; arvestades, et võltsimist kiidetakse ühiskonnas aeg-ajalt heaks, kuna arvatakse, et sellega ei kaasne tegelikke ohvreid, mis omakorda vähendab võimalust, et asjaga seotud kuritegelikud organisatsioonid paljastatakse;

| AT. | arvestades, et üha suurem hulk põllumajandus- ja toiduainesektori suhtes toime pandud kuritegusid mitte ainult ei ohusta tõsiselt Euroopa kodanike tervist, vaid kahjustab ka tugevalt neid riike, kelle tugevaim külg on toidu kvaliteet; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et üha suurem hulk põllumajandus- ja toiduainesektori suhtes toime pandud kuritegusid mitte ainult ei ohusta tõsiselt Euroopa kodanike tervist, vaid kahjustab ka tugevalt neid riike, kelle tugevaim külg on toidu kvaliteet;

| AU. | arvestades, et komisjoni andmetel jäi 2011. aastal nõuete mittejärgimise või maksude sissenõudmata jätmise tõttu saamata umbes 193 miljardit eurot käibemaksutulu (1,5 % SKP-st); arvestades, et maksupettuse ja maksustamise vältimise ulatus vähendab kodanike usaldust ja kindlustunnet maksude kogumise ja kogu maksusüsteemi õigluse ja seaduslikkuse vastu; arvestades, et ELi käibemaksulõhe on alates 2006. aastast peaaegu kahekordistunud ning umbes kolmandik sellest kirjutatakse käibemaksupettuste arvele; arvestades, et OLAFi tegevusvolituste suurendamine käibemaksupettuste vastase võitluse valdkonnas võiks oluliselt vähendada selle kuriteoliigi esinemissagedust; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et komisjoni andmetel jäi 2011. aastal nõuete mittejärgimise või maksude sissenõudmata jätmise tõttu saamata umbes 193 miljardit eurot käibemaksutulu (1,5 % SKP-st); arvestades, et maksupettuse ja maksustamise vältimise ulatus vähendab kodanike usaldust ja kindlustunnet maksude kogumise ja kogu maksusüsteemi õigluse ja seaduslikkuse vastu; arvestades, et ELi käibemaksulõhe on alates 2006. aastast peaaegu kahekordistunud ning umbes kolmandik sellest kirjutatakse käibemaksupettuste arvele; arvestades, et OLAFi tegevusvolituste suurendamine käibemaksupettuste vastase võitluse valdkonnas võiks oluliselt vähendada selle kuriteoliigi esinemissagedust;

| AV. | arvestades, et riigihangete valdkonnas läks korruptsioon 2010. aastal maksma ainuüksi kaheksas liikmesriigis 1,4 kuni 2,2 miljardit eurot;

  Vajadus Euroopa tasandil ühise lähenemisviisi järele |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et riigihangete valdkonnas läks korruptsioon 2010. aastal maksma ainuüksi kaheksas liikmesriigis 1,4 kuni 2,2 miljardit eurot;

| AW. | arvestades, et kuritegelike maffiaorganisatsioonide asetamine nõukogu (justiits- ja siseküsimused) 6.–7. juunil 2013. aastal vastu võetud prioriteetide keskmesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastase poliitikatsükli 2014–2017 raames annab tunnistust erikomisjoni töö ning üldiselt Euroopa Parlamendi töö tähtsusest, võttes arvesse, et selle teema arutamine on olnud istungitel olulisel kohal, ning näitab, et ELi institutsioonidel on ühine ja tugev poliitiline seisukoht võitluseks maffiast ja kuritegelike süsteemidest tulenevate ohtude vastu; |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et kuritegelike maffiaorganisatsioonide asetamine nõukogu (justiits- ja siseküsimused) 6.–7. juunil 2013. aastal vastu võetud prioriteetide keskmesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastase poliitikatsükli 2014–2017 raames annab tunnistust erikomisjoni töö ning üldiselt Euroopa Parlamendi töö tähtsusest, võttes arvesse, et selle teema arutamine on olnud istungitel olulisel kohal, ning näitab, et ELi institutsioonidel on ühine ja tugev poliitiline seisukoht võitluseks maffiast ja kuritegelike süsteemidest tulenevate ohtude vastu;

| AX. | arvestades, et Europoli 2013. aasta aruande põhjal on üks suuremaid ohte maffiavastases võitluses asjaolu, et võidakse alahinnata selle kuritegeliku nähtuse keerukust, selle erakordseid organisatoorseid võimeid, suutlikkust kohanduda erinevate piirkondlike ja sotsiaalsete oludega, loobudes piirkonna militaarsest kontrollimisest ja valides selle asemel varjatud strateegia, mille eesmärk on teenida tohutut tulu, jäädes ise märkamatuks; |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et Europoli 2013. aasta aruande põhjal on üks suuremaid ohte maffiavastases võitluses asjaolu, et võidakse alahinnata selle kuritegeliku nähtuse keerukust, selle erakordseid organisatoorseid võimeid, suutlikkust kohanduda erinevate piirkondlike ja sotsiaalsete oludega, loobudes piirkonna militaarsest kontrollimisest ja valides selle asemel varjatud strateegia, mille eesmärk on teenida tohutut tulu, jäädes ise märkamatuks;

| AY. | arvestades, et kuritegelikud organisatsioonid oskavad enda huvides ära kasutada isikute, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumist Euroopa Liidus ning liikmesriikide õigusaktide ja õigustraditsioonide erinevusi; arvestades, et maksuparadiisidel ja läbipaistmatuid või kahjulikke maksutavasid pooldavatel riikidel on määrav osa ebaseaduslikult saadud tulu pesemises; arvestades, et maksuparadiiside moonutuste järjekindlus võib tekitada ELi siseturul kunstlikke rahavoogusid ja kahjulikku mõju; arvestades, et kahjustav maksukonkurents Euroopa Liidus on ilmselgelt vastuolus ühtse turu loogikaga; arvestades, et rohkem tööd tuleb teha maksubaaside ühtlustamiseks aina tihedamas majandus-, raha- ja eelarveliidus; |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et kuritegelikud organisatsioonid oskavad enda huvides ära kasutada isikute, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumist Euroopa Liidus ning liikmesriikide õigusaktide ja õigustraditsioonide erinevusi; arvestades, et maksuparadiisidel ja läbipaistmatuid või kahjulikke maksutavasid pooldavatel riikidel on määrav osa ebaseaduslikult saadud tulu pesemises; arvestades, et maksuparadiiside moonutuste järjekindlus võib tekitada ELi siseturul kunstlikke rahavoogusid ja kahjulikku mõju; arvestades, et kahjustav maksukonkurents Euroopa Liidus on ilmselgelt vastuolus ühtse turu loogikaga; arvestades, et rohkem tööd tuleb teha maksubaaside ühtlustamiseks aina tihedamas majandus-, raha- ja eelarveliidus;

| AZ. | arvestades, et Euroopa tasandil on juba tehtud teatavaid jõupingutusi selleks, et kindlustada ühtne õigusraamistik organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu valdkonnas; arvestades, et teatud eesmärke organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastases võitluses ei suuda liikmesriigid saavutada üksi tegutsedes; arvestades, et niivõrd mitmekesise nähtuse vastu võitlemiseks on vaja võtta uusi meetmeid ja ühtlustada riikide seadusi; |
| --- | --- |

AZ.

arvestades, et Euroopa tasandil on juba tehtud teatavaid jõupingutusi selleks, et kindlustada ühtne õigusraamistik organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu valdkonnas; arvestades, et teatud eesmärke organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastases võitluses ei suuda liikmesriigid saavutada üksi tegutsedes; arvestades, et niivõrd mitmekesise nähtuse vastu võitlemiseks on vaja võtta uusi meetmeid ja ühtlustada riikide seadusi;

| BA. | arvestades, et organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks peavad liikmesriikide seadusandjad olema valmis kiiresti ja tõhusalt reageerima muutustele kuritegevuse struktuuris ja selle uutele vormidele, ning et Lissaboni lepingu jõustumise järel peavad kõik liikmesriigid tagama vabadustel, turvalisusel ja õigusel rajaneva liidu; |
| --- | --- |

BA.

arvestades, et organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks peavad liikmesriikide seadusandjad olema valmis kiiresti ja tõhusalt reageerima muutustele kuritegevuse struktuuris ja selle uutele vormidele, ning et Lissaboni lepingu jõustumise järel peavad kõik liikmesriigid tagama vabadustel, turvalisusel ja õigusel rajaneva liidu;

| BB. | arvestades, et ELi finantshuvide ja euro kaitsmine tuleb seada prioriteediks; arvestades, et selle saavutamiseks on vaja piirata ELi vahendite üha sagedamat väärkasutamist (ühendusesisesed pettused) ja euro võltsimist kuritegelike organisatsioonide poolt; arvestades, et ELi tasandil on välja töötatud programmid, nagu Herakles, Fiscalis, Customs ja Perikles, et kaitsta ELi finantshuve ning võidelda rahvusvahelise ja piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku tegevusega; |
| --- | --- |

BB.

arvestades, et ELi finantshuvide ja euro kaitsmine tuleb seada prioriteediks; arvestades, et selle saavutamiseks on vaja piirata ELi vahendite üha sagedamat väärkasutamist (ühendusesisesed pettused) ja euro võltsimist kuritegelike organisatsioonide poolt; arvestades, et ELi tasandil on välja töötatud programmid, nagu Herakles, Fiscalis, Customs ja Perikles, et kaitsta ELi finantshuve ning võidelda rahvusvahelise ja piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku tegevusega;

| BC. | arvestades, et vastastikune tunnustamine on aluspõhimõte, millele tugineb õigusalane koostöö tsiviil- ja kriminaalasjades ELi liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

BC.

arvestades, et vastastikune tunnustamine on aluspõhimõte, millele tugineb õigusalane koostöö tsiviil- ja kriminaalasjades ELi liikmesriikide vahel;

| BD. | arvestades, et, nagu kinnitatakse UNODC 2012. aasta organiseeritud kuritegevuse juhtumite kogumikus, on organiseeritud kuritegevuse uurimiseks ja kohtu ette toomiseks sageli vältimatult vajalik kasutada uurimise erimeetodeid ning tänu erimeetoditele on saavutatud edu kogumikus kirjeldatud juhtumite kõige ulatuslikumate ja keerukamate uurimiste puhul; arvestades, et ÜRO Palermo konventsiooni artikli 20 lõikes 1 kutsutakse osalisriike kasutama uurimise erimeetodeid, „et tõhusalt võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu”; arvestades, et sellised meetodid peavad olema seadusega reguleeritud, proportsionaalsed ja demokraatlikus ühiskonnas vajalikud, allutatud õigusasutuste jt sõltumatute organite järelevalvele läbi eelneva autoriseeringu ja kontrolli uurimise ajal või läbi järelkontrolli, et tagada nende täielik vastavus inimõigustele, nagu on nõutud ministrite komitee soovituses (2005)10 uurimise erimeetodite kohta seoses tõsiste kuritegude, sealhulgas terroriaktidega; |
| --- | --- |

BD.

arvestades, et, nagu kinnitatakse UNODC 2012. aasta organiseeritud kuritegevuse juhtumite kogumikus, on organiseeritud kuritegevuse uurimiseks ja kohtu ette toomiseks sageli vältimatult vajalik kasutada uurimise erimeetodeid ning tänu erimeetoditele on saavutatud edu kogumikus kirjeldatud juhtumite kõige ulatuslikumate ja keerukamate uurimiste puhul; arvestades, et ÜRO Palermo konventsiooni artikli 20 lõikes 1 kutsutakse osalisriike kasutama uurimise erimeetodeid, „et tõhusalt võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu”; arvestades, et sellised meetodid peavad olema seadusega reguleeritud, proportsionaalsed ja demokraatlikus ühiskonnas vajalikud, allutatud õigusasutuste jt sõltumatute organite järelevalvele läbi eelneva autoriseeringu ja kontrolli uurimise ajal või läbi järelkontrolli, et tagada nende täielik vastavus inimõigustele, nagu on nõutud ministrite komitee soovituses (2005)10 uurimise erimeetodite kohta seoses tõsiste kuritegude, sealhulgas terroriaktidega;

| BE. | arvestades, et kohtuvõimu sõltumatus on võimude lahususe põhimõtte oluline osa ning tõhus, sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem on tähtis õigusriigi põhimõtete ja ELi kodanike inimõiguste ja kodanikuvabaduste kaitse seisukohast; arvestades, et kohtud ei tohi allu kellegi mõjule ega huvidele; |
| --- | --- |

BE.

arvestades, et kohtuvõimu sõltumatus on võimude lahususe põhimõtte oluline osa ning tõhus, sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem on tähtis õigusriigi põhimõtete ja ELi kodanike inimõiguste ja kodanikuvabaduste kaitse seisukohast; arvestades, et kohtud ei tohi allu kellegi mõjule ega huvidele;

| BF. | arvestades, et käesolev resolutsioon on mõeldud andma poliitilise suuna komisjoni ja liikmesriikide seadusandlikule tegevusele; |
| --- | --- |

BF.

arvestades, et käesolev resolutsioon on mõeldud andma poliitilise suuna komisjoni ja liikmesriikide seadusandlikule tegevusele;

Ühtlustatud ja ühtne õigusraamistik – Ohvrite kaitse ja abistamine

| 1. | kinnitab taas 11. juuni 2013. aasta resolutsiooniga vastu võetud vahearuandes esitatut, mida käesoleva resolutsiooniga kinnitatakse ja täiendatakse, ning ka neid prognoose, mida ei ole siin eraldi esile toodud; |
| --- | --- |

1.

kinnitab taas 11. juuni 2013. aasta resolutsiooniga vastu võetud vahearuandes esitatut, mida käesoleva resolutsiooniga kinnitatakse ja täiendatakse, ning ka neid prognoose, mida ei ole siin eraldi esile toodud;

| 2. | palub komisjonil käivitada Euroopa tegevuskava organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu, mis hõlmaks õigusakte ja positiivseid meetmeid mainitud kuritegelike nähtuste vastaseks tõhusaks võitluseks; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil käivitada Euroopa tegevuskava organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu, mis hõlmaks õigusakte ja positiivseid meetmeid mainitud kuritegelike nähtuste vastaseks tõhusaks võitluseks;

| 3. | soovitab tungivalt kõigil liikmesriikidel võtta kiiresti ja nõuetekohaselt siseriiklikusse õigusesse üle kõik kehtivad organiseeritud kuritegevust, korruptsiooni ja rahapesu käsitlevad ELi ja rahvusvahelised õigusaktid; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon saaksid valmis kriminaalmenetluse kahtlusaluste ja süüdistatavate õigusi käsitleva tegevuskava, sealhulgas direktiivi eelvangistuse kohta; |
| --- | --- |

3.

soovitab tungivalt kõigil liikmesriikidel võtta kiiresti ja nõuetekohaselt siseriiklikusse õigusesse üle kõik kehtivad organiseeritud kuritegevust, korruptsiooni ja rahapesu käsitlevad ELi ja rahvusvahelised õigusaktid; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon saaksid valmis kriminaalmenetluse kahtlusaluste ja süüdistatavate õigusi käsitleva tegevuskava, sealhulgas direktiivi eelvangistuse kohta;

| 4. | toetab poliitikatsüklit rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks ajavahemikul 2011–2013 ja järgnevat poliitikatsüklit ajavahemikul 2014–2017 ning palub liikmesriikidel ja Euroopa Liidu asutustel teha jõupingutusi, et kõnealusel algatusel oleks silmnähtavaid tulemusi; leiab, et kõnealune poliitikatsükkel tuleks integreerida laiemasse organiseeritud kuritegevuse ja kuritegelike süsteemide vastasesse ELi tegevuskavasse; leiab, et 2015. aasta oktoobriks läbivaadatava poliitikatsükli valdkonnaüleste prioriteetide hulgas peaks olema ka võitlus korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

4.

toetab poliitikatsüklit rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks ajavahemikul 2011–2013 ja järgnevat poliitikatsüklit ajavahemikul 2014–2017 ning palub liikmesriikidel ja Euroopa Liidu asutustel teha jõupingutusi, et kõnealusel algatusel oleks silmnähtavaid tulemusi; leiab, et kõnealune poliitikatsükkel tuleks integreerida laiemasse organiseeritud kuritegevuse ja kuritegelike süsteemide vastasesse ELi tegevuskavasse; leiab, et 2015. aasta oktoobriks läbivaadatava poliitikatsükli valdkonnaüleste prioriteetide hulgas peaks olema ka võitlus korruptsiooni vastu;

| 5. | palub Euroopa Liidu Nõukogul kiiresti läbi vaadata oma 8. ja 9. novembri 2010. aasta järeldused organiseeritud ja rasket rahvusvahelist kuritegevust käsitleva ELi poliitikatsükli loomise ja rakendamise kohta, et Euroopa Parlament saaks kooskõlas Lissaboni lepinguga osaleda prioriteetide kindlaksmääramises, strateegiliste eesmärkide arutamises ja kõnealuse poliitikatsükli tulemuste hindamises; palub nõukogul hoida parlamenti kursis esimese poliitikatsükli 2011–2013 saavutustega ja korraldada igal aastal sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alalise komitee kuulamine, et saada üksikasjalikku teavet aastaplaani täitmise tulemustest strateegiliste eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

5.

palub Euroopa Liidu Nõukogul kiiresti läbi vaadata oma 8. ja 9. novembri 2010. aasta järeldused organiseeritud ja rasket rahvusvahelist kuritegevust käsitleva ELi poliitikatsükli loomise ja rakendamise kohta, et Euroopa Parlament saaks kooskõlas Lissaboni lepinguga osaleda prioriteetide kindlaksmääramises, strateegiliste eesmärkide arutamises ja kõnealuse poliitikatsükli tulemuste hindamises; palub nõukogul hoida parlamenti kursis esimese poliitikatsükli 2011–2013 saavutustega ja korraldada igal aastal sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alalise komitee kuulamine, et saada üksikasjalikku teavet aastaplaani täitmise tulemustest strateegiliste eesmärkide saavutamisel;

| 6. | kordab oma üleskutset komisjonile esitada ühised õigusstandardid, et tugevdada liikmesriikide vahelist integreerimist ja koostööd; kutsub komisjoni esitama eelkõige organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse raamotsuse rakendamise hindamise põhjal ja liikmesriikide kõige edumeelsematest õigusaktidest lähtudes 2013. aasta lõpuks seadusandlikku ettepanekut, milles määratletakse ühiselt organiseeritud kuritegevuse mõiste, mille kohaselt tuleks muu hulgas kuriteoks lugeda rahvusvahelises kuritegelikus organisatsioonis osalemine, ning milles rõhutatakse asjaolu, et sedalaadi kuritegelikud rühmitused on tegevad ettevõtluses ning on väga organiseeritud, nende käsutuses on arenenud tehnoloogia ning oma tegevuses kasutavad nad sageli hirmutamist ja väljapressimist; kutsub ühtlasi komisjoni võtma arvesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni artikli 2 punkti a; |
| --- | --- |

6.

kordab oma üleskutset komisjonile esitada ühised õigusstandardid, et tugevdada liikmesriikide vahelist integreerimist ja koostööd; kutsub komisjoni esitama eelkõige organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse raamotsuse rakendamise hindamise põhjal ja liikmesriikide kõige edumeelsematest õigusaktidest lähtudes 2013. aasta lõpuks seadusandlikku ettepanekut, milles määratletakse ühiselt organiseeritud kuritegevuse mõiste, mille kohaselt tuleks muu hulgas kuriteoks lugeda rahvusvahelises kuritegelikus organisatsioonis osalemine, ning milles rõhutatakse asjaolu, et sedalaadi kuritegelikud rühmitused on tegevad ettevõtluses ning on väga organiseeritud, nende käsutuses on arenenud tehnoloogia ning oma tegevuses kasutavad nad sageli hirmutamist ja väljapressimist; kutsub ühtlasi komisjoni võtma arvesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni artikli 2 punkti a;

| 7. | kordab, et ELi kriminaalõiguse sätetes tuleb austada põhiõigusi ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, samuti 22. mai 2012. aasta resolutsioonis esitatud Euroopa lähenemisviisi kriminaalõigusele; |
| --- | --- |

7.

kordab, et ELi kriminaalõiguse sätetes tuleb austada põhiõigusi ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, samuti 22. mai 2012. aasta resolutsioonis esitatud Euroopa lähenemisviisi kriminaalõigusele;

| 8. | kutsub komisjoni lugema kriminaalkuriteoks inimkaubanduse ohvrite kuritarvitamise ja ärakasutamise ning töötama kiiresti välja võrreldava ja usaldusväärse ELi andmekogumissüsteemi ühiste ja kokkulepitud kindlate näitajate alusel, kaasates nii liikmesriigid kui ka asjaomased rahvusvahelised institutsioonid, kutsub komisjoni võimalikult kiiresti rakendama kõiki meetmeid ja vahendeid, mis on esitatud komisjoni teatises „Inimkaubanduse kaotamist käsitlev ELi strateegia aastateks 2012–2016” ning looma inimkaubandusvastase jälgimissüsteemi, mis oleks avatud valitsustele, õiguskaitseasutustele ja vabaühendustele; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust tugevdama meetmete ja programmide välismõõdet, eeskätt lähte- ja transiidiriikidega sõlmitavates kahepoolsetes lepingutes, pöörates erilist tähelepanu saatjata alaealistele; palub komisjonil ja liikmesriikidel muuta inimkaubandus ühiskonnas vastuvõetamatuks, kasutades selleks järjepidevalt mõjusaid teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, millele antakse hinnang igal aastal toimuval inimkaubanduse vastu võitlemise Euroopa päeval; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni lugema kriminaalkuriteoks inimkaubanduse ohvrite kuritarvitamise ja ärakasutamise ning töötama kiiresti välja võrreldava ja usaldusväärse ELi andmekogumissüsteemi ühiste ja kokkulepitud kindlate näitajate alusel, kaasates nii liikmesriigid kui ka asjaomased rahvusvahelised institutsioonid, kutsub komisjoni võimalikult kiiresti rakendama kõiki meetmeid ja vahendeid, mis on esitatud komisjoni teatises „Inimkaubanduse kaotamist käsitlev ELi strateegia aastateks 2012–2016” ning looma inimkaubandusvastase jälgimissüsteemi, mis oleks avatud valitsustele, õiguskaitseasutustele ja vabaühendustele; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust tugevdama meetmete ja programmide välismõõdet, eeskätt lähte- ja transiidiriikidega sõlmitavates kahepoolsetes lepingutes, pöörates erilist tähelepanu saatjata alaealistele; palub komisjonil ja liikmesriikidel muuta inimkaubandus ühiskonnas vastuvõetamatuks, kasutades selleks järjepidevalt mõjusaid teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, millele antakse hinnang igal aastal toimuval inimkaubanduse vastu võitlemise Euroopa päeval;

| 9. | palub komisjonil töötada välja ühtse ulatusliku korruptsioonivastase poliitika; soovitab komisjonil liikmesriikide ja ELi institutsioonide võetud korruptsioonivastaste meetmete aruande koostamise ajal esitada igale liikmesriigile ja ELi institutsioonile konkreetsed soovitused ning tuua välja parimate tavade näited korruptsioonivastases võitluses, et ergutada ja julgustada liikmesriike ja ELi institutsioone alustama pikemas perspektiivis üksteistelt õppimist; soovitab ühtlasi komisjonil lisada riigipõhine terviklik ülevaade piirkondadest, mis on korruptsiooni suhtes haavatavamad; kutsub komisjoni üles tagama järgmise aruande avaldamise 2015. aastal, et jälgida, millist edu on liikmesriigid ja ELi institutsioonid aja jooksul saavutanud korruptsiooniga võitlemise valdkonnas; kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru liikmesriikide võetud meetmetest ja vajaduse korral täiendama kehtivaid ELi õigusakte; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil töötada välja ühtse ulatusliku korruptsioonivastase poliitika; soovitab komisjonil liikmesriikide ja ELi institutsioonide võetud korruptsioonivastaste meetmete aruande koostamise ajal esitada igale liikmesriigile ja ELi institutsioonile konkreetsed soovitused ning tuua välja parimate tavade näited korruptsioonivastases võitluses, et ergutada ja julgustada liikmesriike ja ELi institutsioone alustama pikemas perspektiivis üksteistelt õppimist; soovitab ühtlasi komisjonil lisada riigipõhine terviklik ülevaade piirkondadest, mis on korruptsiooni suhtes haavatavamad; kutsub komisjoni üles tagama järgmise aruande avaldamise 2015. aastal, et jälgida, millist edu on liikmesriigid ja ELi institutsioonid aja jooksul saavutanud korruptsiooniga võitlemise valdkonnas; kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru liikmesriikide võetud meetmetest ja vajaduse korral täiendama kehtivaid ELi õigusakte;

| 10. | on seisukohal, et au teotamist ja laimu käsitlevad seadused pärsivad võimalikku teavitamist korruptsioonist; nõuab seepärast, et kõik liikmesriigid kaotaksid au teotamist ja laimu käsitlevad seadused oma õigussüsteemist vähemalt neil juhtudel, kui kõne all on organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu süüdistused liikmesriikides ja välismaal; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et au teotamist ja laimu käsitlevad seadused pärsivad võimalikku teavitamist korruptsioonist; nõuab seepärast, et kõik liikmesriigid kaotaksid au teotamist ja laimu käsitlevad seadused oma õigussüsteemist vähemalt neil juhtudel, kui kõne all on organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu süüdistused liikmesriikides ja välismaal;

| 11. | kutsub komisjoni andma Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru liikmesriikide võetud meetmetest organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni andma Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru liikmesriikide võetud meetmetest organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu;

| 12. | kutsub komisjoni esitama 2013. aastaks ettepaneku ühtlustada rahapesu puudutav karistusõigus, lisama sellesse liikmesriikide parimatele tavadele tugineva ühtse määratluse rahapesu kohta, mille paneb toime kuritegelikul teel raha saanud isik ise; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni esitama 2013. aastaks ettepaneku ühtlustada rahapesu puudutav karistusõigus, lisama sellesse liikmesriikide parimatele tavadele tugineva ühtse määratluse rahapesu kohta, mille paneb toime kuritegelikul teel raha saanud isik ise;

| 13. | võtab teadmiseks hiljutised seadusandlikud ettepanekud Euroopa Prokuratuuri ja Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) asutamise kohta ning kutsub neid kiiresti vastu võtma; peab äärmiselt oluliseks, et Euroopa Prokuratuuril oleks selge menetlusõiguste raamistik ning selle pädevusse kuuluvad süüteod oleksid selgelt määratletud; |
| --- | --- |

13.

võtab teadmiseks hiljutised seadusandlikud ettepanekud Euroopa Prokuratuuri ja Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) asutamise kohta ning kutsub neid kiiresti vastu võtma; peab äärmiselt oluliseks, et Euroopa Prokuratuuril oleks selge menetlusõiguste raamistik ning selle pädevusse kuuluvad süüteod oleksid selgelt määratletud;

| 14. | palub komisjonil esitada 2013. aasta lõpuks seadusandliku ettepaneku, millega kehtestatakse era- ja avaliku sektori jaoks rikkumisest teatajate tõhus ja terviklik Euroopa kaitseprogramm, et kaitsta inimesi, kes on avastanud halva juhtimise ja eeskirjade eiramised ning on teatanud juhtumitest, mis puudutavad ELi finantshuvidega seotud riigisisest ja piiriülest korruptsiooni, ja et kaitsta tunnistajaid, informaatoreid ning õiguskaitseasutustega koostööd tegevaid isikuid ning eriti maffialaadsete ja muude kuritegelike organisatsioonide vastu tunnistuste andjateks, mis leevendaks eelkõige nende isikute raskeid elutingimusi – alates kättemaksuohu tõttu peresidemete katkemisest ja kodukohast lahkuma pidamisest kuni sotsiaalse ja kutsealase tõrjutuseni; kutsub ka liikmesriike seadma sisse rikkumisest teatajate asjakohase ja tõhusa kaitse; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil esitada 2013. aasta lõpuks seadusandliku ettepaneku, millega kehtestatakse era- ja avaliku sektori jaoks rikkumisest teatajate tõhus ja terviklik Euroopa kaitseprogramm, et kaitsta inimesi, kes on avastanud halva juhtimise ja eeskirjade eiramised ning on teatanud juhtumitest, mis puudutavad ELi finantshuvidega seotud riigisisest ja piiriülest korruptsiooni, ja et kaitsta tunnistajaid, informaatoreid ning õiguskaitseasutustega koostööd tegevaid isikuid ning eriti maffialaadsete ja muude kuritegelike organisatsioonide vastu tunnistuste andjateks, mis leevendaks eelkõige nende isikute raskeid elutingimusi – alates kättemaksuohu tõttu peresidemete katkemisest ja kodukohast lahkuma pidamisest kuni sotsiaalse ja kutsealase tõrjutuseni; kutsub ka liikmesriike seadma sisse rikkumisest teatajate asjakohase ja tõhusa kaitse;

| 15. | rõhutab, et tõhus õigusraamistik peab võtma nõuetekohaselt arvesse organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastase võitluse sätete ja isikuandmete kaitse põhiõiguse koostoimet, et võidelda nende vastu ilma andmekaitses ja põhiõigustes sätestatud norme madaldamata; tervitab siinkohal Europolis kasutusel olevat andmekaitsesüsteemi ning komisjoni ettepanekut neljanda rahapesuvastase direktiivi kohta; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et tõhus õigusraamistik peab võtma nõuetekohaselt arvesse organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastase võitluse sätete ja isikuandmete kaitse põhiõiguse koostoimet, et võidelda nende vastu ilma andmekaitses ja põhiõigustes sätestatud norme madaldamata; tervitab siinkohal Europolis kasutusel olevat andmekaitsesüsteemi ning komisjoni ettepanekut neljanda rahapesuvastase direktiivi kohta;

| 16. | soovitab Euroopa Parlamendil, liikmesriikidel ja komisjonil määrata Europoli, Eurojusti ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti toetusel ning toimivate süsteemide ja ühiskriteeriumide alusel kindlaks võimalikult ühtsed ja sidusad näitajad, et mõõta vähemalt organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ulatust, majanduslikku kulu ja sotsiaalset kahju ELi tasandil; kutsub komisjoni ja liikmesriike uurima keskkonna-, majandus- ja korporatiivsete kuritegude põhjustatud sotsiaalset kahju; |
| --- | --- |

16.

soovitab Euroopa Parlamendil, liikmesriikidel ja komisjonil määrata Europoli, Eurojusti ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti toetusel ning toimivate süsteemide ja ühiskriteeriumide alusel kindlaks võimalikult ühtsed ja sidusad näitajad, et mõõta vähemalt organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ulatust, majanduslikku kulu ja sotsiaalset kahju ELi tasandil; kutsub komisjoni ja liikmesriike uurima keskkonna-, majandus- ja korporatiivsete kuritegude põhjustatud sotsiaalset kahju;

| 17. | rõhutab, et on vaja täielikult rakendada ja parandada kehtivaid vastastikuse tunnustamise vahendeid ja Euroopa õigusakte, mis kindlustaks kõigi kohtumeetmete, eeskätt süüdimõistvate kohtuotsuste, vahistamismääruste ja konfiskeerimisotsuste kohese ja vahetu täitmisele pööramise ka nende väljastajast erinevas liikmesriigis, järgides samas täielikult proportsionaalsuse põhimõtet; kutsub komisjoni koostama esmajärjekorras konkreetse seadusandliku ettepaneku, mis on vajalik selleks, et võimaldada arestimismääruste ja konfiskeerimisotsuste vastastikust tunnustamist, sealhulgas selliste määruste tunnustamist, mille on väljastanud tsiviilkohtud; arvestades, et parandada tuleks nii liikmesriikidevahelise vastastikuse õigusabi andmist kui ka tõendite vastastikust tunnustamist; rõhutab õigusabitaotluse mehhanismi ajakohastamise ja parandamise olulisust; nõuab, et vastavad asutused tegeleksid esmajärjekorras kuritegelike organisatsioonide liikmete väljaandmistaotlustega; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et on vaja täielikult rakendada ja parandada kehtivaid vastastikuse tunnustamise vahendeid ja Euroopa õigusakte, mis kindlustaks kõigi kohtumeetmete, eeskätt süüdimõistvate kohtuotsuste, vahistamismääruste ja konfiskeerimisotsuste kohese ja vahetu täitmisele pööramise ka nende väljastajast erinevas liikmesriigis, järgides samas täielikult proportsionaalsuse põhimõtet; kutsub komisjoni koostama esmajärjekorras konkreetse seadusandliku ettepaneku, mis on vajalik selleks, et võimaldada arestimismääruste ja konfiskeerimisotsuste vastastikust tunnustamist, sealhulgas selliste määruste tunnustamist, mille on väljastanud tsiviilkohtud; arvestades, et parandada tuleks nii liikmesriikidevahelise vastastikuse õigusabi andmist kui ka tõendite vastastikust tunnustamist; rõhutab õigusabitaotluse mehhanismi ajakohastamise ja parandamise olulisust; nõuab, et vastavad asutused tegeleksid esmajärjekorras kuritegelike organisatsioonide liikmete väljaandmistaotlustega;

| 18. | kutsub liikmesriike ja komisjoni jätkama ühiseid jõupingutusi, et viia lõpule läbirääkimised kavandatava direktiivi üle, milles käsitletakse Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades, et lihtsustada tõendite kogumist piiriüleste juhtumite puhul ning kergendada ja tõhustada õigusalast koostööd, mille eesmärk on võidelda rahvusvahelise kuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike ja komisjoni jätkama ühiseid jõupingutusi, et viia lõpule läbirääkimised kavandatava direktiivi üle, milles käsitletakse Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades, et lihtsustada tõendite kogumist piiriüleste juhtumite puhul ning kergendada ja tõhustada õigusalast koostööd, mille eesmärk on võidelda rahvusvahelise kuritegevuse vastu;

| 19. | peab äärmiselt oluliseks kuritegevusest saadud tulu konfiskeerimist käsitleva direktiivi kiiret vastuvõtmist ja leiab, et selged ja tõhusad eeskirjad on esmatähtsad, et tagada Euroopa Liidu tasandil tulemuslik ühtlustamine; kutsub liikmesriike üles tulevast direktiivi kiirelt ja tõhusalt üle võtma; |
| --- | --- |

19.

peab äärmiselt oluliseks kuritegevusest saadud tulu konfiskeerimist käsitleva direktiivi kiiret vastuvõtmist ja leiab, et selged ja tõhusad eeskirjad on esmatähtsad, et tagada Euroopa Liidu tasandil tulemuslik ühtlustamine; kutsub liikmesriike üles tulevast direktiivi kiirelt ja tõhusalt üle võtma;

| 20. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama rahvusvahelist koostööd ja toetama Euroopa programmi, et soodustada konfiskeeritud varade tõhusa haldamise heade tavade vahetamist ja levitamist; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama rahvusvahelist koostööd ja toetama Euroopa programmi, et soodustada konfiskeeritud varade tõhusa haldamise heade tavade vahetamist ja levitamist;

| 21. | kutsub komisjoni ja liikmesriike tõhustama inimkaubanduse ja sunniviisilise töö vastast võitlust; on veendunud, et sunniviisilise töö vastases võitluses tuleks keskenduda paikadele, kus kasutatakse ära odavat sunniviisiliselt töötavat tööjõudu; kutsub seetõttu liikmesriike üles tugevdama oma tööinspektsioone ja abistama neid organisatsioone (nt ametiühinguid), kes võivad olla abiks sunniviisiliselt töötava tööjõu tuvastamisel; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni ja liikmesriike tõhustama inimkaubanduse ja sunniviisilise töö vastast võitlust; on veendunud, et sunniviisilise töö vastases võitluses tuleks keskenduda paikadele, kus kasutatakse ära odavat sunniviisiliselt töötavat tööjõudu; kutsub seetõttu liikmesriike üles tugevdama oma tööinspektsioone ja abistama neid organisatsioone (nt ametiühinguid), kes võivad olla abiks sunniviisiliselt töötava tööjõu tuvastamisel;

| 22. | on veendunud, et ettevõtjate ahelvastutus on tähtis vahend sunniviisilise töö vastases võitluses; palub seetõttu komisjonil esitada ettepanek ettevõtjate ahelvastutuse miinimumnõuete kohta; innustab liikmesriike keelustama riigihangete raames allhankelepingud, kuni on kehtestatud ettevõtjate ahelvastutus; |
| --- | --- |

22.

on veendunud, et ettevõtjate ahelvastutus on tähtis vahend sunniviisilise töö vastases võitluses; palub seetõttu komisjonil esitada ettepanek ettevõtjate ahelvastutuse miinimumnõuete kohta; innustab liikmesriike keelustama riigihangete raames allhankelepingud, kuni on kehtestatud ettevõtjate ahelvastutus;

| 23. | tuletab komisjonile meelde, et erikohtlemist tuleb kohaldada laste suhtes, kes on inimkaubanduse ohvrid, ja edendada saatjata alaealiste ja nende laste kaitset, kellega on kaubitsenud nende endi pered (selliseid juhtumeid tuleb arvesse võtta päritoluriiki tagasisaatmise ettepaneku tegemisel, eestkostja väljaselgitamisel jne); nõuab mitte ainult soopõhise lähenemisviisi, vaid ka terviseprobleemide ja puuete arvessevõtmist; |
| --- | --- |

23.

tuletab komisjonile meelde, et erikohtlemist tuleb kohaldada laste suhtes, kes on inimkaubanduse ohvrid, ja edendada saatjata alaealiste ja nende laste kaitset, kellega on kaubitsenud nende endi pered (selliseid juhtumeid tuleb arvesse võtta päritoluriiki tagasisaatmise ettepaneku tegemisel, eestkostja väljaselgitamisel jne); nõuab mitte ainult soopõhise lähenemisviisi, vaid ka terviseprobleemide ja puuete arvessevõtmist;

| 24. | palub komisjonil töötada välja inimkaubanduse ohvrite kaitse ja abistamise Euroopa Liidu harta, et koguda järjepidevamalt, tõhusamalt ja otstarbekamalt kõik olemasolevad näitajad, meetmed, programmid ja vahendid kõikidele sidusgruppidele, et parandada ohvrite kaitset; kutsub komisjoni looma inimkaubanduse ohvrite tugitelefoni; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil töötada välja inimkaubanduse ohvrite kaitse ja abistamise Euroopa Liidu harta, et koguda järjepidevamalt, tõhusamalt ja otstarbekamalt kõik olemasolevad näitajad, meetmed, programmid ja vahendid kõikidele sidusgruppidele, et parandada ohvrite kaitset; kutsub komisjoni looma inimkaubanduse ohvrite tugitelefoni;

| 25. | kutsub komisjoni üles suurendama spetsialiseerunud valitsusväliste organisatsioonidele, meediale ja teadusuuringutele eraldatavaid vahendeid, et suurendada ohvritele antavat toetust, kaitset ja abi, nii et nende tunnistuste andmine kohtus ei oleks enam nii vajalik; kutsub komisjoni ka üles tugevdama nähtavuse, teadlikkuse tõstmise ja ohvrite vajaduste aspekte, et vähendada nõudlust inimkaubanduse ohvrite järele ja nende kuritarvitamist ning edendada seksuaalse ja tööalase ärakasutamise suhtes nulltolerantsi; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles suurendama spetsialiseerunud valitsusväliste organisatsioonidele, meediale ja teadusuuringutele eraldatavaid vahendeid, et suurendada ohvritele antavat toetust, kaitset ja abi, nii et nende tunnistuste andmine kohtus ei oleks enam nii vajalik; kutsub komisjoni ka üles tugevdama nähtavuse, teadlikkuse tõstmise ja ohvrite vajaduste aspekte, et vähendada nõudlust inimkaubanduse ohvrite järele ja nende kuritarvitamist ning edendada seksuaalse ja tööalase ärakasutamise suhtes nulltolerantsi;

| 26. | toonitab, et Maailmapanga hinnangul toimetatakse igal aastal arenguriikide riigieelarvest kõrgetasemelise korruptsiooni kaudu kõrvale 20–40 miljardit USA dollarit, s.o 20–40 % ametlikust arenguabist, ja peidetakse see välismaale (47); arvestades Euroopa Liidu positsiooni maailma juhtiva abiandjana kutsub Euroopa Komisjoni üles tugevdama koostööd teiste abiandjatega ja Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvahelise Organisatsiooniga, et arendada kõrgeimate kontrolliasutuste suutlikkust abisaavates riikides eesmärgiga rakendada kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelisi standardeid ja tagada, et ELi finantsabi teenib kavandatud eesmärke ja seda ei toimetata kõrvale; |
| --- | --- |

26.

toonitab, et Maailmapanga hinnangul toimetatakse igal aastal arenguriikide riigieelarvest kõrgetasemelise korruptsiooni kaudu kõrvale 20–40 miljardit USA dollarit, s.o 20–40 % ametlikust arenguabist, ja peidetakse see välismaale (47); arvestades Euroopa Liidu positsiooni maailma juhtiva abiandjana kutsub Euroopa Komisjoni üles tugevdama koostööd teiste abiandjatega ja Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvahelise Organisatsiooniga, et arendada kõrgeimate kontrolliasutuste suutlikkust abisaavates riikides eesmärgiga rakendada kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelisi standardeid ja tagada, et ELi finantsabi teenib kavandatud eesmärke ja seda ei toimetata kõrvale;

Organiseeritud kuritegevuse peatamine, võttes sellelt võimaluse saada tulu ja omandada vara

| 27. | kutsub liikmesriike võtma edumeelsemate liikmesriikide seaduste eeskujul kasutusele konfiskeerimine süüdimõistmiseta, mille puhul võib olemasolevate tõendite põhjal ja õigusasutuse otsuse alusel kindlaks teha, et kõnealune vara pärineb kriminaalsest tegevusest või seda vara on kasutatud kuritegelikul eesmärgil; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike võtma edumeelsemate liikmesriikide seaduste eeskujul kasutusele konfiskeerimine süüdimõistmiseta, mille puhul võib olemasolevate tõendite põhjal ja õigusasutuse otsuse alusel kindlaks teha, et kõnealune vara pärineb kriminaalsest tegevusest või seda vara on kasutatud kuritegelikul eesmärgil;

| 28. | leiab, et kooskõlas riiklike põhiseaduslike tagatiste ning omandi- ja kaitseõigusega võib ennetavaid konfiskeerimisvahendeid kohaldada vaid õigusasutuse otsusel; |
| --- | --- |

28.

leiab, et kooskõlas riiklike põhiseaduslike tagatiste ning omandi- ja kaitseõigusega võib ennetavaid konfiskeerimisvahendeid kohaldada vaid õigusasutuse otsusel;

| 29. | palub komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku, mis tagaks nende arestimis- ja konfiskeerimisotsuste vastastikuse tunnustamise tõhususe, mis on seotud Itaalia õigusasutuste võetud meetmetega kriminaaltulu ennetamisel ja ELi liikmesriikide tsiviilasjades võetud meetmetega; palub liikmesriikidel võtta kohe vastu kõnealuste meetmete tõhustamiseks vajalikud operatiivmeetmed; |
| --- | --- |

29.

palub komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku, mis tagaks nende arestimis- ja konfiskeerimisotsuste vastastikuse tunnustamise tõhususe, mis on seotud Itaalia õigusasutuste võetud meetmetega kriminaaltulu ennetamisel ja ELi liikmesriikide tsiviilasjades võetud meetmetega; palub liikmesriikidel võtta kohe vastu kõnealuste meetmete tõhustamiseks vajalikud operatiivmeetmed;

| 30. | palub liikmesriikidel suurendada haldusalast, politsei- ja õigusalast koostööd, et saada jälile kogu ELi territooriumil asuvale kuritegelikul teel saadud tulule, et see arestida ja konfiskeerida muu hulgas kriminaaltulu jälitamise talituste võrgustiku täieliku käivitamise ja kiire juurdepääsu tagamise abil riiklikele andmebaasidele, näiteks maksuandmebaasile, avalikule sõidukite registrile, katastrile ja pangaregistrile; |
| --- | --- |

30.

palub liikmesriikidel suurendada haldusalast, politsei- ja õigusalast koostööd, et saada jälile kogu ELi territooriumil asuvale kuritegelikul teel saadud tulule, et see arestida ja konfiskeerida muu hulgas kriminaaltulu jälitamise talituste võrgustiku täieliku käivitamise ja kiire juurdepääsu tagamise abil riiklikele andmebaasidele, näiteks maksuandmebaasile, avalikule sõidukite registrile, katastrile ja pangaregistrile;

| 31. | palub komisjonil tugevdada kriminaaltulu jälitamise talituste rolli ja pädevusi, et luua neile tingimused kiireks ja ühtlaseks juurdepääsuks teabele, mis on täielikult kooskõlas andmekaitse ja inimõigustega; kutsub liikmesriike üles kriminaaltulu jälitamise talitusi enam väärtustama, tehes neile muu hulgas kättesaadavaks piisavad vahendid, ning võtma arvesse nende potentsiaali tagasi saada kuritegelikul teel teenitud vara; kiidab kriminaaltulu jälitamise talituste seni tehtud tööd ja julgustab neid seda jätkama, et Euroopa Liidu tasandil täielikult väärtustada kõnealuste asutuste parimaid tavasid ja tegevust; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil tugevdada kriminaaltulu jälitamise talituste rolli ja pädevusi, et luua neile tingimused kiireks ja ühtlaseks juurdepääsuks teabele, mis on täielikult kooskõlas andmekaitse ja inimõigustega; kutsub liikmesriike üles kriminaaltulu jälitamise talitusi enam väärtustama, tehes neile muu hulgas kättesaadavaks piisavad vahendid, ning võtma arvesse nende potentsiaali tagasi saada kuritegelikul teel teenitud vara; kiidab kriminaaltulu jälitamise talituste seni tehtud tööd ja julgustab neid seda jätkama, et Euroopa Liidu tasandil täielikult väärtustada kõnealuste asutuste parimaid tavasid ja tegevust;

| 32. | peab kuritegelike süsteemide võimu vastu tõhusa võitlemise seisukohast väga oluliseks võtta sihikule nende vara, võtta kasutusele kõik vajalikud vahendid kriminaal- ja maffiatulu tuvastamiseks, näiteks luua pangakontode koondregister; |
| --- | --- |

32.

peab kuritegelike süsteemide võimu vastu tõhusa võitlemise seisukohast väga oluliseks võtta sihikule nende vara, võtta kasutusele kõik vajalikud vahendid kriminaal- ja maffiatulu tuvastamiseks, näiteks luua pangakontode koondregister;

| 33. | ergutab liikmesriike edendama konfiskeeritud kuritegelike varade taaskasutamist sotsiaalsetel eesmärkidel, näiteks suunama need tulud ümber ohvritele ning narkootikumidest ja organiseeritud kuritegevusest laastatud kogukondadele, rahastama nendega kuritegevusevastast võitlust kohalikul tasandil ja õiguskaitseasutuste rahvusvahelist tegevust ning soovitab võtta kasutusele vahendid, et rahastada selliste varade terviklikkuse tagamiseks võetavaid meetmeid; |
| --- | --- |

33.

ergutab liikmesriike edendama konfiskeeritud kuritegelike varade taaskasutamist sotsiaalsetel eesmärkidel, näiteks suunama need tulud ümber ohvritele ning narkootikumidest ja organiseeritud kuritegevusest laastatud kogukondadele, rahastama nendega kuritegevusevastast võitlust kohalikul tasandil ja õiguskaitseasutuste rahvusvahelist tegevust ning soovitab võtta kasutusele vahendid, et rahastada selliste varade terviklikkuse tagamiseks võetavaid meetmeid;

| 34. | soovitab liikmesriikidel kehtestada eeskirjad, mille eesmärk on võtta vastutusele need isikud, kes annavad teistele fiktiivse varade, raha või muude hüvede omandi- või käsutusõiguse, et vältida arestimis- või konfiskeerimismeetmeid, ning isikud, kes fiktiivselt taoliste varade omandi- või käsutusõiguse vastu võtavad; |
| --- | --- |

34.

soovitab liikmesriikidel kehtestada eeskirjad, mille eesmärk on võtta vastutusele need isikud, kes annavad teistele fiktiivse varade, raha või muude hüvede omandi- või käsutusõiguse, et vältida arestimis- või konfiskeerimismeetmeid, ning isikud, kes fiktiivselt taoliste varade omandi- või käsutusõiguse vastu võtavad;

| 35. | teeb ettepaneku keelata majandustegevuses osalejal osalemine riigihangetes terve ELi ulatuses vähemalt viie aasta jooksul, kui ta on lõpliku kohtuotsusega süüdi mõistetud kuritegelikku organisatsiooni kuulumise, rahapesu või terrorismi rahastamise, inimeste ja lapstööjõu ekspluateerimise, korruptsiooni või muude tõsiste avaliku sektori vastaste kuritegude eest, mis õõnestavad riigi fiskaalvõimekust või tekitavad sotsiaalset kahju, näiteks maksudest kõrvalehoidumine ja muud maksudega seotud õiguserikkumised, samuti muudes ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud raskete piiriülese mõõtmega kuritegude eest (nt nn eurokuriteod), tagades täielikult kaitseõiguse kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, ELi harta ja ELi teiseste õigusaktidega, mis käsitlevad kahtlustatavate ja süüdistatavate õigusi kriminaalasjades, ning eespool nimetatut tuleks kohaldada isegi siis, kui menetlusest kõrvalejätmise põhjus ilmneb hankemenetluse käigus; soovitab lisaks, et riigihangetes keelatakse osaleda neil ettevõtjatel, kes on registreeritud rahvusvaheliste organisatsioonide määratletud maksuparadiisides; |
| --- | --- |

35.

teeb ettepaneku keelata majandustegevuses osalejal osalemine riigihangetes terve ELi ulatuses vähemalt viie aasta jooksul, kui ta on lõpliku kohtuotsusega süüdi mõistetud kuritegelikku organisatsiooni kuulumise, rahapesu või terrorismi rahastamise, inimeste ja lapstööjõu ekspluateerimise, korruptsiooni või muude tõsiste avaliku sektori vastaste kuritegude eest, mis õõnestavad riigi fiskaalvõimekust või tekitavad sotsiaalset kahju, näiteks maksudest kõrvalehoidumine ja muud maksudega seotud õiguserikkumised, samuti muudes ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 sätestatud raskete piiriülese mõõtmega kuritegude eest (nt nn eurokuriteod), tagades täielikult kaitseõiguse kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, ELi harta ja ELi teiseste õigusaktidega, mis käsitlevad kahtlustatavate ja süüdistatavate õigusi kriminaalasjades, ning eespool nimetatut tuleks kohaldada isegi siis, kui menetlusest kõrvalejätmise põhjus ilmneb hankemenetluse käigus; soovitab lisaks, et riigihangetes keelatakse osaleda neil ettevõtjatel, kes on registreeritud rahvusvaheliste organisatsioonide määratletud maksuparadiisides;

| 36. | on seisukohal, et riigihankemenetlus peab lähtuma seaduslikkuse põhimõttest ja et seoses sellega tuleb tugineda majanduslikult kõige kasulikuma pakkumise kriteeriumile, tagades valikumenetluses täieliku läbipaistvuse (mida tuleb järgida ka e-riigihangete puhul), et hoida ära pettusi, korruptsiooni ja teisi tõsiseid rikkumisi; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et riigihankemenetlus peab lähtuma seaduslikkuse põhimõttest ja et seoses sellega tuleb tugineda majanduslikult kõige kasulikuma pakkumise kriteeriumile, tagades valikumenetluses täieliku läbipaistvuse (mida tuleb järgida ka e-riigihangete puhul), et hoida ära pettusi, korruptsiooni ja teisi tõsiseid rikkumisi;

| 37. | palub liikmesriikidel ennetada kuritegeliku sisseimbumise ja korruptsiooni võimalust riigihangetel, kehtestades asjakohase kontrolli ning objektiivsed ja läbipaistvad menetlused; |
| --- | --- |

37.

palub liikmesriikidel ennetada kuritegeliku sisseimbumise ja korruptsiooni võimalust riigihangetel, kehtestades asjakohase kontrolli ning objektiivsed ja läbipaistvad menetlused;

| 38. | leiab, et organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu võitlemiseks tuleks tõhustada erasektori ja õiguskaitseasutuste vahelist koostööd, et julgustada erasektori osalejaid mis tahes organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning muude raskete kuritegudega seotud ebaseaduslikest või ebaausatest tegevusest keelduma, hoiduma ja sellest teatama politsei- ja õigusasutustele, sh vajadusel Eurojustile ja Europolile, eelkõige transpordi, logistika, keemia, internetiteenuste pakkumise, panga- ja finantsteenuste vallas nii ELi liikmesriikides kui ka kolmandates riikides; nõuab tõhusamaid kaitsekavasid erasektori osalejatele, kes on ohustatud oma koostöö tõttu organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamiseks; nõuab samuti, et liikmesriigid tagaksid solidaarsuspõhimõtet järgides Europolile, Eurojustile, Frontexile ja loodavale Euroopa Prokuratuurile piisavad vahendid ja asjakohase rahastamise, sest nende tegevusest on kasu nii liikmesriikidel kui ka inimestel; |
| --- | --- |

38.

leiab, et organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu võitlemiseks tuleks tõhustada erasektori ja õiguskaitseasutuste vahelist koostööd, et julgustada erasektori osalejaid mis tahes organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning muude raskete kuritegudega seotud ebaseaduslikest või ebaausatest tegevusest keelduma, hoiduma ja sellest teatama politsei- ja õigusasutustele, sh vajadusel Eurojustile ja Europolile, eelkõige transpordi, logistika, keemia, internetiteenuste pakkumise, panga- ja finantsteenuste vallas nii ELi liikmesriikides kui ka kolmandates riikides; nõuab tõhusamaid kaitsekavasid erasektori osalejatele, kes on ohustatud oma koostöö tõttu organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamiseks; nõuab samuti, et liikmesriigid tagaksid solidaarsuspõhimõtet järgides Europolile, Eurojustile, Frontexile ja loodavale Euroopa Prokuratuurile piisavad vahendid ja asjakohase rahastamise, sest nende tegevusest on kasu nii liikmesriikidel kui ka inimestel;

| 39. | palub komisjonil esitada 2014. aastaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punkti c alusel direktiivi ettepanek organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks ühiste juurdlustehnikate kohta; |
| --- | --- |

39.

palub komisjonil esitada 2014. aastaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punkti c alusel direktiivi ettepanek organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks ühiste juurdlustehnikate kohta;

| 40. | kutsub Euroopa Komisjoni, liikmesriike ja ettevõtteid üles parandama toodete jälgitavust, märkides näiteks põllumajandustoodetele ja toiduainetele nende päritolumaa, tulirelvadele C.I.P. märgistuse või identifitseerimiskoodi, maksustamise eesmärgil märgistama ka sigarette, alkohoolseid jooke ja retseptiravimeid, et ennetada võltsinguid, võtta kuritegelikelt rühmitustelt oluline tuluallikas ja kaitsta tarbijate tervist; peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid ei soovinud kaasata jälgitavust liidu tolliseadustiku ajakohastamisse; |
| --- | --- |

40.

kutsub Euroopa Komisjoni, liikmesriike ja ettevõtteid üles parandama toodete jälgitavust, märkides näiteks põllumajandustoodetele ja toiduainetele nende päritolumaa, tulirelvadele C.I.P. märgistuse või identifitseerimiskoodi, maksustamise eesmärgil märgistama ka sigarette, alkohoolseid jooke ja retseptiravimeid, et ennetada võltsinguid, võtta kuritegelikelt rühmitustelt oluline tuluallikas ja kaitsta tarbijate tervist; peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid ei soovinud kaasata jälgitavust liidu tolliseadustiku ajakohastamisse;

| 41. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada merenduskoostööd kui vahendit inim-, narko-, tubaka salakaubanduse ja teiste ebaseaduslike ja võltsitud toodete kaubanduse vastu võitlemiseks; tunnistab, et ebajärjepidev maismaa ja merepiiride haldamine on organiseeritud kurjategijatele uks ELi ja see on küsimus, millega tuleb edasi tegelda, ning palub Europolil, Frontexil ja Euroopa Komisjonil uurida ELi välispiiridega seotud suundumusi ja välispiiride haavatavust; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada merenduskoostööd kui vahendit inim-, narko-, tubaka salakaubanduse ja teiste ebaseaduslike ja võltsitud toodete kaubanduse vastu võitlemiseks; tunnistab, et ebajärjepidev maismaa ja merepiiride haldamine on organiseeritud kurjategijatele uks ELi ja see on küsimus, millega tuleb edasi tegelda, ning palub Europolil, Frontexil ja Euroopa Komisjonil uurida ELi välispiiridega seotud suundumusi ja välispiiride haavatavust;

| 42. | võtab teadmiseks organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi omavahelise seotuse, millele on teatavatel juhtudel tähelepanu juhtinud õiguskaitseasutused ja politsei seoses terrorirühmituste tegevuse rahastamisega rahvusvahelisest ebaseaduslikust kaubandusest saadud tuludega, ja kutsub liikmesriike tugevdama meetmeid sellise tegevuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

42.

võtab teadmiseks organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi omavahelise seotuse, millele on teatavatel juhtudel tähelepanu juhtinud õiguskaitseasutused ja politsei seoses terrorirühmituste tegevuse rahastamisega rahvusvahelisest ebaseaduslikust kaubandusest saadud tuludega, ja kutsub liikmesriike tugevdama meetmeid sellise tegevuse vastu võitlemiseks;

| 43. | toetab kuritegevuse ja terrorismi vastu võitlevate ekspertide ühist väljaõpet, eesmärgiga luua vähemalt riigi tasandil tegutsevaid ühiseid rakkerühmi ja koolitada personali Euroopa tasandil loodavate ja tegutsevate ühiste uurimisrühmade tarbeks; |
| --- | --- |

43.

toetab kuritegevuse ja terrorismi vastu võitlevate ekspertide ühist väljaõpet, eesmärgiga luua vähemalt riigi tasandil tegutsevaid ühiseid rakkerühmi ja koolitada personali Euroopa tasandil loodavate ja tegutsevate ühiste uurimisrühmade tarbeks;

| 44. | juhib tähelepanu senistele olulistele tulemustele, mida on saavutatud tänu ühise uurimisrühma loomisele, ja tõdeb, et sellel on määrav tähtsus koostöövalmiduse kujunemisel rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks; palub liikmesriikidel raamotsus 2002/465/JSK nõuetekohaselt üle võtta ja julgustada pädevaid ametiasutusi, eelkõige õigusasutusi, kõnealust vahendit arendama; tõdeb, et ühistel uurimisrühmadel on suur lisandväärtus ja rõhutab vajadust sellise vajaliku uurimisvahendi rahastamise jätkamise järele; |
| --- | --- |

44.

juhib tähelepanu senistele olulistele tulemustele, mida on saavutatud tänu ühise uurimisrühma loomisele, ja tõdeb, et sellel on määrav tähtsus koostöövalmiduse kujunemisel rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks; palub liikmesriikidel raamotsus 2002/465/JSK nõuetekohaselt üle võtta ja julgustada pädevaid ametiasutusi, eelkõige õigusasutusi, kõnealust vahendit arendama; tõdeb, et ühistel uurimisrühmadel on suur lisandväärtus ja rõhutab vajadust sellise vajaliku uurimisvahendi rahastamise jätkamise järele;

| 45. | peab kahetsusväärseks, et organiseeritud kuritegevusel õnnestub interneti väärkasutamisega juba praegu pääseda ligi väga suurele hulgale võimalikele ohvritele, kasutades eelkõige sotsiaalvõrgustikke, soovimatute elektrooniliste sõnumite saatmist (rämpspost), aidates kaasa intellektuaalomandi vargusele ja kasutades andmepüügi veebilehekülgi ja online-enampakkumisi; ergutab sellega seoses koostama terviklikke riiklike strateegiaid, mis hõlmaksid koolitust, üldsuse teadlikkuse suurendamise kampaaniaid ja ettevõtete parimaid tavasid, eesmärgiga parandada teadlikkust küberkuritegevuse ohtudest ja tagajärgedest; |
| --- | --- |

45.

peab kahetsusväärseks, et organiseeritud kuritegevusel õnnestub interneti väärkasutamisega juba praegu pääseda ligi väga suurele hulgale võimalikele ohvritele, kasutades eelkõige sotsiaalvõrgustikke, soovimatute elektrooniliste sõnumite saatmist (rämpspost), aidates kaasa intellektuaalomandi vargusele ja kasutades andmepüügi veebilehekülgi ja online-enampakkumisi; ergutab sellega seoses koostama terviklikke riiklike strateegiaid, mis hõlmaksid koolitust, üldsuse teadlikkuse suurendamise kampaaniaid ja ettevõtete parimaid tavasid, eesmärgiga parandada teadlikkust küberkuritegevuse ohtudest ja tagajärgedest;

| 46. | mõistab hukka organiseeritud kuritegevuse osalemise ebaseaduslikus jäätmekäitluses ja jäätmeveos teatud kolmandatesse riikidesse, eelkõige Aafrikas ja Aasias; kutsub liikmesriike üles kuritegeliku tegevuse eest, mille eesmärk on ebaseaduslik jäätmekäitlus, sealhulgas mürgiste jäätmete käitlemine, ning ka selles osalevaid korrumpeerunuid ametnikke karmilt karistama; |
| --- | --- |

46.

mõistab hukka organiseeritud kuritegevuse osalemise ebaseaduslikus jäätmekäitluses ja jäätmeveos teatud kolmandatesse riikidesse, eelkõige Aafrikas ja Aasias; kutsub liikmesriike üles kuritegeliku tegevuse eest, mille eesmärk on ebaseaduslik jäätmekäitlus, sealhulgas mürgiste jäätmete käitlemine, ning ka selles osalevaid korrumpeerunuid ametnikke karmilt karistama;

| 47. | rõhutab, et sõltumatu uuriv ajakirjandus täidab vajalikku rolli pettuste, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse skeemide paljastamisel 2013. aasta aprillis andmebaasi Offshore Leaks kaudu, kus avaldati 130 000 offshore-konto üksikasjad pärast uurivate ajakirjanike rahvusvahelise konsortsiumi (ICIJ) ja 36 rahvusvahelise ajalehe läbiviidud aastatepikkust uurimist; on arvamusel, et uuriva ajakirjanduse avaldatu on väärtuslik teabeallikas, mida peavad arvesse võtma Euroopa Pettustevastane Amet ja õigusasutused ja muud asjaomased asutused liikmesriikides; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et sõltumatu uuriv ajakirjandus täidab vajalikku rolli pettuste, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse skeemide paljastamisel 2013. aasta aprillis andmebaasi Offshore Leaks kaudu, kus avaldati 130 000 offshore-konto üksikasjad pärast uurivate ajakirjanike rahvusvahelise konsortsiumi (ICIJ) ja 36 rahvusvahelise ajalehe läbiviidud aastatepikkust uurimist; on arvamusel, et uuriva ajakirjanduse avaldatu on väärtuslik teabeallikas, mida peavad arvesse võtma Euroopa Pettustevastane Amet ja õigusasutused ja muud asjaomased asutused liikmesriikides;

| 48. | palub Euroopa Liidu tasandil vahendite eraldamist projektidele ja meetmetele, mille eesmärk on kaotada Euroopa Liidus maffia; |
| --- | --- |

48.

palub Euroopa Liidu tasandil vahendite eraldamist projektidele ja meetmetele, mille eesmärk on kaotada Euroopa Liidus maffia;

Õigusalase ja politseikoostöö tugevdamine Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil

| 49. | palub liikmesriikidel luua riiklik struktuur, mis tegeleb õiguskaitse ning organiseeritud ja maffia kuritegevuse uurimisega, pidades silmas võimalust arendada Europoli koordineerimisel ja Euroopa Komisjoni toel välja maffiavastane operatiivvõrgustik, mida iseloomustab kiirus ja informaalsus, et vahetada teavet maffia struktuuri, kuritegevuse ja rahandusalaste prognooside, kriminaaltulu asukoha ja riigihangetes osalemise katsete kohta; |
| --- | --- |

49.

palub liikmesriikidel luua riiklik struktuur, mis tegeleb õiguskaitse ning organiseeritud ja maffia kuritegevuse uurimisega, pidades silmas võimalust arendada Europoli koordineerimisel ja Euroopa Komisjoni toel välja maffiavastane operatiivvõrgustik, mida iseloomustab kiirus ja informaalsus, et vahetada teavet maffia struktuuri, kuritegevuse ja rahandusalaste prognooside, kriminaaltulu asukoha ja riigihangetes osalemise katsete kohta;

| 50. | rõhutab koostöö tugevdamise olulisust tõhusa ja korrapärase teabevahetuse sisseseadmise ja teabe jagamise edendamise abil liikmesriikide kohtu- ja õiguskaitseasutuste, Europoli, Eurojusti, Euroopa Pettustevastase Ameti ja Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti ja kolmandate, eriti ELi lähinaabruses asuvate riikide vastavate ametiasutuste vahel nõuetekohaste andmekaitse ja menetlusõiguste standardite põhjal, et parandada tõendite kogumise süsteeme ja tagada süütegude, sealhulgas ELi majanduslike huvide rikkumiste uurimisega seotud andmete ja teabe tõhus, täpsem ja kiirem käsitlemine ja vahetamine, võttes täielikult arvesse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid ning ELi põhiõigusi; kordab, et isikuandmete kogumine, talletamine ja töötlemine peab organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesuga tegelemise käigus olema igal juhul kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, ELi hartas ja ELi teisestes õigusaktides sätestatud andmekaitsepõhimõtetega; rõhutab ühtlasi vajadust suurendada eesseisva läbivaatamise käigus Europoli ja Eurojusti tegevuse vastutust demokraatlike õiguste ja põhiõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

50.

rõhutab koostöö tugevdamise olulisust tõhusa ja korrapärase teabevahetuse sisseseadmise ja teabe jagamise edendamise abil liikmesriikide kohtu- ja õiguskaitseasutuste, Europoli, Eurojusti, Euroopa Pettustevastase Ameti ja Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti ja kolmandate, eriti ELi lähinaabruses asuvate riikide vastavate ametiasutuste vahel nõuetekohaste andmekaitse ja menetlusõiguste standardite põhjal, et parandada tõendite kogumise süsteeme ja tagada süütegude, sealhulgas ELi majanduslike huvide rikkumiste uurimisega seotud andmete ja teabe tõhus, täpsem ja kiirem käsitlemine ja vahetamine, võttes täielikult arvesse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid ning ELi põhiõigusi; kordab, et isikuandmete kogumine, talletamine ja töötlemine peab organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesuga tegelemise käigus olema igal juhul kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, ELi hartas ja ELi teisestes õigusaktides sätestatud andmekaitsepõhimõtetega; rõhutab ühtlasi vajadust suurendada eesseisva läbivaatamise käigus Europoli ja Eurojusti tegevuse vastutust demokraatlike õiguste ja põhiõiguste valdkonnas;

| 51. | märgib, et sageli võimaldavad õigusasutuste ja seadusandjate vahelise koostoime puudumine, viivitused kohtute reageerimises ja puudulikud õigusaktid kurjategijatel kasutada ära seaduselünki ja saada kasu nõudlusest ebaseadusliku kauba järele; |
| --- | --- |

51.

märgib, et sageli võimaldavad õigusasutuste ja seadusandjate vahelise koostoime puudumine, viivitused kohtute reageerimises ja puudulikud õigusaktid kurjategijatel kasutada ära seaduselünki ja saada kasu nõudlusest ebaseadusliku kauba järele;

| 52. | leiab, et liikumisvabaduse tagamine Schengeni alal ja piiriülese organiseeritud kuritegevuse vastane tõhus võitlus on omavahel tihedalt seotud; peab seepärast tervitatavaks asjaolu, et hiljuti käivitati teise põlvkonna Schengeni infosüsteem, mis võimaldab liikmesriikide pädevatel asutustel vahetada omavahel teavet kiiremini ja tõhusamalt; |
| --- | --- |

52.

leiab, et liikumisvabaduse tagamine Schengeni alal ja piiriülese organiseeritud kuritegevuse vastane tõhus võitlus on omavahel tihedalt seotud; peab seepärast tervitatavaks asjaolu, et hiljuti käivitati teise põlvkonna Schengeni infosüsteem, mis võimaldab liikmesriikide pädevatel asutustel vahetada omavahel teavet kiiremini ja tõhusamalt;

| 53. | kutsub komisjoni võtma meetmeid, et kasutada ära Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ja Eurojusti vahelist koostoimet, et saavutada kõrgetasemeline õigusalane koostöö Euroopa-siseselt; |
| --- | --- |

53.

kutsub komisjoni võtma meetmeid, et kasutada ära Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ja Eurojusti vahelist koostoimet, et saavutada kõrgetasemeline õigusalane koostöö Euroopa-siseselt;

| 54. | rõhutab, et Euroopa Liidul tuleb edendada häid tavasid organiseeritud kuritegevuse ja terrorismiga võitlemise ning nende algpõhjuste kindlakstegemise vallas mitte ainult Euroopa Liidus endas, vaid ka kolmandates riikides, eeskätt nimetatud probleemide lähteriikides; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et Euroopa Liidul tuleb edendada häid tavasid organiseeritud kuritegevuse ja terrorismiga võitlemise ning nende algpõhjuste kindlakstegemise vallas mitte ainult Euroopa Liidus endas, vaid ka kolmandates riikides, eeskätt nimetatud probleemide lähteriikides;

| 55. | kutsub komisjoni üles nägema assotsieerimislepingutes ja kaubanduslepingutes kolmandate riikidega ette eriklauslid koostöö kohta organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu võitlemiseks; märgib, et rahvusvaheline koostöö, eelkõige kolmandate riikidega ja naabruses asuvate lähte- või transiidiriikidega on puudulik; peab vajalikuks tõhusaid diplomaatiameetmeid, et ergutada eelmainitud riike koostöölepinguid sõlmima või juba allkirjastatud lepinguid järgima; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni üles nägema assotsieerimislepingutes ja kaubanduslepingutes kolmandate riikidega ette eriklauslid koostöö kohta organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu võitlemiseks; märgib, et rahvusvaheline koostöö, eelkõige kolmandate riikidega ja naabruses asuvate lähte- või transiidiriikidega on puudulik; peab vajalikuks tõhusaid diplomaatiameetmeid, et ergutada eelmainitud riike koostöölepinguid sõlmima või juba allkirjastatud lepinguid järgima;

| 56. | palub liikmesriikidel ja komisjonil tugevdada kohtunike, prokuröride ja kontaktametnike rolli ja edendada õigusalast ja finantsuurimise alast väljaõpet, et võimaldada asjaosalistel võidelda kõikide organiseeritud kuritegevuse (sh küberkuritegevus), korruptsiooni ja rahapesu vormide vastu, rakendades selleks eelkõige Euroopa Politseikolledžit ja Euroopa õigusalase koolituse võrgustikku ning selliseid rahastamisvahendeid nagu politsei koostöö arendamiseks mõeldud sisejulgeoleku fond või programm Herakles III; pooldab õigusasutuste töötajate ja politseinike koolitamisel võõrkeelte õpetamist, et lihtsustada rahvusvahelist koostööd, ja kutsub üles toetama Euroopa programmi heade tavade vahetamiseks ning kohtunike, prokuröride ja politseijõudude koolitamiseks; |
| --- | --- |

56.

palub liikmesriikidel ja komisjonil tugevdada kohtunike, prokuröride ja kontaktametnike rolli ja edendada õigusalast ja finantsuurimise alast väljaõpet, et võimaldada asjaosalistel võidelda kõikide organiseeritud kuritegevuse (sh küberkuritegevus), korruptsiooni ja rahapesu vormide vastu, rakendades selleks eelkõige Euroopa Politseikolledžit ja Euroopa õigusalase koolituse võrgustikku ning selliseid rahastamisvahendeid nagu politsei koostöö arendamiseks mõeldud sisejulgeoleku fond või programm Herakles III; pooldab õigusasutuste töötajate ja politseinike koolitamisel võõrkeelte õpetamist, et lihtsustada rahvusvahelist koostööd, ja kutsub üles toetama Euroopa programmi heade tavade vahetamiseks ning kohtunike, prokuröride ja politseijõudude koolitamiseks;

| 57. | kutsub ELi ja liikmesriike töötama välja õiguslikud vahendid ja konkreetsed strateegiad, et nende õigusasutused ja uurimisasutused soodustaksid ja suurendaksid omavahel teabe liikumist, kaasates sellesse täielikult Europoli ja suurendades tema rolli, ning viiksid läbi vajalikke analüüse, et teha kindlaks organiseeritud kuritegevuse esilekerkivad suundumused ja võimaluse korral neid ennetada ja nende vastu võidelda, austades samas põhiõigusi ning eelkõige õigust eraelu puutumatusele ja õigust isikuandmete kaitsele; |
| --- | --- |

57.

kutsub ELi ja liikmesriike töötama välja õiguslikud vahendid ja konkreetsed strateegiad, et nende õigusasutused ja uurimisasutused soodustaksid ja suurendaksid omavahel teabe liikumist, kaasates sellesse täielikult Europoli ja suurendades tema rolli, ning viiksid läbi vajalikke analüüse, et teha kindlaks organiseeritud kuritegevuse esilekerkivad suundumused ja võimaluse korral neid ennetada ja nende vastu võidelda, austades samas põhiõigusi ning eelkõige õigust eraelu puutumatusele ja õigust isikuandmete kaitsele;

| 58. | on seisukohal, et organiseeritud kuritegevuse üleilmastumine nõuab liikmesriikide tihedamat koostööd nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil; julgustab tihedamat suhtlust ELi, ÜRO, OECD ja Euroopa Nõukogu vahel organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastase võitluse teemal; toetab rahapesuvastase töökonna (FATF) raames tehtud pingutusi rahapesuvastase poliitika edendamiseks; kutsub komisjoni üles toetama tõhusal viisil liikmesriikide jõupingutusi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks ja soovitab ELil ühineda täisliikmena korruptsioonivastaste riikide ühendusega (GRECO); julgustab ELi mitte vaatama ainult meie kõige tavapärasemate liitlaste ja koostööpartnerite poole, vaid püüdma anda tõeliselt rahvusvahelist ja üleilmset vastust ja lahendust rahapesule, korruptsioonile ja terrorismi rahastamisele; |
| --- | --- |

58.

on seisukohal, et organiseeritud kuritegevuse üleilmastumine nõuab liikmesriikide tihedamat koostööd nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil; julgustab tihedamat suhtlust ELi, ÜRO, OECD ja Euroopa Nõukogu vahel organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastase võitluse teemal; toetab rahapesuvastase töökonna (FATF) raames tehtud pingutusi rahapesuvastase poliitika edendamiseks; kutsub komisjoni üles toetama tõhusal viisil liikmesriikide jõupingutusi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks ja soovitab ELil ühineda täisliikmena korruptsioonivastaste riikide ühendusega (GRECO); julgustab ELi mitte vaatama ainult meie kõige tavapärasemate liitlaste ja koostööpartnerite poole, vaid püüdma anda tõeliselt rahvusvahelist ja üleilmset vastust ja lahendust rahapesule, korruptsioonile ja terrorismi rahastamisele;

| 59. | kutsub komisjoni ja eelkõige liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat käivitama vajalikud algatused, et omada ühtset lähenemisviisi võitluses kolmandate riikide organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vaheliste sidemete vastu; palub liikmesriikidel valvata oma riigipiire ja vahetada vajalikku teavet, et katkestada olemasolevad ja võimalikud sidemed organiseeritud kuritegevuse ja terrorirühmituste vahel; |
| --- | --- |

59.

kutsub komisjoni ja eelkõige liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat käivitama vajalikud algatused, et omada ühtset lähenemisviisi võitluses kolmandate riikide organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vaheliste sidemete vastu; palub liikmesriikidel valvata oma riigipiire ja vahetada vajalikku teavet, et katkestada olemasolevad ja võimalikud sidemed organiseeritud kuritegevuse ja terrorirühmituste vahel;

| 60. | soovitab tungivalt koostada viivitamata küberkuritegevuse vastu võitlemise ELi tegevuskava, tugevdada rahvusvahelist koostööd ja küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse (EC3) toel tagada kodanike (eriti kõige kaitsetumate kodanike kaitse ning hoida eelkõige ära laste ärakasutamist), ettevõtete ja ametiasutuste kõrge turvalisuse tase, tagades samas täielikult teabevabaduse ja õiguse isikuandmete kaitsele; |
| --- | --- |

60.

soovitab tungivalt koostada viivitamata küberkuritegevuse vastu võitlemise ELi tegevuskava, tugevdada rahvusvahelist koostööd ja küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse (EC3) toel tagada kodanike (eriti kõige kaitsetumate kodanike kaitse ning hoida eelkõige ära laste ärakasutamist), ettevõtete ja ametiasutuste kõrge turvalisuse tase, tagades samas täielikult teabevabaduse ja õiguse isikuandmete kaitsele;

| 61. | toetab Euroopa riigijuhtide nõudmist hiljutisel G8 tippkohtumisel tõhustada maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastast võitlust, eesmärgiga maksustamise vältijatelt ja maksudest kõrvalehoidjatelt maksud sisse nõuda; |
| --- | --- |

61.

toetab Euroopa riigijuhtide nõudmist hiljutisel G8 tippkohtumisel tõhustada maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastast võitlust, eesmärgiga maksustamise vältijatelt ja maksudest kõrvalehoidjatelt maksud sisse nõuda;

| 62. | soovitab ühist ennetus- ja õiguskaitsetegevust organiseeritud kuritegevuse ja maffialaadse kuritegevusega seotud või nendest tulenevate ebaseaduslike tegevuste vastu keskkonna valdkonnas, tugevdades Euroopa asutusi, nagu Europol ja Eurojust, ning rahvusvahelisi organeid, nagu Interpol ja ÜRO Regioonidevaheline Kuritegevuse ja Õigusküsimuste Uurimise Instituut, samuti jagades töömeetodeid ja teavet, mis on kõige enam selle kuritegevuse liigi vastase võitlusega tegelevatel liikmesriikidel, lõppeesmärgiga töötada välja ühine tegevuskava; |
| --- | --- |

62.

soovitab ühist ennetus- ja õiguskaitsetegevust organiseeritud kuritegevuse ja maffialaadse kuritegevusega seotud või nendest tulenevate ebaseaduslike tegevuste vastu keskkonna valdkonnas, tugevdades Euroopa asutusi, nagu Europol ja Eurojust, ning rahvusvahelisi organeid, nagu Interpol ja ÜRO Regioonidevaheline Kuritegevuse ja Õigusküsimuste Uurimise Instituut, samuti jagades töömeetodeid ja teavet, mis on kõige enam selle kuritegevuse liigi vastase võitlusega tegelevatel liikmesriikidel, lõppeesmärgiga töötada välja ühine tegevuskava;

| 63. | juhib tähelepanu asjaolule, et piiriülese kuritegevuse vastu on võimalik võidelda üksnes liikmesriikidevahelise piiriülese õigusalase ja politseikoostöö kaudu ning et isegi kui EL vajab organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks rohkem õigusvahendeid, on liikmesriikide käsutuses juba teataval hulgal töövahendeid; toonitab, et ELi tasandil organiseeritud kuritegevuse vastase tõelise võitluse suurim takistus on poliitilise tahte puudumine liikmesriikides; kutsub seetõttu liikmesriike üles kasutama neile ELi ja selle asutuste antud vahendeid; |
| --- | --- |

63.

juhib tähelepanu asjaolule, et piiriülese kuritegevuse vastu on võimalik võidelda üksnes liikmesriikidevahelise piiriülese õigusalase ja politseikoostöö kaudu ning et isegi kui EL vajab organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks rohkem õigusvahendeid, on liikmesriikide käsutuses juba teataval hulgal töövahendeid; toonitab, et ELi tasandil organiseeritud kuritegevuse vastase tõelise võitluse suurim takistus on poliitilise tahte puudumine liikmesriikides; kutsub seetõttu liikmesriike üles kasutama neile ELi ja selle asutuste antud vahendeid;

| 64. | teeb ettepaneku mälestada kuritegelike organisatsioonide, eriti maffialaadsete organisatsioonide süütuid ohvreid, ja avaldada erilist austust organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses hukkunuile ning hakata alates 2014. aastast käesoleva resolutsiooni Euroopa Parlamendis vastuvõtmise kuupäeval tähistama igal aastal organiseeritud kuritegevuse süütute ohvrite mälestamise ja pühendumuse Euroopa päeva; |
| --- | --- |

64.

teeb ettepaneku mälestada kuritegelike organisatsioonide, eriti maffialaadsete organisatsioonide süütuid ohvreid, ja avaldada erilist austust organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses hukkunuile ning hakata alates 2014. aastast käesoleva resolutsiooni Euroopa Parlamendis vastuvõtmise kuupäeval tähistama igal aastal organiseeritud kuritegevuse süütute ohvrite mälestamise ja pühendumuse Euroopa päeva;

Tõhus ja korruptsioonikindel avalik haldus

| 65. | on seisukohal, et peale haldustegevuse tõhususe kahjustamise ja ametnike hüvangu tagamise võivad rohke bürokraatia ja keerukad protseduurid seada ohtu otsustusprotsessi läbipaistvuse, petta kodanike ja ettevõtete õiguspäraseid ootusi ja pakkuda seega soodsat pinnast korruptsiooni vohamiseks; |
| --- | --- |

65.

on seisukohal, et peale haldustegevuse tõhususe kahjustamise ja ametnike hüvangu tagamise võivad rohke bürokraatia ja keerukad protseduurid seada ohtu otsustusprotsessi läbipaistvuse, petta kodanike ja ettevõtete õiguspäraseid ootusi ja pakkuda seega soodsat pinnast korruptsiooni vohamiseks;

| 66. | on seisukohal, et uurival ajakirjandusel, vabaühendustel ja akadeemilistel ringkondadel on äärmiselt oluline osa korruptsiooni, pettuste ja organiseeritud kuritegevuse avastamisel ning sellest tulenevalt on nende julgeolek tihti ohus; tuletab meelde, et viie aasta jooksul on 27 liikmesriigis avaldatud kokku 233 uuriva ajakirjanduse lugu ELi vahendite väärkasutamisega seotud pettusejuhtumite kohta (48), ning on seisukohal, et uurivale ajakirjandusele tuleb anda vajalikud vahendid; toetab eeskätt komisjoni tegevust uuriva ajakirjanduse rolli tunnustamiseks raskete kriminaalkuritegudega seotud faktide avastamisel ja neist teatamisel; |
| --- | --- |

66.

on seisukohal, et uurival ajakirjandusel, vabaühendustel ja akadeemilistel ringkondadel on äärmiselt oluline osa korruptsiooni, pettuste ja organiseeritud kuritegevuse avastamisel ning sellest tulenevalt on nende julgeolek tihti ohus; tuletab meelde, et viie aasta jooksul on 27 liikmesriigis avaldatud kokku 233 uuriva ajakirjanduse lugu ELi vahendite väärkasutamisega seotud pettusejuhtumite kohta (48), ning on seisukohal, et uurivale ajakirjandusele tuleb anda vajalikud vahendid; toetab eeskätt komisjoni tegevust uuriva ajakirjanduse rolli tunnustamiseks raskete kriminaalkuritegudega seotud faktide avastamisel ja neist teatamisel;

| 67. | rõhutab, et kõrgete avaliku võimu kandjate üle tuleks rakendada asjakohast kontrolli, muu hulgas maksuametite poolt; teeb ettepaneku, et avaliku võimu kandjad esitaksid oma tegevust, sissetulekut, vastutusala ja huvisid puudutavaid deklaratsioone; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et kõrgete avaliku võimu kandjate üle tuleks rakendada asjakohast kontrolli, muu hulgas maksuametite poolt; teeb ettepaneku, et avaliku võimu kandjad esitaksid oma tegevust, sissetulekut, vastutusala ja huvisid puudutavaid deklaratsioone;

| 68. | palub nõukogul ja liikmesriikidel ratifitseerida Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) konventsioon, mis käsitleb võitlust välisriigi ametnikele rahvusvahelistes äritehingutes antava altkäemaksu vastu, ja seda täielikult rakendada; rõhutab, et altkäemaksu andmine välisriigi ametnikele kahjustab liidu põhiõiguste, keskkonna- ja arengupoliitikat; |
| --- | --- |

68.

palub nõukogul ja liikmesriikidel ratifitseerida Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) konventsioon, mis käsitleb võitlust välisriigi ametnikele rahvusvahelistes äritehingutes antava altkäemaksu vastu, ja seda täielikult rakendada; rõhutab, et altkäemaksu andmine välisriigi ametnikele kahjustab liidu põhiõiguste, keskkonna- ja arengupoliitikat;

| 69. | rõhutab, et korruptsioonivastane võitlus on maksuhalduse alase suutlikkuse suurendamise lahutamatu osa; kutsub üles täies mahus rakendama Mérida korruptsioonivastast konventsiooni (2003); |
| --- | --- |

69.

rõhutab, et korruptsioonivastane võitlus on maksuhalduse alase suutlikkuse suurendamise lahutamatu osa; kutsub üles täies mahus rakendama Mérida korruptsioonivastast konventsiooni (2003);

| 70. | soovitab läbipaistvusmehhanismide tugevdamist ja bürokraatia vähendamist valitusasutustes ja teistes avaliku sektori asutustes, mis tähendab täieliku juurdepääsu tagamist organisatsiooni igat aspekti hõlmavale teabele ja haldustegevusele, institutsiooni ülesannete täitmisele ja avalike vahendite kasutamisele, samuti selle abil, et kodanikele tagatakse juurdepääsuõigus dokumentidele (alustades riigihangete väga tundliku valdkonnaga); ergutab edendama seaduslikkuse ja aususe tava nii avalikus kui ka erasektoris, sealhulgas ka asjakohastest rikkumistest teatajate kaitsemehhanismide abil; |
| --- | --- |

70.

soovitab läbipaistvusmehhanismide tugevdamist ja bürokraatia vähendamist valitusasutustes ja teistes avaliku sektori asutustes, mis tähendab täieliku juurdepääsu tagamist organisatsiooni igat aspekti hõlmavale teabele ja haldustegevusele, institutsiooni ülesannete täitmisele ja avalike vahendite kasutamisele, samuti selle abil, et kodanikele tagatakse juurdepääsuõigus dokumentidele (alustades riigihangete väga tundliku valdkonnaga); ergutab edendama seaduslikkuse ja aususe tava nii avalikus kui ka erasektoris, sealhulgas ka asjakohastest rikkumistest teatajate kaitsemehhanismide abil;

| 71. | julgustab avalikus sektoris korruptsiooni paljastamise eesmärgil kasutama kooskõlas õigusriigi põhimõtete ning demokraatlike kontrollimehhanismidega ja riikliku õiguse rakendamisega salastatud toimingutes kasutatavaid vahendeid; |
| --- | --- |

71.

julgustab avalikus sektoris korruptsiooni paljastamise eesmärgil kasutama kooskõlas õigusriigi põhimõtete ning demokraatlike kontrollimehhanismidega ja riikliku õiguse rakendamisega salastatud toimingutes kasutatavaid vahendeid;

| 72. | soovib, et kehtestataks selged ja proportsionaalsed reeglid ja vastavad jõustamis- ja järelevalvemehhanismid käitumisjuhendi täpsustamiseks, et vältida nn pöördukse nähtust, takistades juhtimise või rahastamise eest vastustava ametniku siirdumist erasektorisse vähemalt teatud aja jooksul pärast tema ametikohustuste lõppemist, et hoiduda huvide konfliktist tema varem hoitud avaliku teenistuse positsiooniga; on seisukohal, et huvide konflikti ilmnemisel tuleks samasugust piirangut rakendada alati ka erasektorist avalikku sektorisse suunduvatele töötajatele; kutsub üles ühtlustama kogu Euroopa Liidus eri järelevalveasutuste huvide konflikti käsitlevaid eeskirju ja järelevalvesüsteeme; |
| --- | --- |

72.

soovib, et kehtestataks selged ja proportsionaalsed reeglid ja vastavad jõustamis- ja järelevalvemehhanismid käitumisjuhendi täpsustamiseks, et vältida nn pöördukse nähtust, takistades juhtimise või rahastamise eest vastustava ametniku siirdumist erasektorisse vähemalt teatud aja jooksul pärast tema ametikohustuste lõppemist, et hoiduda huvide konfliktist tema varem hoitud avaliku teenistuse positsiooniga; on seisukohal, et huvide konflikti ilmnemisel tuleks samasugust piirangut rakendada alati ka erasektorist avalikku sektorisse suunduvatele töötajatele; kutsub üles ühtlustama kogu Euroopa Liidus eri järelevalveasutuste huvide konflikti käsitlevaid eeskirju ja järelevalvesüsteeme;

| 73. | palub liikmesriikidel töötada välja kõikehõlmav süsteem korruptsioonijuhtumitest teatavate isikute kaitseks ja laiendada korruptsioonist anonüümselt teatamise reguleerimisala; teeb ettepaneku luua konfidentsiaalsed kanalid korruptsioonist teatamiseks; nõuab riigihankemenetluste tulemuste vaidlustamise reguleerimisala laiendamist; |
| --- | --- |

73.

palub liikmesriikidel töötada välja kõikehõlmav süsteem korruptsioonijuhtumitest teatavate isikute kaitseks ja laiendada korruptsioonist anonüümselt teatamise reguleerimisala; teeb ettepaneku luua konfidentsiaalsed kanalid korruptsioonist teatamiseks; nõuab riigihankemenetluste tulemuste vaidlustamise reguleerimisala laiendamist;

| 74. | rõhutab, et alternatiivsetesse energialahendustesse tehtavad väga vajalikud investeeringud on seotud liikmesriikide ja Euroopa Liidu antavate väga suurte toetuste ja maksusoodustustega; palub nii riiklikel kui ka liidu asutustel tagada, et nendest toetustest ei saaks kasu kuritegelikud organisatsioonid; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, et alternatiivsetesse energialahendustesse tehtavad väga vajalikud investeeringud on seotud liikmesriikide ja Euroopa Liidu antavate väga suurte toetuste ja maksusoodustustega; palub nii riiklikel kui ka liidu asutustel tagada, et nendest toetustest ei saaks kasu kuritegelikud organisatsioonid;

Vastutustundlikum poliitika

| 75. | tuletab erakondadele meelde nende vastutust kandidaatide esitamisel ning eriti valimisnimekirjade moodustamisel kõikidel tasanditel; rõhutab nende kohustust jälgida kandidaatide omadusi karmi eetikakoodeksi abil, millele kandidaadid vastama peavad ja mis sisaldab peale käitumisreeglite ka selgeid ja läbipaistvaid juhiseid erakondadele tehtavate annetuste kohta; |
| --- | --- |

75.

tuletab erakondadele meelde nende vastutust kandidaatide esitamisel ning eriti valimisnimekirjade moodustamisel kõikidel tasanditel; rõhutab nende kohustust jälgida kandidaatide omadusi karmi eetikakoodeksi abil, millele kandidaadid vastama peavad ja mis sisaldab peale käitumisreeglite ka selgeid ja läbipaistvaid juhiseid erakondadele tehtavate annetuste kohta;

| 76. | toetab põhimõtet, et Euroopa Parlamenti või teistesse ELi institutsioonidesse ja organitesse ei valita proportsionaalsuse põhimõtet järgides neid, kes on lõpliku kohtuotsusega süüdi mõistetud organiseeritud kuritegevusega seotud kuritegudes, rahapesus, korruptsioonis või muudes rasketes kuritegudes, sh majandus- ja finantskuritegudes; nõuab, et kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega kehtestataks sarnased piirangud kõikidele valitavatele ametikohtadele, alustades riikide parlamentide liikmetest; |
| --- | --- |

76.

toetab põhimõtet, et Euroopa Parlamenti või teistesse ELi institutsioonidesse ja organitesse ei valita proportsionaalsuse põhimõtet järgides neid, kes on lõpliku kohtuotsusega süüdi mõistetud organiseeritud kuritegevusega seotud kuritegudes, rahapesus, korruptsioonis või muudes rasketes kuritegudes, sh majandus- ja finantskuritegudes; nõuab, et kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega kehtestataks sarnased piirangud kõikidele valitavatele ametikohtadele, alustades riikide parlamentide liikmetest;

| 77. | soovitab liikmesriikidel oma karistussüsteemides kehtestada reegel, et isikud, kes on lõplikult süüdi mõistetud organiseeritud kuritegevuses osalemises, rahapesus, korruptsioonis, sh majandus- või finantskuriteos, ei või osaleda valimisnimekirjades; leiab, et sellist sanktsiooni peaks rakendama vähemalt viieks aastaks, mille jooksul ei saa kandideerida mitte ühegi tasandi valitsemisega seotud ametikohtadele; |
| --- | --- |

77.

soovitab liikmesriikidel oma karistussüsteemides kehtestada reegel, et isikud, kes on lõplikult süüdi mõistetud organiseeritud kuritegevuses osalemises, rahapesus, korruptsioonis, sh majandus- või finantskuriteos, ei või osaleda valimisnimekirjades; leiab, et sellist sanktsiooni peaks rakendama vähemalt viieks aastaks, mille jooksul ei saa kandideerida mitte ühegi tasandi valitsemisega seotud ametikohtadele;

| 78. | soovitab kehtestada poliitilistelt ning juhtivatelt ja haldusasutuste ametikohtadelt tagasiastumise nõude pärast organiseeritud kuritegevuses, korruptsioonisüütegudes või rahapesutehingutes lõplikku süüdimõistmist; |
| --- | --- |

78.

soovitab kehtestada poliitilistelt ning juhtivatelt ja haldusasutuste ametikohtadelt tagasiastumise nõude pärast organiseeritud kuritegevuses, korruptsioonisüütegudes või rahapesutehingutes lõplikku süüdimõistmist;

| 79. | pooldab suuremat läbipaistvust erakondade eelarves, tugevdades muuhulgas tuludest ja kuludest aru andmise kohustust; palub kehtestada riikliku ja erasektori rahastamise üle suurem kontroll, et vältida võimu kuritarvitamist ja raha raiskamist ning tagada erakondade ja nende rahastajate vastutus; nõuab, et erakondade ja kampaaniate rahastamist käsitlevate õigusaktide rikkumise üle kehtestatakse range, igakülgne ja õigeaegne kontroll, millele järgnevad hoiatavad karistused, |
| --- | --- |

79.

pooldab suuremat läbipaistvust erakondade eelarves, tugevdades muuhulgas tuludest ja kuludest aru andmise kohustust; palub kehtestada riikliku ja erasektori rahastamise üle suurem kontroll, et vältida võimu kuritarvitamist ja raha raiskamist ning tagada erakondade ja nende rahastajate vastutus; nõuab, et erakondade ja kampaaniate rahastamist käsitlevate õigusaktide rikkumise üle kehtestatakse range, igakülgne ja õigeaegne kontroll, millele järgnevad hoiatavad karistused,

| 80. | kutsub liikmesriike muutma häälte ostmine ebaseaduslikuks, eelkõige nähes ette, et kasu, mida pakutakse kellegi poolt hääletamise lubaduse eest, võib seisneda mitte ainult rahas, vaid ka teistes eelistes, sealhulgas mittemateriaalsetes eelistes ja eelistes kolmandatele isikutele, kes ei ole otseselt õigusvastasesse kokkuleppesse segatud; soovitab muuta selline tegevus ebaseaduslikuks, mis sõltumata tõendite olemasolust kahjustab ja ohustab demokraatia põhimõtet; |
| --- | --- |

80.

kutsub liikmesriike muutma häälte ostmine ebaseaduslikuks, eelkõige nähes ette, et kasu, mida pakutakse kellegi poolt hääletamise lubaduse eest, võib seisneda mitte ainult rahas, vaid ka teistes eelistes, sealhulgas mittemateriaalsetes eelistes ja eelistes kolmandatele isikutele, kes ei ole otseselt õigusvastasesse kokkuleppesse segatud; soovitab muuta selline tegevus ebaseaduslikuks, mis sõltumata tõendite olemasolust kahjustab ja ohustab demokraatia põhimõtet;

| 81. | on arvamusel, et lobitööregister on kasulik läbipaistvusvahend; kutsub liikmesriike võtma see vahend kasutusele, kui seda juba pole tehtud; julgustab valitsusi, parlamente, valitud organeid ja riigi haldusasutusi muutma lobitöö registreerimine eeltingimuseks äri-, huvi- või lobiorganisatsioonidega kohtumisele; |
| --- | --- |

81.

on arvamusel, et lobitööregister on kasulik läbipaistvusvahend; kutsub liikmesriike võtma see vahend kasutusele, kui seda juba pole tehtud; julgustab valitsusi, parlamente, valitud organeid ja riigi haldusasutusi muutma lobitöö registreerimine eeltingimuseks äri-, huvi- või lobiorganisatsioonidega kohtumisele;

Usaldusväärsem kriminaalõigus

| 82. | soovitab liikmesriikidel kehtestada tõhus, tulemuslik, vastutustundlik ja tasakaalustatud kriminaalõigus, mis kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tagaks kaitseõiguse; samuti soovitab luua Euroopa tasandil ühtse korruptsioonivastaste kriminaalõigussüsteemide tõhususe järelevalvemehhanismi, mis teostab regulaarseid ühiste, selgete, läbipaistvate ja objektiivsete kriteeriumide ja standardite alusel korrapäraseid hindamisi ja avaldab soovitusi; |
| --- | --- |

82.

soovitab liikmesriikidel kehtestada tõhus, tulemuslik, vastutustundlik ja tasakaalustatud kriminaalõigus, mis kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tagaks kaitseõiguse; samuti soovitab luua Euroopa tasandil ühtse korruptsioonivastaste kriminaalõigussüsteemide tõhususe järelevalvemehhanismi, mis teostab regulaarseid ühiste, selgete, läbipaistvate ja objektiivsete kriteeriumide ja standardite alusel korrapäraseid hindamisi ja avaldab soovitusi;

| 83. | leiab, et korruptsioonialased lähendamismeetmed peavad tegelema liikmesriikide kehtestatud erinevate aegumistähtaegadega, et võtta arvesse kaitse vajadusi ja tagada karistuste täideviimine, ja soovitab uurida aegumistähtaegade menetlusstaadiume või kohtuastmeid, mis tähendab, et õigusrikkumine aegub ainult siis, kui asjakohane etapp ei ole määratletud ajavahemikus lõpetatud; on seisukohal, et vastavalt proportsionaalsuse ja õigusriigi põhimõtetele ei ole võimalik korruptsioonialase õigusrikkumise aegumine, kui vastav kriminaalmenetlus kestab; |
| --- | --- |

83.

leiab, et korruptsioonialased lähendamismeetmed peavad tegelema liikmesriikide kehtestatud erinevate aegumistähtaegadega, et võtta arvesse kaitse vajadusi ja tagada karistuste täideviimine, ja soovitab uurida aegumistähtaegade menetlusstaadiume või kohtuastmeid, mis tähendab, et õigusrikkumine aegub ainult siis, kui asjakohane etapp ei ole määratletud ajavahemikus lõpetatud; on seisukohal, et vastavalt proportsionaalsuse ja õigusriigi põhimõtetele ei ole võimalik korruptsioonialase õigusrikkumise aegumine, kui vastav kriminaalmenetlus kestab;

| 84. | leiab, et organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus peab tuginema ühistele tõhusatele ja hoiatavatele kuritegelike varade konfiskeerimise mehhanismidele, suunates jõupingutused teadlikult politsei uurimisest kõrvalehoiduvate isikute (tagaotsitavate) vastutusele võtmisele ja sellele, et kooskõlas kinnipeetute põhiõigustega muuta võimatuks see, et vangistatud kuritegelike rühmituste liidrid jätkavad oma organisatsiooni juhtimist ja organisatsiooni liikmetele käskude andmist ka kinnipidamisasutuses; |
| --- | --- |

84.

leiab, et organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus peab tuginema ühistele tõhusatele ja hoiatavatele kuritegelike varade konfiskeerimise mehhanismidele, suunates jõupingutused teadlikult politsei uurimisest kõrvalehoiduvate isikute (tagaotsitavate) vastutusele võtmisele ja sellele, et kooskõlas kinnipeetute põhiõigustega muuta võimatuks see, et vangistatud kuritegelike rühmituste liidrid jätkavad oma organisatsiooni juhtimist ja organisatsiooni liikmetele käskude andmist ka kinnipidamisasutuses;

| 85. | julgustab liikmesriike kehtestama ühiseid isikuvabadust piiravaid või rahalisi karistusi selliste raskete süütegude eest, mis kahjustavad kodanike tervist ja julgeolekut; rõhutab jätkuvalt organiseeritud kuritegevuse ennetamise tähtsust; julgustab seetõttu liikmesriike kehtestama kinnipidamisele alternatiivseid karistusi, näiteks rahatrahve või ühiskondlikult kasulikule tööle määramist nende juhtumite korral, mil see on lubatud ja arvesse on võetud kõiki asjaolusid, eriti süüteo mitterasket iseloomu või süüdistatava marginaalset rolli süüteos, ning anda eeskätt noortele õigusrikkujatele võimalus rajada oma elu väljaspool kuritegelikku maailma; |
| --- | --- |

85.

julgustab liikmesriike kehtestama ühiseid isikuvabadust piiravaid või rahalisi karistusi selliste raskete süütegude eest, mis kahjustavad kodanike tervist ja julgeolekut; rõhutab jätkuvalt organiseeritud kuritegevuse ennetamise tähtsust; julgustab seetõttu liikmesriike kehtestama kinnipidamisele alternatiivseid karistusi, näiteks rahatrahve või ühiskondlikult kasulikule tööle määramist nende juhtumite korral, mil see on lubatud ja arvesse on võetud kõiki asjaolusid, eriti süüteo mitterasket iseloomu või süüdistatava marginaalset rolli süüteos, ning anda eeskätt noortele õigusrikkujatele võimalus rajada oma elu väljaspool kuritegelikku maailma;

| 86. | palub liikmesriikidel kehtestada ja rakendada karistusi, millel on hoiatav mõju ja mis rahapesu puhul on asjaomaste summade suhtes proportsionaalsed; |
| --- | --- |

86.

palub liikmesriikidel kehtestada ja rakendada karistusi, millel on hoiatav mõju ja mis rahapesu puhul on asjaomaste summade suhtes proportsionaalsed;

| 87. | soovitab võtta vastu õigusvahendi, mis lihtsustaks selliste rahvusvaheliste kuritegelike organisatsioonide tuvastamist, kes on Euroopa Liidu julgeolekule tõsiseks ohuks, ning mille eesmärk on hõlbustada selliste organisatsioonide ja nende kaasosaliste, rahastajate ja toetajate vastaste haldusmeetmete võtmist, selleks et blokeerida nende omand, vara ja huvid ELis; |
| --- | --- |

87.

soovitab võtta vastu õigusvahendi, mis lihtsustaks selliste rahvusvaheliste kuritegelike organisatsioonide tuvastamist, kes on Euroopa Liidu julgeolekule tõsiseks ohuks, ning mille eesmärk on hõlbustada selliste organisatsioonide ja nende kaasosaliste, rahastajate ja toetajate vastaste haldusmeetmete võtmist, selleks et blokeerida nende omand, vara ja huvid ELis;

Usaldusväärsem ettevõtlus

| 88. | tuletab meelde erasektori osalejate ja ettevõtete ülitähtsat rolli organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning muude raskete kuritegudega seotud ebaseaduslikest või ebaausatest tavadest keeldumisel, hoidumisel ja nende hukkamõistmisel; kutsub neid üles tegema täielikku koostööd õiguskaitseasutustega ja teatama neile igasugusest neile teadaolevast kriminaalsest tegevusest; nõuab, et õiguskaitseasutused kaitseksid ähvarduste eest neid, kes järgivad seadust ja teatavad ebaseaduslikust tegevusest; |
| --- | --- |

88.

tuletab meelde erasektori osalejate ja ettevõtete ülitähtsat rolli organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning muude raskete kuritegudega seotud ebaseaduslikest või ebaausatest tavadest keeldumisel, hoidumisel ja nende hukkamõistmisel; kutsub neid üles tegema täielikku koostööd õiguskaitseasutustega ja teatama neile igasugusest neile teadaolevast kriminaalsest tegevusest; nõuab, et õiguskaitseasutused kaitseksid ähvarduste eest neid, kes järgivad seadust ja teatavad ebaseaduslikust tegevusest;

| 89. | nõuab tungivalt, et ettevõtted kasutaksid eneseregulatsiooni, et tagada käitumisjuhendite abil oma tegevuse läbipaistvus ja kehtestada järelevalvemenetlusi, sealhulgas sise- ja välisaudit ja avalike registrite koostamist eri institutsioonide juures tegutsevate lobistide kohta, et vältida eelkõige avaliku ja erasektori korruptsiooni, huvide konflikti ja tõkestada ebaausat konkurentsi; |
| --- | --- |

89.

nõuab tungivalt, et ettevõtted kasutaksid eneseregulatsiooni, et tagada käitumisjuhendite abil oma tegevuse läbipaistvus ja kehtestada järelevalvemenetlusi, sealhulgas sise- ja välisaudit ja avalike registrite koostamist eri institutsioonide juures tegutsevate lobistide kohta, et vältida eelkõige avaliku ja erasektori korruptsiooni, huvide konflikti ja tõkestada ebaausat konkurentsi;

| 90. | kutsub komisjoni arutama võimalust koostada Euroopa Liidu avalik nimekiri ettevõtetest, kes on korruptsiooni eest süüdi mõistetud või kelle töötajatele on esitatud süüdistus korruptsioonijuhtumite eest liikmesriikides või kolmandates riikides; on arvamusel, et sellisesse nimekirja sattunud ettevõte, kui ta on lõpliku kohtuotsusega süüdi mõistetud, ei tohiks saada kogu Euroopa Liidus ühtegi riigihankelepingut; toonitab, et nn musta nimekirja koostamine on ettevõtete jaoks väga hoiatava mõjuga korruptsiooni vältimiseks ja hea stiimul ettevõtte usaldusväärsust käsitlevate sisemenetluste parandamiseks ja kohaldamiseks; |
| --- | --- |

90.

kutsub komisjoni arutama võimalust koostada Euroopa Liidu avalik nimekiri ettevõtetest, kes on korruptsiooni eest süüdi mõistetud või kelle töötajatele on esitatud süüdistus korruptsioonijuhtumite eest liikmesriikides või kolmandates riikides; on arvamusel, et sellisesse nimekirja sattunud ettevõte, kui ta on lõpliku kohtuotsusega süüdi mõistetud, ei tohiks saada kogu Euroopa Liidus ühtegi riigihankelepingut; toonitab, et nn musta nimekirja koostamine on ettevõtete jaoks väga hoiatava mõjuga korruptsiooni vältimiseks ja hea stiimul ettevõtte usaldusväärsust käsitlevate sisemenetluste parandamiseks ja kohaldamiseks;

| 91. | kutsub liikmesriike suurendama kaubanduskodade rolli ettevõtluses sageli esineva organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ennetamises, selle ohtudest teavitamises ja selle vastu võitlemises, ja rakendama täiel määral maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastast tegevuskava; julgustab ühtlustama ettevõtete makse kui vahendit selliste nähtuste ja rahapesu vastu võitlemiseks ja soovitab kehtestada kõikides liikmesriikides ühtlane maksukorraldus; soovitab liikmesriikidel kasutada õiglasemat maksustamissüsteemi, et jaotada rikkus tulemuslikumalt, sest kuritegelikud jõud kasutavad suurt ebavõrdust ja vaesust ära oma huvides ning soodustavad organiseeritud kuritegevust; |
| --- | --- |

91.

kutsub liikmesriike suurendama kaubanduskodade rolli ettevõtluses sageli esineva organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ennetamises, selle ohtudest teavitamises ja selle vastu võitlemises, ja rakendama täiel määral maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastast tegevuskava; julgustab ühtlustama ettevõtete makse kui vahendit selliste nähtuste ja rahapesu vastu võitlemiseks ja soovitab kehtestada kõikides liikmesriikides ühtlane maksukorraldus; soovitab liikmesriikidel kasutada õiglasemat maksustamissüsteemi, et jaotada rikkus tulemuslikumalt, sest kuritegelikud jõud kasutavad suurt ebavõrdust ja vaesust ära oma huvides ning soodustavad organiseeritud kuritegevust;

| 92. | kutsub liikmesriike üles kehtestama kõikide rahvusvaheliste ettevõtete jaoks nõue esitada riikide kaupa aruanne kasumi ja maksude kohta, et lõpetada agressiivne maksuplaneerimine; |
| --- | --- |

92.

kutsub liikmesriike üles kehtestama kõikide rahvusvaheliste ettevõtete jaoks nõue esitada riikide kaupa aruanne kasumi ja maksude kohta, et lõpetada agressiivne maksuplaneerimine;

Läbipaistvam pangandus- ja kutsesüsteem

| 93. | rõhutab Euroopa Liidu ühtsete eeskirjade olulisust ELi finantshuvide kaitsmiseks vajalike tõhusate ja läbipaistvate vahendite tagamisel; väljendab seetõttu heameelt euroala pangandusliidu loomise üle, et teostada paremat järelevalvet 6 000 euroalal tegutseva panga üle; |
| --- | --- |

93.

rõhutab Euroopa Liidu ühtsete eeskirjade olulisust ELi finantshuvide kaitsmiseks vajalike tõhusate ja läbipaistvate vahendite tagamisel; väljendab seetõttu heameelt euroala pangandusliidu loomise üle, et teostada paremat järelevalvet 6 000 euroalal tegutseva panga üle;

| 94. | kutsub tihendama koostööd pangandus-, kutse-, finants- ja auditeerimissüsteemiga ning suurendama nende valdkondade läbipaistvust nii ELi liikmesriikides kui ka kolmandates riikides, et eelkõige määrata kindlaks infotehnoloogilised vahendid ning võtta seadusandlikke, haldusalaseid ja auditeerimismeetmeid rahavoogude jälgitavuse tagamiseks, kuritegelike nähtuste tuvastamiseks ja sooritatud kuritegudest teavitamiseks; |
| --- | --- |

94.

kutsub tihendama koostööd pangandus-, kutse-, finants- ja auditeerimissüsteemiga ning suurendama nende valdkondade läbipaistvust nii ELi liikmesriikides kui ka kolmandates riikides, et eelkõige määrata kindlaks infotehnoloogilised vahendid ning võtta seadusandlikke, haldusalaseid ja auditeerimismeetmeid rahavoogude jälgitavuse tagamiseks, kuritegelike nähtuste tuvastamiseks ja sooritatud kuritegudest teavitamiseks;

| 95. | kutsub auditifirmasid ja õigusnõustajaid üles hoiatama riiklikke maksuasutusi, kui auditeeritud või nõustatud ettevõtetes esineb mis tahes märke agressiivse maksuplaneerimise kohta; |
| --- | --- |

95.

kutsub auditifirmasid ja õigusnõustajaid üles hoiatama riiklikke maksuasutusi, kui auditeeritud või nõustatud ettevõtetes esineb mis tahes märke agressiivse maksuplaneerimise kohta;

| 96. | kutsub komisjoni ja teisi järelevalveasutusi, kellel on juurdepääs siseriiklikele ja rahvusvahelistele koostöökanalitele, nägema ette kliendikontrolliga seotud kohustused ja sellega seonduvad riskiprofiilid pankadele, kindlustusseltsidele ja krediidiasutustele, et tagada, et liikmesriikide äriühingud ja juriidilised isikud saaksid ja valdaksid piisavat, täpset ja ajakohastatud teavet oma äriühingute, trustide ja fondide ja muude sarnaste juriidiliste struktuuride tegelike kasusaajate kohta, sealhulgas maksuparadiisidest, kasutades selleks teabe kogumise vahendeid, et rakendada kahtlastest tehingutest kasusaajate puhul suurt otsustavust, ning kindlustama äriregistrite pidevat ajakohastamist ja nende kvaliteedi kontrolli; usub, et sellise teabe läbipaistvus ning ka iga riigi tegelikku kasu saavate omanike registri avalikustamine ja piiriülene koostöö aitavad võidelda selliste nähtuste vastu nagu rahapesu, terrorismi rahastamine, maksupettused ja maksudest kõrvalehoidumine; |
| --- | --- |

96.

kutsub komisjoni ja teisi järelevalveasutusi, kellel on juurdepääs siseriiklikele ja rahvusvahelistele koostöökanalitele, nägema ette kliendikontrolliga seotud kohustused ja sellega seonduvad riskiprofiilid pankadele, kindlustusseltsidele ja krediidiasutustele, et tagada, et liikmesriikide äriühingud ja juriidilised isikud saaksid ja valdaksid piisavat, täpset ja ajakohastatud teavet oma äriühingute, trustide ja fondide ja muude sarnaste juriidiliste struktuuride tegelike kasusaajate kohta, sealhulgas maksuparadiisidest, kasutades selleks teabe kogumise vahendeid, et rakendada kahtlastest tehingutest kasusaajate puhul suurt otsustavust, ning kindlustama äriregistrite pidevat ajakohastamist ja nende kvaliteedi kontrolli; usub, et sellise teabe läbipaistvus ning ka iga riigi tegelikku kasu saavate omanike registri avalikustamine ja piiriülene koostöö aitavad võidelda selliste nähtuste vastu nagu rahapesu, terrorismi rahastamine, maksupettused ja maksudest kõrvalehoidumine;

| 97. | kutsub komisjoni töötama välja ranged kriteeriumid äritegevuse sisu kohta, et teha lõpp riiuli- või postkastifirmade loomisele, mis aitavad kaasa maksude vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise seaduslikele ja ebaseaduslikele tavadele; |
| --- | --- |

97.

kutsub komisjoni töötama välja ranged kriteeriumid äritegevuse sisu kohta, et teha lõpp riiuli- või postkastifirmade loomisele, mis aitavad kaasa maksude vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise seaduslikele ja ebaseaduslikele tavadele;

| 98. | soovitab hinnata täpselt uute pangandus- ja finantstoodetega seotud riske juhul, kui need tooted võimaldavad anonüümsust või kaugoperatsioone; samuti palub maksuparadiiside ühtset määratlemist ja ühiseid kriteeriume nende tuvastamiseks vastavalt parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioonile maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastase võitluse kohta, kuna organiseeritud kuritegevus kasutab sageli maksuparadiise ettevõtete ja pankade kaudu, kelle omanikke on raske kindlaks teha; |
| --- | --- |

98.

soovitab hinnata täpselt uute pangandus- ja finantstoodetega seotud riske juhul, kui need tooted võimaldavad anonüümsust või kaugoperatsioone; samuti palub maksuparadiiside ühtset määratlemist ja ühiseid kriteeriume nende tuvastamiseks vastavalt parlamendi 21. mai 2013. aasta resolutsioonile maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastase võitluse kohta, kuna organiseeritud kuritegevus kasutab sageli maksuparadiise ettevõtete ja pankade kaudu, kelle omanikke on raske kindlaks teha;

| 99. | nõuab ühtseid määratlusi ning määruseid elektrooniliste (sh ettemaksega kaardid, virtuaalraha jne) ja mobiilsete rahatoodete kohta, kuna neid võidakse kasutada rahapesuks ja terroristide rahastamiseks; |
| --- | --- |

99.

nõuab ühtseid määratlusi ning määruseid elektrooniliste (sh ettemaksega kaardid, virtuaalraha jne) ja mobiilsete rahatoodete kohta, kuna neid võidakse kasutada rahapesuks ja terroristide rahastamiseks;

| 100. | leiab, et maksuparadiisid ja läbitungimatud pangasaladused võivad varjata korruptsiooni, rahapesu ja organiseeritud ning raske kuritegevusega teenitud tulusid; teeb seepärast ettepaneku need kaotada; kutsub seetõttu ELi ja liikmesriike üles lahendama selle küsimuse kiiresti ja kindlalt nii ELi sees kui ka väljaspool ELi, tõstatades selle probleemi kolmandate riikide ja territooriumidega, eelkõige nendega, mis asuvad Euroopas või millega liikmesriikidel on rohkesti või kahtlasi finantstehinguid, ning võtma asjakohaseid meetmeid selle tagamiseks, et võitlus kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesuga oleks tõhus ja tulemuslik; |
| --- | --- |

100.

leiab, et maksuparadiisid ja läbitungimatud pangasaladused võivad varjata korruptsiooni, rahapesu ja organiseeritud ning raske kuritegevusega teenitud tulusid; teeb seepärast ettepaneku need kaotada; kutsub seetõttu ELi ja liikmesriike üles lahendama selle küsimuse kiiresti ja kindlalt nii ELi sees kui ka väljaspool ELi, tõstatades selle probleemi kolmandate riikide ja territooriumidega, eelkõige nendega, mis asuvad Euroopas või millega liikmesriikidel on rohkesti või kahtlasi finantstehinguid, ning võtma asjakohaseid meetmeid selle tagamiseks, et võitlus kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesuga oleks tõhus ja tulemuslik;

Mida teha selleks, et kuritegevus ei oleks tulus

| 101. | kutsub kõiki avaliku ja erasektori sidusrühmi asuma otsustavalt võitlema rahapesu vastu; kutsub kutsealade esindajaid tagama rahapesuvastaste kohustuste täiel määral täitmise, edendades kahtlastest tehingutest teatamise mehhanisme ja koostades toimimisjuhendid, mis hõlmaksid kutseühendusi ja kutseliite; |
| --- | --- |

101.

kutsub kõiki avaliku ja erasektori sidusrühmi asuma otsustavalt võitlema rahapesu vastu; kutsub kutsealade esindajaid tagama rahapesuvastaste kohustuste täiel määral täitmise, edendades kahtlastest tehingutest teatamise mehhanisme ja koostades toimimisjuhendid, mis hõlmaksid kutseühendusi ja kutseliite;

| 102. | kutsub kolmandaid riike, eriti Euroopa Nõukogu liikmesriike ja Euroopa riike üles töötama välja tõhusaid rahapesuvastaseid süsteeme; |
| --- | --- |

102.

kutsub kolmandaid riike, eriti Euroopa Nõukogu liikmesriike ja Euroopa riike üles töötama välja tõhusaid rahapesuvastaseid süsteeme;

| 103. | tuletab meelde rahapesu andmebüroo peamist rolli tagada tõhus rahapesuvastane võitlus ja hindab kõrgelt selle koostööd Europoliga; palub neil suurendada ja ühtlustada oma pädevust ning jätkata tehnilist ühinemist Europoliga; |
| --- | --- |

103.

tuletab meelde rahapesu andmebüroo peamist rolli tagada tõhus rahapesuvastane võitlus ja hindab kõrgelt selle koostööd Europoliga; palub neil suurendada ja ühtlustada oma pädevust ning jätkata tehnilist ühinemist Europoliga;

| 104. | leiab, et hoolimata rahapesu andmebüroode rahvusvahelise koostöö väga olulisest rollist rahapesu ja rahvusvahelise terrorismi vastu võitlemisel, on vaja, et uus reguleerimine näeks ette rahapesu andmebüroode rolli ja korraldust ning nendevahelist koostöövalmidust käsitleva eeskirja ajakohastamist, viidates nn Egmonti standardite rikkumisele, mis seisnes rahvusvahelisest koostööst keeldumises või selle vähesuses; |
| --- | --- |

104.

leiab, et hoolimata rahapesu andmebüroode rahvusvahelise koostöö väga olulisest rollist rahapesu ja rahvusvahelise terrorismi vastu võitlemisel, on vaja, et uus reguleerimine näeks ette rahapesu andmebüroode rolli ja korraldust ning nendevahelist koostöövalmidust käsitleva eeskirja ajakohastamist, viidates nn Egmonti standardite rikkumisele, mis seisnes rahvusvahelisest koostööst keeldumises või selle vähesuses;

| 105. | soovitab keelustada anonüümsete maksevahendite abil panuste tegemise veebipõhistes hasartmängudes ja üleüldise veebipõhiste hasartmängude anonüümsuse, lubades tuvastada hasartmänge majutavaid servereid ja töötades välja infotehnoloogilisi süsteeme, mis võimaldavad täielikult jälgida igasugust raha liigutamist nii veebi- kui ka veebiväliste hasartmängude abil; |
| --- | --- |

105.

soovitab keelustada anonüümsete maksevahendite abil panuste tegemise veebipõhistes hasartmängudes ja üleüldise veebipõhiste hasartmängude anonüümsuse, lubades tuvastada hasartmänge majutavaid servereid ja töötades välja infotehnoloogilisi süsteeme, mis võimaldavad täielikult jälgida igasugust raha liigutamist nii veebi- kui ka veebiväliste hasartmängude abil;

| 106. | rõhutab, et tugevdada tuleks koostööd ja teabevahetust liikmesriikide, nende reguleerivate asutuste, Europoli ja Eurojusti vahel, et võidelda kuritegelike nähtuste vastu piiriüleste interneti hasartmängudega seotud tegevuses; |
| --- | --- |

106.

rõhutab, et tugevdada tuleks koostööd ja teabevahetust liikmesriikide, nende reguleerivate asutuste, Europoli ja Eurojusti vahel, et võidelda kuritegelike nähtuste vastu piiriüleste interneti hasartmängudega seotud tegevuses;

| 107. | kutsub komisjoni esitama asjakohase õigusraamistiku, et võidelda rahapesu vastu, mis on seotud mängude ja kihlvedude, eriti spordivõistluste ja loomavõitluste kihlvedude sõlmimisega, ning määratleda uued kuriteoliigid, näiteks kihlvedude manipuleerimine spordis, ja määrata kindlaks asjakohased karistused ning järelevalvemehhanismid, mis kaasaks nii spordialaliite ja -organisatsioone kui ka veebis ja väljaspool veebi tegutsevaid ettevõtjaid ning vajadusel ka riigiasutusi; |
| --- | --- |

107.

kutsub komisjoni esitama asjakohase õigusraamistiku, et võidelda rahapesu vastu, mis on seotud mängude ja kihlvedude, eriti spordivõistluste ja loomavõitluste kihlvedude sõlmimisega, ning määratleda uued kuriteoliigid, näiteks kihlvedude manipuleerimine spordis, ja määrata kindlaks asjakohased karistused ning järelevalvemehhanismid, mis kaasaks nii spordialaliite ja -organisatsioone kui ka veebis ja väljaspool veebi tegutsevaid ettevõtjaid ning vajadusel ka riigiasutusi;

| 108. | kutsub üles tegema komisjoni koordineerimisel tihedamat koostööd Euroopa tasandil, et tuvastada ja keelustada selliste interneti hasartmänguettevõtjate tegevus, kes on seotud (võistluste) tulemustes kokkuleppimise ja muu ebaseadusliku tegevusega; |
| --- | --- |

108.

kutsub üles tegema komisjoni koordineerimisel tihedamat koostööd Euroopa tasandil, et tuvastada ja keelustada selliste interneti hasartmänguettevõtjate tegevus, kes on seotud (võistluste) tulemustes kokkuleppimise ja muu ebaseadusliku tegevusega;

| 109. | nõuab tungivalt, et spordiorganisatsioonid kehtestaksid kõikidele töötajatele ja ametnikele käitumisjuhendi, kus keelustatakse selgelt võistlustulemustega manipuleerimine kihlveo või muul eesmärgil, keelatakse kihlvedude sõlmimine enda võistluste puhul ja kehtestatakse kohustus teavitada teadaolevatest võistluste tulemustes kokkuleppimistest, tagades piisava rikkumistest teatajate kaitsemehhanismi; |
| --- | --- |

109.

nõuab tungivalt, et spordiorganisatsioonid kehtestaksid kõikidele töötajatele ja ametnikele käitumisjuhendi, kus keelustatakse selgelt võistlustulemustega manipuleerimine kihlveo või muul eesmärgil, keelatakse kihlvedude sõlmimine enda võistluste puhul ja kehtestatakse kohustus teavitada teadaolevatest võistluste tulemustes kokkuleppimistest, tagades piisava rikkumistest teatajate kaitsemehhanismi;

| 110. | soovitab tugevdada oma volituste piires Euroopa tasandil järelevalvet, mida teostavad Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja ühtne järelevalvemehhanism koostöös Europoli ja muude pädevate ELi asutustega, seda ka tõhusa Euroopa pangandusliidu loomiseks, mis aitab tõhusalt võidelda korruptsiooni ja rahapesu vastu; nõuab, et vahepeal tugevdataks järelevalve tagamise suutlikkust, asjatundlikkust ja otsusekindlust riigi tasandil, samal ajal ergutades ja soodustades ulatuslikumat koostööd riikide ametiasutuste vahel; |
| --- | --- |

110.

soovitab tugevdada oma volituste piires Euroopa tasandil järelevalvet, mida teostavad Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja ühtne järelevalvemehhanism koostöös Europoli ja muude pädevate ELi asutustega, seda ka tõhusa Euroopa pangandusliidu loomiseks, mis aitab tõhusalt võidelda korruptsiooni ja rahapesu vastu; nõuab, et vahepeal tugevdataks järelevalve tagamise suutlikkust, asjatundlikkust ja otsusekindlust riigi tasandil, samal ajal ergutades ja soodustades ulatuslikumat koostööd riikide ametiasutuste vahel;

| 111. | rõhutab, et avaliku ja erasektori partnerlus on põhitegur, mille abil tagada tõhus ja koostöös toimuv reageerimine, mis vähendab võimalikult suures ulatuses seaduslike turgude haavatavust; on arvamusel, et tuleks kindlaks teha peamised internetipõhiseid teenuseid pakkuvad ja finantssektori ettevõtjad ning nad teabe jagamise ja kooskõlastamise seisukohast prioriseerida, et võidelda kujunemisjärgus tehnoloogiate nõrkade kohtadega; |
| --- | --- |

111.

rõhutab, et avaliku ja erasektori partnerlus on põhitegur, mille abil tagada tõhus ja koostöös toimuv reageerimine, mis vähendab võimalikult suures ulatuses seaduslike turgude haavatavust; on arvamusel, et tuleks kindlaks teha peamised internetipõhiseid teenuseid pakkuvad ja finantssektori ettevõtjad ning nad teabe jagamise ja kooskõlastamise seisukohast prioriseerida, et võidelda kujunemisjärgus tehnoloogiate nõrkade kohtadega;

| 112. | julgustab vastu võtma minimaalseid hea juhtimistava norme maksuvaldkonnas, eelkõige liikmesriikide ühisalgatuste kaudu vastavates suhetes kolmandate riikidega, mis on olemuselt maksuparadiisid, muu hulgas ka selleks, et hõlbustada teabe saamist võimalike selliste riiulifirmade omanduse kohta, kelle tegevuskoht asub neis riikides; nõuab komisjoni 6. detsembri 2012. aasta teatise „Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks” (COM(2012)0722) kiiret ja täielikku rakendamist ning teatisega seotud järelmeetmete võtmist, sh ema- ja tütarettevõtjaid käsitleva direktiivi ning litsentsitasude ja intressimaksete direktiivi läbivaatamist; |
| --- | --- |

112.

julgustab vastu võtma minimaalseid hea juhtimistava norme maksuvaldkonnas, eelkõige liikmesriikide ühisalgatuste kaudu vastavates suhetes kolmandate riikidega, mis on olemuselt maksuparadiisid, muu hulgas ka selleks, et hõlbustada teabe saamist võimalike selliste riiulifirmade omanduse kohta, kelle tegevuskoht asub neis riikides; nõuab komisjoni 6. detsembri 2012. aasta teatise „Tegevuskava maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamiseks” (COM(2012)0722) kiiret ja täielikku rakendamist ning teatisega seotud järelmeetmete võtmist, sh ema- ja tütarettevõtjaid käsitleva direktiivi ning litsentsitasude ja intressimaksete direktiivi läbivaatamist;

| 113. | kutsub liikmesriikide pädevaid ametkondi mõtlema selle peale, et pealtnäha ainult kohalikku mõju omavate tegevuste, näiteks autode ärandamise, põllutöömasinate ja tarbesõidukite varguste, murdvarguste, relvastatud röövide, vase ja teiste tööstusmetallide varguste ja raskeveokite lasti varguste taga võib tegelikult olla rahvusvaheline organiseeritud kuritegevus ja et neid võidakse sooritada veel raskemate kuritegude korda saatmiseks; |
| --- | --- |

113.

kutsub liikmesriikide pädevaid ametkondi mõtlema selle peale, et pealtnäha ainult kohalikku mõju omavate tegevuste, näiteks autode ärandamise, põllutöömasinate ja tarbesõidukite varguste, murdvarguste, relvastatud röövide, vase ja teiste tööstusmetallide varguste ja raskeveokite lasti varguste taga võib tegelikult olla rahvusvaheline organiseeritud kuritegevus ja et neid võidakse sooritada veel raskemate kuritegude korda saatmiseks;

| 114. | väljendab kahetsust, et liikmesriikide euro võltsimist käsitlevates õigusaktides on erinevusi, eelkõige karistuste osas, ja soovib, et läbirääkimised komisjoni 2013. aasta veebruari ettepaneku üle võtta vastu direktiiv euro ja muude vääringute võltsimisevastase kaitsmise kohta kriminaalõigusvahenditega lõpevad peatselt; kutsub kõiki avaliku ja erasektori sidusrühmi nii ELi kui ka kohalikul tasandil tegema ühiseid jõupingutusi, et selle nähtuse vastu tõhusalt võidelda; |
| --- | --- |

114.

väljendab kahetsust, et liikmesriikide euro võltsimist käsitlevates õigusaktides on erinevusi, eelkõige karistuste osas, ja soovib, et läbirääkimised komisjoni 2013. aasta veebruari ettepaneku üle võtta vastu direktiiv euro ja muude vääringute võltsimisevastase kaitsmise kohta kriminaalõigusvahenditega lõpevad peatselt; kutsub kõiki avaliku ja erasektori sidusrühmi nii ELi kui ka kohalikul tasandil tegema ühiseid jõupingutusi, et selle nähtuse vastu tõhusalt võidelda;

| 115. | on seisukohal, et nn rikkuse päritolu põhimõte muudab tõhusa maksustamise ja maksudest kõrvalehoidumise vältimise maksuasutuste jaoks lihtsamaks; on seisukohal, et õiglane maksusüsteem on hädavajalik, eelkõige kriisiaegadel, kui maksukoormus nihutatakse ebaõiglaselt väikeettevõtjatele ja leibkondadele, ning et maksudest kõrvalehoidumise on osaliselt esile kutsunud Euroopa Liidus asuvad maksuparadiisid; |
| --- | --- |

115.

on seisukohal, et nn rikkuse päritolu põhimõte muudab tõhusa maksustamise ja maksudest kõrvalehoidumise vältimise maksuasutuste jaoks lihtsamaks; on seisukohal, et õiglane maksusüsteem on hädavajalik, eelkõige kriisiaegadel, kui maksukoormus nihutatakse ebaõiglaselt väikeettevõtjatele ja leibkondadele, ning et maksudest kõrvalehoidumise on osaliselt esile kutsunud Euroopa Liidus asuvad maksuparadiisid;

| 116. | toonitab, et maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamine on ülioluline jätkusuutliku majanduskasvu edendamiseks ELis; rõhutab, et väiksem pettuste ja maksudest kõrvalehoidumise määr tugevdaks majanduse kasvupotentsiaali, kuna muudaks liidu rahanduse tervemaks ning paneks ettevõtted ausalt ja võrdsete võimaluste alusel konkureerima; |
| --- | --- |

116.

toonitab, et maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamine on ülioluline jätkusuutliku majanduskasvu edendamiseks ELis; rõhutab, et väiksem pettuste ja maksudest kõrvalehoidumise määr tugevdaks majanduse kasvupotentsiaali, kuna muudaks liidu rahanduse tervemaks ning paneks ettevõtted ausalt ja võrdsete võimaluste alusel konkureerima;

| 117. | rõhutab, et eriti oluline on teha kindlaks pangatähtede käitlemise etapid, et oleks võimalik jälgida kogu sularaha käitlemisahelat, ning palub seetõttu Euroopa Keskpangal ja riikide keskpankadel seada sisse euro pangatähtede jälgimise süsteem; kutsub euroala riike üles lõpetama 100 eurost suurema nimiväärtusega pangatähtede trükkimine; |
| --- | --- |

117.

rõhutab, et eriti oluline on teha kindlaks pangatähtede käitlemise etapid, et oleks võimalik jälgida kogu sularaha käitlemisahelat, ning palub seetõttu Euroopa Keskpangal ja riikide keskpankadel seada sisse euro pangatähtede jälgimise süsteem; kutsub euroala riike üles lõpetama 100 eurost suurema nimiväärtusega pangatähtede trükkimine;

Uued tehnoloogialahendused organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse teenistuses

| 118. | on seisukohal, et kõik maa satelliitseiresüsteemid võiksid aidata tuvastada ebaseadusliku salakaubaveo, selle lastimise või lossimisega tegelevate laevade marsruute; kutsub seega õigus- ja õiguskaitseasutusi võimendama uute tehnoloogiate, sealhulgas satelliittuvastuse kasutamist täiendava vahendina organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

118.

on seisukohal, et kõik maa satelliitseiresüsteemid võiksid aidata tuvastada ebaseadusliku salakaubaveo, selle lastimise või lossimisega tegelevate laevade marsruute; kutsub seega õigus- ja õiguskaitseasutusi võimendama uute tehnoloogiate, sealhulgas satelliittuvastuse kasutamist täiendava vahendina organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks;

| 119. | väljendab heameelt selle üle, et hiljuti asutati Europoli juurde küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus (EC3), ja julgustab seda tugevdama, eriti mis puudutab võitlust rahvusvahelise organiseeritud kuritegevusega ja tihedamat koostööd avaliku sektori, erasektori ja teadusringkondadega ning koostöö hoogustamist kolmandate riikidega, eriti nende riikidega, mis kujutavad küberkuritegevuse seisukohast ELile erilist ohtu; peab kahetsusväärseks asjaolu, et keskuse asutamiseks vajalikud rahalised vahendid ja töötajad on võetud muudest tegevusvaldkondadest; palub komisjonil võtta arvesse Europoli uusi ülesandeid oma finantskalkulatsioonis ja eraldada Europolile piisavad rahalised vahendid, et võidelda lapsporno, käibemaksupettuse, inimkaubanduse jm vastu; |
| --- | --- |

119.

väljendab heameelt selle üle, et hiljuti asutati Europoli juurde küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus (EC3), ja julgustab seda tugevdama, eriti mis puudutab võitlust rahvusvahelise organiseeritud kuritegevusega ja tihedamat koostööd avaliku sektori, erasektori ja teadusringkondadega ning koostöö hoogustamist kolmandate riikidega, eriti nende riikidega, mis kujutavad küberkuritegevuse seisukohast ELile erilist ohtu; peab kahetsusväärseks asjaolu, et keskuse asutamiseks vajalikud rahalised vahendid ja töötajad on võetud muudest tegevusvaldkondadest; palub komisjonil võtta arvesse Europoli uusi ülesandeid oma finantskalkulatsioonis ja eraldada Europolile piisavad rahalised vahendid, et võidelda lapsporno, käibemaksupettuse, inimkaubanduse jm vastu;

| 120. | on seisukohal, et Euroopa piiride valvamise süsteem (EUROSUR) kujuneb peamiseks piiriülese kuritegevuse vastu võitlemise vahendiks tänu paremale koostööle ja teabevahetusele liikmesriikide asutuste vahel ning uute tehnoloogiate kasutamisele välispiiri ja piirieelse ala valvamisel; palub liikmesriikidel, komisjonil ja Frontexil tagada EUROSURi täielik toimimahakkamine 2014. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

120.

on seisukohal, et Euroopa piiride valvamise süsteem (EUROSUR) kujuneb peamiseks piiriülese kuritegevuse vastu võitlemise vahendiks tänu paremale koostööle ja teabevahetusele liikmesriikide asutuste vahel ning uute tehnoloogiate kasutamisele välispiiri ja piirieelse ala valvamisel; palub liikmesriikidel, komisjonil ja Frontexil tagada EUROSURi täielik toimimahakkamine 2014. aasta lõpuks;

| 121. | kiidab heaks Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) volituste hiljutise pikendamise ja suurendamise ning on seisukohal, et ametil on võtmeroll Euroopa Liidu IT-süsteemide ja võrguturbe kõrge taseme tagamisel, kuna seal on olemas tehnilised ja teaduslikud eriteadmised, mis võimaldavad anda panuse küberintsidentide vastu võitlemisse ja nende ennetamisse; nõuab tungivalt, et ENISA tõhustaks jõupingutusi ja suurendaks infoturbeintsidentidega tegelevate rühmade (CERT) reageerimis- ja toetusvõimet ning aitaks luua elektrooniliste seadmete, võrkude ja teenuste Euroopa turvastandardid; |
| --- | --- |

121.

kiidab heaks Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) volituste hiljutise pikendamise ja suurendamise ning on seisukohal, et ametil on võtmeroll Euroopa Liidu IT-süsteemide ja võrguturbe kõrge taseme tagamisel, kuna seal on olemas tehnilised ja teaduslikud eriteadmised, mis võimaldavad anda panuse küberintsidentide vastu võitlemisse ja nende ennetamisse; nõuab tungivalt, et ENISA tõhustaks jõupingutusi ja suurendaks infoturbeintsidentidega tegelevate rühmade (CERT) reageerimis- ja toetusvõimet ning aitaks luua elektrooniliste seadmete, võrkude ja teenuste Euroopa turvastandardid;

| 122. | soovitab tugevdada ennetus- ja küberturvalisuse kultuuri, lähtudes ühtsest ja multidistsiplinaarsest lähenemisviisist, mille eesmärk on teavitada kogukonda ning soodustada tehnilist uurimistööd ja koolitada selle valdkonna spetsialiste, edendada avaliku ja erasektori koostööd ja teabe vahetamist riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil; tervitab küberrünnakute kaasamist NATO liikmete kaitse ja julgeoleku strateegilisse kontseptsiooni; väljendab heameelt, et mõnedes liikmesriikides on loodud riiklikul tasandil koordineeritavad küberohtude vastu võitlevad üksused ja kutsub kõiki ELi liikmesriike nende eeskuju järgima; |
| --- | --- |

122.

soovitab tugevdada ennetus- ja küberturvalisuse kultuuri, lähtudes ühtsest ja multidistsiplinaarsest lähenemisviisist, mille eesmärk on teavitada kogukonda ning soodustada tehnilist uurimistööd ja koolitada selle valdkonna spetsialiste, edendada avaliku ja erasektori koostööd ja teabe vahetamist riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil; tervitab küberrünnakute kaasamist NATO liikmete kaitse ja julgeoleku strateegilisse kontseptsiooni; väljendab heameelt, et mõnedes liikmesriikides on loodud riiklikul tasandil koordineeritavad küberohtude vastu võitlevad üksused ja kutsub kõiki ELi liikmesriike nende eeskuju järgima;

Organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastu võitlemise Euroopa tegevuskava käsitlevad lõppsoovitused

| 123. | palub, et komisjon kehtestaks OLAFi kaudu ELi pettusevastastele uurimisasutustele piisava protsendimäära omaalgatuslike uurimiste jaoks, mis on suunatud sellistele sektoritele, valdkondadele või juhtumitele, kus kahtlustatakse süsteemset ja ulatuslikku ELi finantshuve kahjustavat korruptsiooni ja on põhjuseid niisuguste uurimiste algatamiseks; |
| --- | --- |

123.

palub, et komisjon kehtestaks OLAFi kaudu ELi pettusevastastele uurimisasutustele piisava protsendimäära omaalgatuslike uurimiste jaoks, mis on suunatud sellistele sektoritele, valdkondadele või juhtumitele, kus kahtlustatakse süsteemset ja ulatuslikku ELi finantshuve kahjustavat korruptsiooni ja on põhjuseid niisuguste uurimiste algatamiseks;

| 124. | nõuab, et finantspettuste vastu võitlemiseks muudetaks kiiresti turu kuritarvitamist käsitlevat direktiivi, mis on Euroopa finantsturgude terviklikkuse kindlustamiseks otsustava tähtsusega, nagu öeldi IMFi dokumendis „Euroopa Liit: finantssüsteemi stabiilsuse hinnang”; |
| --- | --- |

124.

nõuab, et finantspettuste vastu võitlemiseks muudetaks kiiresti turu kuritarvitamist käsitlevat direktiivi, mis on Euroopa finantsturgude terviklikkuse kindlustamiseks otsustava tähtsusega, nagu öeldi IMFi dokumendis „Euroopa Liit: finantssüsteemi stabiilsuse hinnang”;

| 125. | väljendab muret asjaolu pärast, et terve rida nn uusi kuritegusid, näiteks ebaseaduslik jäätme- ja kunstiäri, kaitsealuste liikidega kaubitsemine ning kaupade võltsimine, on kuritegelike organisatsioonide jaoks väga kasumlik tegevus; |
| --- | --- |

125.

väljendab muret asjaolu pärast, et terve rida nn uusi kuritegusid, näiteks ebaseaduslik jäätme- ja kunstiäri, kaitsealuste liikidega kaubitsemine ning kaupade võltsimine, on kuritegelike organisatsioonide jaoks väga kasumlik tegevus;

| 126. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole veel avaldanud esimest aruannet korruptsiooni kohta ELis, nagu varasemates avaldustes lubati, ning loodab, et see aruanne võetakse vastu 2013. aasta jooksul; |
| --- | --- |

126.

peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole veel avaldanud esimest aruannet korruptsiooni kohta ELis, nagu varasemates avaldustes lubati, ning loodab, et see aruanne võetakse vastu 2013. aasta jooksul;

| 127. | kutsub komisjoni ja nõukogu töötama välja looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemise vastase Euroopa tegevuskava; |
| --- | --- |

127.

kutsub komisjoni ja nõukogu töötama välja looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemise vastase Euroopa tegevuskava;

| 128. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid võimalikult kiiresti üle direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded; palub komisjonil tagada, et kõnealuse direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmine viidaks lõpule nõuetekohaselt; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon viiksid lõpule teekaardi kuritegudes kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute õiguste kohta, sealhulgas eelvangistuse direktiivi; |
| --- | --- |

128.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid võimalikult kiiresti üle direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded; palub komisjonil tagada, et kõnealuse direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmine viidaks lõpule nõuetekohaselt; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon viiksid lõpule teekaardi kuritegudes kahtlustatavate ja süüdistatavate isikute õiguste kohta, sealhulgas eelvangistuse direktiivi;

| 129. | rõhutab vajadust edendada õiguspärasuse kultuuri ja suurendada kodanike teadmisi maffiast kui nähtusest; tunnustab sellega seoses kultuuri-, meelelahutus- ja spordiühenduste põhjapanevat rolli organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ning õiguspärasuse ja õigluse edendamise alase teadlikkuse suurendamisel üldsuse hulgas; |
| --- | --- |

129.

rõhutab vajadust edendada õiguspärasuse kultuuri ja suurendada kodanike teadmisi maffiast kui nähtusest; tunnustab sellega seoses kultuuri-, meelelahutus- ja spordiühenduste põhjapanevat rolli organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ning õiguspärasuse ja õigluse edendamise alase teadlikkuse suurendamisel üldsuse hulgas;

| 130. | palub komisjonil avaldada tulemustabeli, millest nähtub, kuidas iga liikmesriik on võtnud organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemist käsitlevaid ELi õigusakte üle oma endi siseriiklikesse seadustikesse; |
| --- | --- |

130.

palub komisjonil avaldada tulemustabeli, millest nähtub, kuidas iga liikmesriik on võtnud organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemist käsitlevaid ELi õigusakte üle oma endi siseriiklikesse seadustikesse;

| 131. | nõuab tungivalt, et käesoleva resolutsiooni rakendamiseks kasutataks organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastase ELi tegevuskava ajavahemikuks 2014–2019, millega antakse suunised ja piisavad vahendid ning lisatakse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet nõuetekohaselt arvesse võttes eespool kirjeldatud ja allpool loetletud järgmised (loetelu on soovituslik ega ole lõplik) positiivsed meetmed:






  i) | teha otsus organiseeritud kuritegevuse määratluse kohta (et lisada sellesse muu hulgas maffialaadsesse organisatsiooni kaasatuses seisnev kuritegu) ning korruptsiooni ja rahapesu (kaasa arvatud rahapesu kuriteo toimepanija enda poolt) määratluse kohta ning võtta seejuures muu hulgas aluseks raport Euroopa asjaomaste õigusaktide rakendamise kohta; |
| --- | --- | --- |

131.

nõuab tungivalt, et käesoleva resolutsiooni rakendamiseks kasutataks organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu vastase ELi tegevuskava ajavahemikuks 2014–2019, millega antakse suunised ja piisavad vahendid ning lisatakse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet nõuetekohaselt arvesse võttes eespool kirjeldatud ja allpool loetletud järgmised (loetelu on soovituslik ega ole lõplik) positiivsed meetmed:

i)

teha otsus organiseeritud kuritegevuse määratluse kohta (et lisada sellesse muu hulgas maffialaadsesse organisatsiooni kaasatuses seisnev kuritegu) ning korruptsiooni ja rahapesu (kaasa arvatud rahapesu kuriteo toimepanija enda poolt) määratluse kohta ning võtta seejuures muu hulgas aluseks raport Euroopa asjaomaste õigusaktide rakendamise kohta;

| ii) | kaotada pangasaladus; |
| --- | --- |

ii)

kaotada pangasaladus;

| iii) | kaotada maksuparadiisid kogu Euroopa Liidus ning teha lõpp maksustamise vältimisele ja maksudest kõrvalehoidumisele, võttes kasutusele OECD soovitatud jõukuse päritolu põhimõtte; |
| --- | --- |

iii)

kaotada maksuparadiisid kogu Euroopa Liidus ning teha lõpp maksustamise vältimisele ja maksudest kõrvalehoidumisele, võttes kasutusele OECD soovitatud jõukuse päritolu põhimõtte;

| iv) | tagada täielik juurdepääs teabele äriühingute, sihtasutuste ja usaldusfondide tegelike omanike kohta (tegelikult kasusaavad omanikud), tehes seda ka liikmesriikide äriregistrite kohandamise ja omavahelise ühendamise teel; |
| --- | --- |

iv)

tagada täielik juurdepääs teabele äriühingute, sihtasutuste ja usaldusfondide tegelike omanike kohta (tegelikult kasusaavad omanikud), tehes seda ka liikmesriikide äriregistrite kohandamise ja omavahelise ühendamise teel;

| v) | näha ette juriidiliste isikute õiguslik vastutus finantskuritegude korral, eriti valdusettevõtja ja emaettevõtja vastutus oma tütarettevõtjate ees; |
| --- | --- |

v)

näha ette juriidiliste isikute õiguslik vastutus finantskuritegude korral, eriti valdusettevõtja ja emaettevõtja vastutus oma tütarettevõtjate ees;

| vi) | kaotada eeskätt alaealiste ja naistega seotud inimkaubandus ja sunniviisiline töö karmimate karistuste abil ning tagada, et inimkaubanduse ohvreid kaitstakse ja toetatakse nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

vi)

kaotada eeskätt alaealiste ja naistega seotud inimkaubandus ja sunniviisiline töö karmimate karistuste abil ning tagada, et inimkaubanduse ohvreid kaitstakse ja toetatakse nõuetekohaselt;

| vii) | lugeda spordimahhinatsioonid kriminaalkuriteoks, et karmistada ebaseaduslike spordikihlvedude vastast võitlust; |
| --- | --- |

vii)

lugeda spordimahhinatsioonid kriminaalkuriteoks, et karmistada ebaseaduslike spordikihlvedude vastast võitlust;

| viii) | paluda liikmesriikidel kuulutada häälte ostmine kuriteoks, isegi kui kasu on immateriaalne ja suunatud kolmandatele isikutele; |
| --- | --- |

viii)

paluda liikmesriikidel kuulutada häälte ostmine kuriteoks, isegi kui kasu on immateriaalne ja suunatud kolmandatele isikutele;

| ix) | kehtestada kogu Euroopat hõlmav äriühingu tulumaks, mis oleks võimalikult ühtlustatud, võrdne ja ühtlane; |
| --- | --- |

ix)

kehtestada kogu Euroopat hõlmav äriühingu tulumaks, mis oleks võimalikult ühtlustatud, võrdne ja ühtlane;

| x) | tugevdada liikmesriikide ning ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitavaid õigusalase ja politseikoostöö kokkuleppeid; |
| --- | --- |

x)

tugevdada liikmesriikide ning ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitavaid õigusalase ja politseikoostöö kokkuleppeid;

| xi) | edendada kuritegelikul teel saadud vara arestimise ja konfiskeerimise vahendeid, sealhulgas täiendavaid konfiskeerimismeetodeid, nagu tsiviilõiguslik vara arestimine, ning konfiskeeritud vara taaskasutamist sotsiaalsetel eesmärkidel kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

xi)

edendada kuritegelikul teel saadud vara arestimise ja konfiskeerimise vahendeid, sealhulgas täiendavaid konfiskeerimismeetodeid, nagu tsiviilõiguslik vara arestimine, ning konfiskeeritud vara taaskasutamist sotsiaalsetel eesmärkidel kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega;

| xii) | hoogustada võitlust keskkonnavastaste kuritegude ja ebaseadusliku uimastikaubandusega; |
| --- | --- |

xii)

hoogustada võitlust keskkonnavastaste kuritegude ja ebaseadusliku uimastikaubandusega;

| xiii) | tagada proportsionaalsuse põhimõtet järgides kõigi kohtumeetmete kiire vastastikune tunnustamine, pöörates erilist tähelepanu kohtuotsustele kriminaalasjades, konfiskeerimisotsustele ja Euroopa vahistamismäärustele; |
| --- | --- |

xiii)

tagada proportsionaalsuse põhimõtet järgides kõigi kohtumeetmete kiire vastastikune tunnustamine, pöörates erilist tähelepanu kohtuotsustele kriminaalasjades, konfiskeerimisotsustele ja Euroopa vahistamismäärustele;

| xiv) | tagada, et ettevõtjad, kes on lõpliku kohtuotsuse alusel mõistetud süüdi organiseeritud kuritegevuses, korruptsioonis või rahapesus, jäetaks kogu Euroopa Liidus riigihankemenetlustest välja; |
| --- | --- |

xiv)

tagada, et ettevõtjad, kes on lõpliku kohtuotsuse alusel mõistetud süüdi organiseeritud kuritegevuses, korruptsioonis või rahapesus, jäetaks kogu Euroopa Liidus riigihankemenetlustest välja;

| xv) | luua Euroopa Prokuratuur ja käivitada selle tegevus, tagades prokuratuurile asjakohase personali ja vajalikud rahalised vahendid; toetada samal ajal ELi asutusi, nagu Europol ja Eurojust ning ühiseid uurimisrühmi ja kriminaaltulu jälitamise talitusi; |
| --- | --- |

xv)

luua Euroopa Prokuratuur ja käivitada selle tegevus, tagades prokuratuurile asjakohase personali ja vajalikud rahalised vahendid; toetada samal ajal ELi asutusi, nagu Europol ja Eurojust ning ühiseid uurimisrühmi ja kriminaaltulu jälitamise talitusi;

| xvi) | järgida täielikult nii liikmesriigi kui ka ELi tasandil kohustusi, mis on kehtestatud organiseeritud kuritegevust, korruptsiooni ja rahapesu käsitlevates rahvusvahelistes kokkulepetes; |
| --- | --- |

xvi)

järgida täielikult nii liikmesriigi kui ka ELi tasandil kohustusi, mis on kehtestatud organiseeritud kuritegevust, korruptsiooni ja rahapesu käsitlevates rahvusvahelistes kokkulepetes;

| xvii) | tunnustada uuriva ajakirjanduse olulist osa raskete kuritegude kindlakstegemisel; |
| --- | --- |

xvii)

tunnustada uuriva ajakirjanduse olulist osa raskete kuritegude kindlakstegemisel;

| xviii) | kehtestada üleeuroopalised standardeeskirjad tunnistajate, informaatorite ja õiguskaitseasutustega koostööd tegevate isikute kaitse kohta; |
| --- | --- |

xviii)

kehtestada üleeuroopalised standardeeskirjad tunnistajate, informaatorite ja õiguskaitseasutustega koostööd tegevate isikute kaitse kohta;

| xix) | keelata isikutel, kes on lõpliku kohtuotsuse alusel mõistetud süüdi organiseeritud kuritegevuses, korruptsioonis või rahapesus või muudes rasketes kuritegudes, töötada riigiametis või niisugusele ametikohale kandideerida, või nad niisugusest ametist vabastada; |
| --- | --- |

xix)

keelata isikutel, kes on lõpliku kohtuotsuse alusel mõistetud süüdi organiseeritud kuritegevuses, korruptsioonis või rahapesus või muudes rasketes kuritegudes, töötada riigiametis või niisugusele ametikohale kandideerida, või nad niisugusest ametist vabastada;

| xx) | määrata kindlaks ja kehtestada ühtlustatud aruandlussüsteemi alusel asjakohased karistused küberkuritegevuse standardliikide jaoks; |
| --- | --- |

xx)

määrata kindlaks ja kehtestada ühtlustatud aruandlussüsteemi alusel asjakohased karistused küberkuritegevuse standardliikide jaoks;

| xxi) | ennetada korruptsiooni avalikus sektoris, parandades üldsuse juurdepääsu dokumentidele, huvide konflikti käsitlevatele konkreetsetele eeskirjadele ja läbipaistvusregistritele; |
| --- | --- |

xxi)

ennetada korruptsiooni avalikus sektoris, parandades üldsuse juurdepääsu dokumentidele, huvide konflikti käsitlevatele konkreetsetele eeskirjadele ja läbipaistvusregistritele;

| 132. | nõuab tungivalt, Euroopa Parlament pööraks ka edaspidi erilist tähelepanu küsimustele, millega tegeleb organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjon, ning teeb sel eesmärgil kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesandeks teha vajaduse korral koostööd teiste asjaomaste parlamendikomisjonidega, et teha kindlaks, et käesoleva resolutsiooni soovitusi on nõuetekohaselt rakendatud poliitilisel ja institutsioonilisel tasandil, ning vajaduse korral kuulata ära eksperte, luua töörühmi ning võtta vastu järelmeetmeid käsitlevaid raporteid; |
| --- | --- |

132.

nõuab tungivalt, Euroopa Parlament pööraks ka edaspidi erilist tähelepanu küsimustele, millega tegeleb organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjon, ning teeb sel eesmärgil kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesandeks teha vajaduse korral koostööd teiste asjaomaste parlamendikomisjonidega, et teha kindlaks, et käesoleva resolutsiooni soovitusi on nõuetekohaselt rakendatud poliitilisel ja institutsioonilisel tasandil, ning vajaduse korral kuulata ära eksperte, luua töörühmi ning võtta vastu järelmeetmeid käsitlevaid raporteid;

o

o o

| 133. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Eurojustile, Europolile, Frontexile, Euroopa Politseikolledžile, Euroopa Pettustevastasele Ametile, sisejulgeoleku komiteele (COSI), EIP-le, Euroopa Nõukogule, OECD-le, Interpolile, UNODC-le, Maailmapangale ja rahapesuvastasele töökonnale (FATF) ning ELi järelevalveasutustele (EBA, ESMA, EIOPA). |
| --- | --- |

133.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Eurojustile, Europolile, Frontexile, Euroopa Politseikolledžile, Euroopa Pettustevastasele Ametile, sisejulgeoleku komiteele (COSI), EIP-le, Euroopa Nõukogule, OECD-le, Interpolile, UNODC-le, Maailmapangale ja rahapesuvastasele töökonnale (FATF) ning ELi järelevalveasutustele (EBA, ESMA, EIOPA).

---

(1)  ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 120.

(2)  ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.

(3)  EÜT C 195, 25.6.1997, lk 1.

(4)  ELT L 300, 11.11.2008, lk 42.

(5)  EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1.

(6)  ELT L 196, 2.8.2003, lk 45.

(7)  ELT L 68, 15.3.2005, lk 49.

(8)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 59.

(9)  ELT L 332, 18.12.2007, lk 103.

(10)  ELT L 138, 4.6.2009, lk 14.

(11)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

(12)  ELT L 350, 30.12.2008, lk 60.

(13)  EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1.

(14)  EÜT L 162, 20.6.2002, lk 1.

(15)  ELT L 321, 8.12.2009, lk 44.

(16)  ELT L 101, 15.4.2011, lk 1.

(17)  ELT L 309, 25.11.2005, lk 15.

(18)  ELT L 309, 25.11.2005, lk 9.

(19)  ELT L 345, 8.12.2006, lk 1.

(20)  ELT L 267, 10.10.2009, lk 7.

(21)  ELT L 319, 5.12.2007, lk 1.

(22)  ELT L 192, 31.7.2003, lk 54.

(23)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

(24)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

(25)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 57.

(26)  ELT L 335, 17.12.2011, lk 1.

(27)  ELT L 47, 18.2.2004, lk 1.

(28)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(29)  ELT C 286, 30.9.2011, lk 4.

(30)  ELT C 42, 15.2.2012, lk 2.

(31)  ELT L 159, 20.6.2007, lk 45.

(32)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 254.

(33)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 37.

(34)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 121.

(35)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 66.

(36)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0208.

(37)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0098.

(38)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0004.

(39)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0205.

(40)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0245.

(41)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 62.

(42)  http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/docs/wpdocs/2011/wp186_en.pdf.

(43)  Nortoni küberkuritegevust käsitlev aruanne (2012).

(44)  Rahvusvaheline Kaubanduskoda, Transparency International, ÜRO algatus Global Compact, maailma majandusfoorum, Clean Business is Good Business, 2009.

(45)  Eurobaromeetri 2012. aasta veebruari eriuuring nr 374 korruptsiooni kohta.

(46)  Vt Eurobaromeetri 2012. aasta juuli eriuuring nr 390 küberturvalisuse kohta.

(47)  Rahvusvaheline Kaubanduskoda, Transparency International, ÜRO algatus Global Compact, Maailma Majandusfoorum, Clean Business is Good Business, 2009.

(48)  Euroopa Parlament, uurimus „Deterrence of fraud with EU funds through investigative journalism in EU-27” (ELi vahendite abil uuriva ajakirjanduse kaudu pettuste ennetamise kohta ELi 27 riigis), oktoober 2012.

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/117 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/117

---

P7_TA(2013)0445

E-õiguskeskkonna tegevuskava 2014-2018

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon e-õiguskeskkonna tegevuskava (2014–2018) kohta (2013/2852(RSP))

(2016/C 208/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa e-õiguskeskkonna tegevuskava (2009–2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa e-õiguskeskkonna tegevuskava (2009–2013),

| — | võttes arvesse nõukogule esitatud küsimust e-õiguskeskkonna tegevuskava (2014–2018) kohta (O–000111/2013 – B7–0521/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogule esitatud küsimust e-õiguskeskkonna tegevuskava (2014–2018) kohta (O–000111/2013 – B7–0521/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et esimene mitmeaastane Euroopa e-õiguskeskkonna tegevuskava hõlmas ajavahemikku 2009–2013 ning selle eesmärk oli muuta õigus ja õigussüsteem kodanikele ligipääsetavamaks ja parandada õigusspetsialistide ning haldusasutuste vastastikust mõistmist, luues elektroonilised teabejagamis- ja koostöövahendid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et esimene mitmeaastane Euroopa e-õiguskeskkonna tegevuskava hõlmas ajavahemikku 2009–2013 ning selle eesmärk oli muuta õigus ja õigussüsteem kodanikele ligipääsetavamaks ja parandada õigusspetsialistide ning haldusasutuste vastastikust mõistmist, luues elektroonilised teabejagamis- ja koostöövahendid;

| B. | arvestades, et 2010. aastal käivitati e-õiguskeskkonna portaal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2010. aastal käivitati e-õiguskeskkonna portaal;

| C. | arvestades, et nüüd on saabunud aeg teha otsus 2014.–2018. aasta e-õiguskeskkonna tegevuskava kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nüüd on saabunud aeg teha otsus 2014.–2018. aasta e-õiguskeskkonna tegevuskava kohta;

| D. | arvestades, et e-õiguskeskkonna tegevuskava tuleks arendada avatud juurdepääsu alusel ja kõiki liikmesriike tuleks ergutada selles osalema; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et e-õiguskeskkonna tegevuskava tuleks arendada avatud juurdepääsu alusel ja kõiki liikmesriike tuleks ergutada selles osalema;

| E. | arvestades, et ELi tsiviilõigusakte ja piiriüleseid menetlusi tuntakse suhteliselt vähe, ja arvestades, et 73 % kodanike arvates on vaja täiendavaid meetmeid nende juurdepääsu parandamiseks teiste liikmesriikide tsiviilõigussüsteemile (1); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi tsiviilõigusakte ja piiriüleseid menetlusi tuntakse suhteliselt vähe, ja arvestades, et 73 % kodanike arvates on vaja täiendavaid meetmeid nende juurdepääsu parandamiseks teiste liikmesriikide tsiviilõigussüsteemile (1);

| 1. | on seisukohal, et e-õiguskeskkond annab nii kodanikele kui ka spetsialistidele parema juurdepääsu õigus- ja kohtuteabele ning õigus- ja haldusmenetlustele; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et e-õiguskeskkond annab nii kodanikele kui ka spetsialistidele parema juurdepääsu õigus- ja kohtuteabele ning õigus- ja haldusmenetlustele;

| 2. | leiab, et e-õiguskeskkonnal on tähtis roll vastastikuse usalduse ja mõistmise suurendamisel ja seega toetab see kohtu- ja haldusotsuste vastastikust tunnustamist, mis on üks ELi õigussüsteemi peamisi põhimõtteid; |
| --- | --- |

2.

leiab, et e-õiguskeskkonnal on tähtis roll vastastikuse usalduse ja mõistmise suurendamisel ja seega toetab see kohtu- ja haldusotsuste vastastikust tunnustamist, mis on üks ELi õigussüsteemi peamisi põhimõtteid;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et oma iseloomu tõttu aitavad e-õigussüsteemid kohtu- ja haldusmenetluste kulusid vähendada, eelkõige tänu sellele, et teabevahetus, dokumenditeenindus ja teatavate menetlusaktide tõlkimine automatiseeritakse; leiab, et see vastab kõigi õigussüsteemi sidusrühmade huvidele; on veendunud, et kulutõhususe kaalutlusel peaksid projektid jääma vabatahtlikuks; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et oma iseloomu tõttu aitavad e-õigussüsteemid kohtu- ja haldusmenetluste kulusid vähendada, eelkõige tänu sellele, et teabevahetus, dokumenditeenindus ja teatavate menetlusaktide tõlkimine automatiseeritakse; leiab, et see vastab kõigi õigussüsteemi sidusrühmade huvidele; on veendunud, et kulutõhususe kaalutlusel peaksid projektid jääma vabatahtlikuks;

| 4. | kiidab heaks e-õigusvahendite väljatöötamise, et hõlbustada teatavate ELi vahendite kasutamist, nagu Euroopa maksekäsk ja väiksemate kohtuvaidluste menetlus, samuti justiits- ja siseasjade valdkonna teabesüsteemid, eelkõige Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS) ja Schengeni infosüsteem (SIS) II; |
| --- | --- |

4.

kiidab heaks e-õigusvahendite väljatöötamise, et hõlbustada teatavate ELi vahendite kasutamist, nagu Euroopa maksekäsk ja väiksemate kohtuvaidluste menetlus, samuti justiits- ja siseasjade valdkonna teabesüsteemid, eelkõige Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS) ja Schengeni infosüsteem (SIS) II;

| 5. | võtab teadmiseks e-õiguskeskkonna tähtsuse mitmekeelsete standardvormide kättesaadavaks tegemisel, mis aitab vähendada piiriülest bürokraatiat; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks e-õiguskeskkonna tähtsuse mitmekeelsete standardvormide kättesaadavaks tegemisel, mis aitab vähendada piiriülest bürokraatiat;

| 6. | kutsub üles kasutama elektroonilisi rakendusi, edastama dokumente elektroonilisel teel, kasutama videokonverentse ning suurendama kohtu- ja haldusregistrite omavahelist seostamist, et veelgi vähendada kohtu- ja kohtulaadsete menetluste kulusid; |
| --- | --- |

6.

kutsub üles kasutama elektroonilisi rakendusi, edastama dokumente elektroonilisel teel, kasutama videokonverentse ning suurendama kohtu- ja haldusregistrite omavahelist seostamist, et veelgi vähendada kohtu- ja kohtulaadsete menetluste kulusid;

| 7. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles jätkama elektroonilise koostöö täiustamist õigusvaldkonnas, eelkõige laiendades e-õiguskeskkonna portaali kaudu kättesaadavate rakenduste valikut; leiab, et tuleb pöörata vajalikku tähelepanu õigusvaldkonna töötajate e-õppevahendite väljatöötamisele; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles jätkama elektroonilise koostöö täiustamist õigusvaldkonnas, eelkõige laiendades e-õiguskeskkonna portaali kaudu kättesaadavate rakenduste valikut; leiab, et tuleb pöörata vajalikku tähelepanu õigusvaldkonna töötajate e-õppevahendite väljatöötamisele;

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et ELi õigusprogramm 2014–2020 peaks võimaldama rahastada edukaid Euroopa ja riiklikke e-õiguskeskkonna projekte, mis peaksid andma kodanikele tõelist Euroopa lisaväärtust; peab vajalikuks seostada õigusloometöö, e-õiguskeskkonna projektid ja finantsprogrammi kavandamine; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu sellele, et ELi õigusprogramm 2014–2020 peaks võimaldama rahastada edukaid Euroopa ja riiklikke e-õiguskeskkonna projekte, mis peaksid andma kodanikele tõelist Euroopa lisaväärtust; peab vajalikuks seostada õigusloometöö, e-õiguskeskkonna projektid ja finantsprogrammi kavandamine;

| 9. | rõhutab, kui tähtis on tõelise Euroopa õiguskultuuri loomiseks e-õiguskeskkonna portaal, kuhu on võimalik paigutada veebipõhiseid õiguskoolitusvahendeid ning mis võimaldab teadmiste haldamist ja vastastikust seostamist; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, kui tähtis on tõelise Euroopa õiguskultuuri loomiseks e-õiguskeskkonna portaal, kuhu on võimalik paigutada veebipõhiseid õiguskoolitusvahendeid ning mis võimaldab teadmiste haldamist ja vastastikust seostamist;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Euroopa Komisjon, Special Eurobarometer 351 (Civil Justice), oktoober 2010, küsimus 3.

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/119 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/119

---

P7_TA(2013)0446

Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse edendamine: EP seisukoht 2012. aasta eduaruannete kohta

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon Euroopa naabruspoliitika kui partnerluse tugevdamise vahendi kohta. Euroopa Parlamendi seisukoht 2012. aasta aruannete kohta (2013/2621(RSP))

(2016/C 208/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2003. aasta teatist laiema Euroopa ja naaberriikide kohta, milles esitatakse uus raamistik suheteks ida- ja lõunanaabritega (COM(2003)0104), 12. mai 2004. aasta teatist Euroopa naabruspoliitika strateegiadokumendi kohta (COM(2004)0373), 4. detsembri 2006. aasta teatist Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (COM(2006)0726), 5. detsembri 2007. aasta teatist tõhusa Euroopa naabruspoliitika kohta (COM(2007)0774), 3. detsembri 2008. aasta teatist idapartnerluse kohta (COM(2008)0823), 20. mai 2008. aasta teatist Barcelona protsessi (Vahemere Liit) kohta (COM(2008)0319), 12. mai 2010. aasta teatist Euroopa naabruspoliitika hindamise kohta (COM(2010)0207) ning 24. mai 2011. aasta teatist dialoogi kohta Vahemere lõunapiirkonna riikidega rännet, liikuvust ja turvalisust käsitlevates küsimustes (COM(2011)0292), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2003. aasta teatist laiema Euroopa ja naaberriikide kohta, milles esitatakse uus raamistik suheteks ida- ja lõunanaabritega (COM(2003)0104), 12. mai 2004. aasta teatist Euroopa naabruspoliitika strateegiadokumendi kohta (COM(2004)0373), 4. detsembri 2006. aasta teatist Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (COM(2006)0726), 5. detsembri 2007. aasta teatist tõhusa Euroopa naabruspoliitika kohta (COM(2007)0774), 3. detsembri 2008. aasta teatist idapartnerluse kohta (COM(2008)0823), 20. mai 2008. aasta teatist Barcelona protsessi (Vahemere Liit) kohta (COM(2008)0319), 12. mai 2010. aasta teatist Euroopa naabruspoliitika hindamise kohta (COM(2010)0207) ning 24. mai 2011. aasta teatist dialoogi kohta Vahemere lõunapiirkonna riikidega rännet, liikuvust ja turvalisust käsitlevates küsimustes (COM(2011)0292),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. märtsi 2013. aasta ühisteatist „Euroopa naabruspoliitika: töö tugevama partnerluse nimel” (JOIN(2013)0004), 25. mai 2011. aasta ühisteatist „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” (COM(2011)0303) ja 8. märtsi 2011. aasta ühisteatist „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel” (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. märtsi 2013. aasta ühisteatist „Euroopa naabruspoliitika: töö tugevama partnerluse nimel” (JOIN(2013)0004), 25. mai 2011. aasta ühisteatist „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” (COM(2011)0303) ja 8. märtsi 2011. aasta ühisteatist „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel” (COM(2011)0200),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu välisasjade nõukogu 26. juuli 2010. aasta, 20. juuni 2011. aasta ja 22. juuli 2013. aasta järeldusi Euroopa naabruspoliitika kohta ning Euroopa Liidu välisasjade ja kaubanduse nõukogu 26. septembri 2011. aasta ja 7. veebruari 2013. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu välisasjade nõukogu 26. juuli 2010. aasta, 20. juuni 2011. aasta ja 22. juuli 2013. aasta järeldusi Euroopa naabruspoliitika kohta ning Euroopa Liidu välisasjade ja kaubanduse nõukogu 26. septembri 2011. aasta ja 7. veebruari 2013. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 15. mai 2012. aasta ühisteatisi pealkirjaga „Idapartnerluse tegevuskava 2013. aasta sügisel toimuvaks tippkohtumiseks” (JOIN(2012)0013) ja pealkirjaga „Euroopa uue naabruspoliitika rakendamise tulemused” (JOIN(2012)0014) ning nende juurde kuuluvaid 20. märtsi 2013. aasta ühiseid talituste töödokumente („Piirkondlikud aruanded”, SWD(2013)0085 ja 0086), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 15. mai 2012. aasta ühisteatisi pealkirjaga „Idapartnerluse tegevuskava 2013. aasta sügisel toimuvaks tippkohtumiseks” (JOIN(2012)0013) ja pealkirjaga „Euroopa uue naabruspoliitika rakendamise tulemused” (JOIN(2012)0014) ning nende juurde kuuluvaid 20. märtsi 2013. aasta ühiseid talituste töödokumente („Piirkondlikud aruanded”, SWD(2013)0085 ja 0086),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (1),

| — | võttes arvesse 27. ja 28. novembril 1995. aastal Barcelonas peetud Euroopa ja Vahemere piirkonna välisministrite konverentsil vastu võetud Barcelona deklaratsiooni, millega loodi Euroopa ja Vahemere piirkonna partnerlus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. ja 28. novembril 1995. aastal Barcelonas peetud Euroopa ja Vahemere piirkonna välisministrite konverentsil vastu võetud Barcelona deklaratsiooni, millega loodi Euroopa ja Vahemere piirkonna partnerlus,

| — | võttes arvesse 13. juulil 2008. aastal Pariisis toimunud Vahemeremaade tippkohtumise deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. juulil 2008. aastal Pariisis toimunud Vahemeremaade tippkohtumise deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni Vahemere Liidu kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni Vahemere Liidu kohta (2),

| — | võttes arvesse G8 rühma poolt 2011. aasta mais Deauville’is peetud riigijuhtide kohtumisel algatatud Deauville’i partnerlust, milles EL osaleb, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G8 rühma poolt 2011. aasta mais Deauville’is peetud riigijuhtide kohtumisel algatatud Deauville’i partnerlust, milles EL osaleb,

| — | võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ja 29.–30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ja 29.–30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldusi,

| — | võttes arvesse idapartnerluse riikide välisministrite 23. juuli 2012. aasta Brüsseli kohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse idapartnerluse riikide välisministrite 23. juuli 2012. aasta Brüsseli kohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2011. aasta otsust 2011/424/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Vahemere lõunapiirkonnas (3) ja nõukogu 25. augusti 2011. aasta otsust 2011/518/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias ja Gruusia kriisi jaoks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2011. aasta otsust 2011/424/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Vahemere lõunapiirkonnas (3) ja nõukogu 25. augusti 2011. aasta otsust 2011/518/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias ja Gruusia kriisi jaoks (4),

| — | võttes arvesse oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsioone Euroopa naabruspoliitika idamõõtme läbivaatamise kohta (5) ja Euroopa naabruspoliitika lõunamõõtme läbivaatamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsioone Euroopa naabruspoliitika idamõõtme läbivaatamise kohta (5) ja Euroopa naabruspoliitika lõunamõõtme läbivaatamise kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 23. mai 2013. aasta resolutsiooni varade tagastamise kohta üleminekuetapis olevatele araabia kevade riikidele (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. mai 2013. aasta resolutsiooni varade tagastamise kohta üleminekuetapis olevatele araabia kevade riikidele (8),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta soovitust Valgevene suhtes kohaldatava ELi poliitika kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta soovitust Valgevene suhtes kohaldatava ELi poliitika kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni ajakirjandus- ja meediavabaduse kohta maailmas (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni ajakirjandus- ja meediavabaduse kohta maailmas (10),

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (11),

| — | võttes arvesse 3. mai 2011. aasta Euronesti parlamentaarse assamblee asutamisdokumenti (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. mai 2011. aasta Euronesti parlamentaarse assamblee asutamisdokumenti (12),

| — | võttes arvesse Euroopa ja Vahemere piirkonna parlamentide 6. ja 7. aprillil 2013. aastal Marseille’s toimunud tippkohtumise järeldusi ning Vahemere Liidu parlamentaarse assamblee ja Euronesti parlamentaarse assamblee järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ja Vahemere piirkonna parlamentide 6. ja 7. aprillil 2013. aastal Marseille’s toimunud tippkohtumise järeldusi ning Vahemere Liidu parlamentaarse assamblee ja Euronesti parlamentaarse assamblee järeldusi,

| — | võttes arvesse oma resolutsioone Euroopa Parlamendi soovitustega nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ELi–Armeenia assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta (13), ELi–Aserbaidžaani assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta (14), ELi–Moldova assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta (15), ELi–Gruusia assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta (16) ning ELi–Ukraina assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone Euroopa Parlamendi soovitustega nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ELi–Armeenia assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta (13), ELi–Aserbaidžaani assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta (14), ELi–Moldova assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta (15), ELi–Gruusia assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta (16) ning ELi–Ukraina assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta (17),

| — | võttes arvesse otsuseid 2006/356/EÜ, 2005/690/EÜ, 2004/635/EÜ, 2002/357/EÜ, 2000/384/EÜ, 2000/204/EÜ ja 98/238/EÜ, millega luuakse assotsiatsioonid ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt vastavalt Liibanoni Vabariigi, Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi, Egiptuse Araabia Vabariigi, Jordaania Hašimiidi Kuningriigi, Iisraeli Riigi, Maroko Kuningriigi ja Tuneesia Vabariigi vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse otsuseid 2006/356/EÜ, 2005/690/EÜ, 2004/635/EÜ, 2002/357/EÜ, 2000/384/EÜ, 2000/204/EÜ ja 98/238/EÜ, millega luuakse assotsiatsioonid ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt vastavalt Liibanoni Vabariigi, Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi, Egiptuse Araabia Vabariigi, Jordaania Hašimiidi Kuningriigi, Iisraeli Riigi, Maroko Kuningriigi ja Tuneesia Vabariigi vahel,

| — | võttes arvesse Visegradi rühma, Iirimaa ja Leedu välisministrite 17. mail 2013. aastal Krakówis tehtud ühisavaldust idapartnerluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Visegradi rühma, Iirimaa ja Leedu välisministrite 17. mail 2013. aastal Krakówis tehtud ühisavaldust idapartnerluse kohta,

| — | võttes arvesse ELi kauakestnud suhteid Euroopa lõunapoolsete naaberriikidega ning paljude ELi liikmesriikide ajaloolisi, majanduslikke, poliitilisi ja sotsiaalseid sidemeid selle piirkonna maadega ning arvestades Euroopa lubadust säilitada ka edaspidi võimalikult tihedad sidemed, pakkudes vajalikku tuge kooskõlas laiendatud Euroopa naabruspoliitikaga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kauakestnud suhteid Euroopa lõunapoolsete naaberriikidega ning paljude ELi liikmesriikide ajaloolisi, majanduslikke, poliitilisi ja sotsiaalseid sidemeid selle piirkonna maadega ning arvestades Euroopa lubadust säilitada ka edaspidi võimalikult tihedad sidemed, pakkudes vajalikku tuge kooskõlas laiendatud Euroopa naabruspoliitikaga,

| — | võttes arvesse tõsiasja, et Vilniuses toimuval idapartnerluse teemalisel tippkohtumisel tehtud otsused võivad olla idapartnerluse tuleviku seisukohast määrava tähtsusega, mistõttu on oluline pidada silmas pikaajalist perspektiivi, mis ulatuks tippkohtumisest kaugemale ja tagaks piirkonna jaoks edasipüüdlike järelmeetmete poliitika; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tõsiasja, et Vilniuses toimuval idapartnerluse teemalisel tippkohtumisel tehtud otsused võivad olla idapartnerluse tuleviku seisukohast määrava tähtsusega, mistõttu on oluline pidada silmas pikaajalist perspektiivi, mis ulatuks tippkohtumisest kaugemale ja tagaks piirkonna jaoks edasipüüdlike järelmeetmete poliitika;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et assotsieerimislepingud ei ole omaette eesmärk, vaid vahend, mis edendab põhjalikke ja jätkusuutlikke reforme, süsteemset ümberkujundamist ning lähenemist ELile, selle alusväärtustele ja normidele; arvestades, et nende lepingute nõuetekohane ja õigeaegne täitmine on asjaomaste riikide olukorra hindamisel esmatähtis kriteerium; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et assotsieerimislepingud ei ole omaette eesmärk, vaid vahend, mis edendab põhjalikke ja jätkusuutlikke reforme, süsteemset ümberkujundamist ning lähenemist ELile, selle alusväärtustele ja normidele; arvestades, et nende lepingute nõuetekohane ja õigeaegne täitmine on asjaomaste riikide olukorra hindamisel esmatähtis kriteerium;

| B. | arvestades, et Euroopa naabruspoliitika peaks tugevdama ELi partnerlust tema naabruses olevate riikide ja ühiskondadega, et arendada ja kindlustada hästi toimivat demokraatlikku riigikorda, saavutada jätkusuutlik majanduskasv ja hallata riikidevahelisi ühendusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa naabruspoliitika peaks tugevdama ELi partnerlust tema naabruses olevate riikide ja ühiskondadega, et arendada ja kindlustada hästi toimivat demokraatlikku riigikorda, saavutada jätkusuutlik majanduskasv ja hallata riikidevahelisi ühendusi;

| C. | arvestades, et privilegeeritud suhted ELi naabritega Euroopa naabruspoliitika raames põhinevad vastastikusel pühendumisel ühistele väärtustele (demokraatia ja inimõigused, õigusriik, hea valitsemistava, turumajanduse põhimõtted ja jätkusuutlik areng); arvestades, et pärast Euroopa naabruspoliitika läbivaatamist tuleks kindlalt keskenduda ulatusliku ja jätkusuutliku demokraatia edendamisele, millega kaasneb kaasav majandusareng; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et privilegeeritud suhted ELi naabritega Euroopa naabruspoliitika raames põhinevad vastastikusel pühendumisel ühistele väärtustele (demokraatia ja inimõigused, õigusriik, hea valitsemistava, turumajanduse põhimõtted ja jätkusuutlik areng); arvestades, et pärast Euroopa naabruspoliitika läbivaatamist tuleks kindlalt keskenduda ulatusliku ja jätkusuutliku demokraatia edendamisele, millega kaasneb kaasav majandusareng;

| D. | arvestades, et toimiv demokraatia, inimõiguste austamine ja õigusriigi põhimõtetest kinnipidamine on ELi ja tema naabrite vahelise partnerluse tugisambad; arvestades, et ulatusliku ja jätkusuutliku demokraatia ülesehitamine eeldab valitsustelt jõulist ja püsivat tahet toetada vabasid ja õiglasi valimisi, ühinemis-, sõna- ja kogunemisvabadust, vaba ajakirjandust ja meediat, õigusriigi põhimõtet, mida viib ellu sõltumatu kohtusüsteem, õigust õiglasele kohtumõistmisele, jõupingutusi korruptsiooni vastu võitlemiseks, julgeoleku- ja õiguskaitsesektori (sh politsei) reformi ning relva- ja julgeolekujõudude üle demokraatliku kontrolli kehtestamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et toimiv demokraatia, inimõiguste austamine ja õigusriigi põhimõtetest kinnipidamine on ELi ja tema naabrite vahelise partnerluse tugisambad; arvestades, et ulatusliku ja jätkusuutliku demokraatia ülesehitamine eeldab valitsustelt jõulist ja püsivat tahet toetada vabasid ja õiglasi valimisi, ühinemis-, sõna- ja kogunemisvabadust, vaba ajakirjandust ja meediat, õigusriigi põhimõtet, mida viib ellu sõltumatu kohtusüsteem, õigust õiglasele kohtumõistmisele, jõupingutusi korruptsiooni vastu võitlemiseks, julgeoleku- ja õiguskaitsesektori (sh politsei) reformi ning relva- ja julgeolekujõudude üle demokraatliku kontrolli kehtestamist;

| E. | arvestades, et liidu välispoliitika peab olema järjepidev ja eelkõige vastavuses liidu sisepoliitikaga, et vältida topeltstandardeid; arvestades, et majandus- ja finantskriis ei saa olla õigustus liidu panuse vähendamisele suhetes naabruspoliitika riikidega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liidu välispoliitika peab olema järjepidev ja eelkõige vastavuses liidu sisepoliitikaga, et vältida topeltstandardeid; arvestades, et majandus- ja finantskriis ei saa olla õigustus liidu panuse vähendamisele suhetes naabruspoliitika riikidega;

| F. | arvestades, et araabiamaades toimuvad rahvaliikumised on oluliseks tähiseks ELi lõunapoolsete naaberriikide uusimas ajaloos ja nende suhetes ELiga, ning jätkuv diferentseeritud lähenemisviisi rakendamine, mille aluseks on põhimõte anda partnerriikidele abi vastavalt nende riikide tulemustele ja saavutustele („rohkema eest rohkem” ja „vähema eest vähem”) tuleb eduaruannetes korrapäraselt läbi vaadata, lähtudes konkreetsetest ja mõõdetavatest kriteeriumidest ning riikide vajadustest; arvestades, et põhimõtte „rohkema eest rohkem” ebajärjekindel rakendamine või rakendamata jätmine võib olla ennasthävitav ja kahjustada kogu protsessi ning liidu võimendavat mõju ja tõsiseltvõetavust, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et araabiamaades toimuvad rahvaliikumised on oluliseks tähiseks ELi lõunapoolsete naaberriikide uusimas ajaloos ja nende suhetes ELiga, ning jätkuv diferentseeritud lähenemisviisi rakendamine, mille aluseks on põhimõte anda partnerriikidele abi vastavalt nende riikide tulemustele ja saavutustele („rohkema eest rohkem” ja „vähema eest vähem”) tuleb eduaruannetes korrapäraselt läbi vaadata, lähtudes konkreetsetest ja mõõdetavatest kriteeriumidest ning riikide vajadustest; arvestades, et põhimõtte „rohkema eest rohkem” ebajärjekindel rakendamine või rakendamata jätmine võib olla ennasthävitav ja kahjustada kogu protsessi ning liidu võimendavat mõju ja tõsiseltvõetavust,

| G. | arvestades, et 2011. aastal araabia riikides toimunud rahumeelsed rahva meeleavaldused olid üleskutseks inimväärikuse kaitsele, nendel väljendati õiguspäraseid demokraatlikke püüdlusi ning nõuti tungivalt institutsioonilisi, poliitilisi ja sotsiaalseid reforme eesmärgiga saavutada tõeline demokraatia, võidelda korruptsiooni ja onupojapoliitika vastu, tagada õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja põhivabaduste austamine, vähendada sotsiaalset ebavõrdsust ja luua paremad majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused; arvestades, et kaks aastat hiljem puutuvad mitmete Vahemere piirkonna riikide kodanikud endiselt kokku peamiste inimõiguste ja põhivabaduste rikkumisega, majandusraskuste ja rahutustega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2011. aastal araabia riikides toimunud rahumeelsed rahva meeleavaldused olid üleskutseks inimväärikuse kaitsele, nendel väljendati õiguspäraseid demokraatlikke püüdlusi ning nõuti tungivalt institutsioonilisi, poliitilisi ja sotsiaalseid reforme eesmärgiga saavutada tõeline demokraatia, võidelda korruptsiooni ja onupojapoliitika vastu, tagada õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja põhivabaduste austamine, vähendada sotsiaalset ebavõrdsust ja luua paremad majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused; arvestades, et kaks aastat hiljem puutuvad mitmete Vahemere piirkonna riikide kodanikud endiselt kokku peamiste inimõiguste ja põhivabaduste rikkumisega, majandusraskuste ja rahutustega;

| H. | arvestades, et partnerriikide saavutuste hindamine inimõiguste, põhivabaduste ja demokraatiaprotsessi järgimisel, õigusriigi põhimõtte rakendamisel ning majanduse ja avaliku sektori jätkusuutlikul reformimisel peab põhinema ühistel üldpõhimõtetel ja iga riigi eripära arvestavatel konkreetsetel nõuetel, ning seejuures tuleb kasutada tõhusaid, selgeid, läbipaistvaid, objektiivseid ja mõõdetavaid näitajaid ning võtta arvesse üldist edu ja valmisolekut reformide läbiviimiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et partnerriikide saavutuste hindamine inimõiguste, põhivabaduste ja demokraatiaprotsessi järgimisel, õigusriigi põhimõtte rakendamisel ning majanduse ja avaliku sektori jätkusuutlikul reformimisel peab põhinema ühistel üldpõhimõtetel ja iga riigi eripära arvestavatel konkreetsetel nõuetel, ning seejuures tuleb kasutada tõhusaid, selgeid, läbipaistvaid, objektiivseid ja mõõdetavaid näitajaid ning võtta arvesse üldist edu ja valmisolekut reformide läbiviimiseks;

| I. | arvestades, et demokraatia ja inimõiguste (eriti laste, naiste ja vähemuste õiguste), õigluse ja õigusriigi põhimõtte, põhivabaduste (sh sõna-, südametunnistuse-, usu- ja ühinemisvabadus) ning vaba ja sõltumatu meedia (sh piiramatu juurdepääs teabele, kommunikatsioonile ja internetile) austamine ja edendamine, kodanikuühiskonna, julgeoleku (sh konfliktide rahumeelne lahendamine ja heanaaberlikud suhted), stabiilse demokraatia, heaolu, tulu, rikkuse ja võimaluste õiglase jaotuse, sotsiaalse sidususe, korruptsiooni vastu võitlemise ja hea valitsustava ning säästliku arengu tagamine on kõik ELi aluspõhimõtted ja eesmärgid, mis peavad alati olema ühiste väärtustena Euroopa naabruspoliitika keskmes; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et demokraatia ja inimõiguste (eriti laste, naiste ja vähemuste õiguste), õigluse ja õigusriigi põhimõtte, põhivabaduste (sh sõna-, südametunnistuse-, usu- ja ühinemisvabadus) ning vaba ja sõltumatu meedia (sh piiramatu juurdepääs teabele, kommunikatsioonile ja internetile) austamine ja edendamine, kodanikuühiskonna, julgeoleku (sh konfliktide rahumeelne lahendamine ja heanaaberlikud suhted), stabiilse demokraatia, heaolu, tulu, rikkuse ja võimaluste õiglase jaotuse, sotsiaalse sidususe, korruptsiooni vastu võitlemise ja hea valitsustava ning säästliku arengu tagamine on kõik ELi aluspõhimõtted ja eesmärgid, mis peavad alati olema ühiste väärtustena Euroopa naabruspoliitika keskmes;

| J. | arvestades, et demokraatia aluspõhimõtete austamine on punane joon, mida ületada ei tohiks, ning idapartnerluse riikide ELiga tihedama assotsieerimise põhitingimus; arvestades, et neid aluspõhimõtteid ohustab kodanike ilmajätmine nende seaduslikust õigusest valida valitsejaid ning selle eesmärgiga valikulise õigusemõistmise, eelvangistuse ja poliitiliste vastaste vangistamise rakendamine ning vabade ja ausate valimiste korraldamata jätmine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et demokraatia aluspõhimõtete austamine on punane joon, mida ületada ei tohiks, ning idapartnerluse riikide ELiga tihedama assotsieerimise põhitingimus; arvestades, et neid aluspõhimõtteid ohustab kodanike ilmajätmine nende seaduslikust õigusest valida valitsejaid ning selle eesmärgiga valikulise õigusemõistmise, eelvangistuse ja poliitiliste vastaste vangistamise rakendamine ning vabade ja ausate valimiste korraldamata jätmine;

| K. | arvestades, et Euroopa naabruspoliitika eesmärk on luua heaolu ja heanaaberlikkuse ala, mis rajaneb liidu väärtustel ja mida iseloomustavad tihedad ja rahumeelsed piirkondlikud suhted, millega edendatakse ulatuslikku ja jätkusuutlikku demokraatiat, õigusriiki, poliitilisi ja majanduslikke reforme ja jätkusuutlikku sotsiaalset turumajandust ELi naaberriikides ning luuakse liidu sõprade ja üksteisevaheliste sõbralike suhete ring; arvestades, et poolte julgeoleku, solidaarsuse ja heaolu suurendamine peaks seetõttu olema peamine põhimõte, millest edu hindamisel juhinduda; mõistab sellega seoses hukka suletud piiride poliitika kahjuliku mõju ELi naabruspiirkonnas ning seda eriti idapartnerluse ja ELi kandidaatriikide seas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa naabruspoliitika eesmärk on luua heaolu ja heanaaberlikkuse ala, mis rajaneb liidu väärtustel ja mida iseloomustavad tihedad ja rahumeelsed piirkondlikud suhted, millega edendatakse ulatuslikku ja jätkusuutlikku demokraatiat, õigusriiki, poliitilisi ja majanduslikke reforme ja jätkusuutlikku sotsiaalset turumajandust ELi naaberriikides ning luuakse liidu sõprade ja üksteisevaheliste sõbralike suhete ring; arvestades, et poolte julgeoleku, solidaarsuse ja heaolu suurendamine peaks seetõttu olema peamine põhimõte, millest edu hindamisel juhinduda; mõistab sellega seoses hukka suletud piiride poliitika kahjuliku mõju ELi naabruspiirkonnas ning seda eriti idapartnerluse ja ELi kandidaatriikide seas;

| L. | arvestades, et Euroopa naabruspoliitika mitmepoolne mõõde on ainukordne võimalus tuua kõik vastava piirkonna riigid ja sidusrühmad kokku, et saavutada käegakatsutavat edu ja mõistmist, tehes konkreetsete projektidega tööd tehnilisel tasandil; arvestades, et Euronesti ja Euromedi parlamentaarsed assambleed pakuvad poliitilisel tasandil lisavõimaluse luua ja suurendada vastastikust mõistmist, aidates arendada kõnealuste piirkondade noort demokraatiat; arvestades, et idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverents (CORLEAP) ning Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) aitavad mõlemad demokraatiat majandus-, sotsiaal- ja territoriaalkoostöö abil oluliselt tugevdada; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa naabruspoliitika mitmepoolne mõõde on ainukordne võimalus tuua kõik vastava piirkonna riigid ja sidusrühmad kokku, et saavutada käegakatsutavat edu ja mõistmist, tehes konkreetsete projektidega tööd tehnilisel tasandil; arvestades, et Euronesti ja Euromedi parlamentaarsed assambleed pakuvad poliitilisel tasandil lisavõimaluse luua ja suurendada vastastikust mõistmist, aidates arendada kõnealuste piirkondade noort demokraatiat; arvestades, et idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverents (CORLEAP) ning Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) aitavad mõlemad demokraatiat majandus-, sotsiaal- ja territoriaalkoostöö abil oluliselt tugevdada;

| M. | arvestades, et ajakirjandus- ja meediavabadus, nagu ka digitaalsed vabadused, on paljudes Euroopa naabruspoliitika riikides pidevalt surve all, arvestades, et õigus sõnavabadusele on üldine inimõigus, mis on demokraatia aluseks ning hädavajalik teiste õiguste kasutamiseks; arvestades, et üldised õigused ja vabadused vajavad kaitset nii võrgukeskkonnas kui sellest väljaspool; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ajakirjandus- ja meediavabadus, nagu ka digitaalsed vabadused, on paljudes Euroopa naabruspoliitika riikides pidevalt surve all, arvestades, et õigus sõnavabadusele on üldine inimõigus, mis on demokraatia aluseks ning hädavajalik teiste õiguste kasutamiseks; arvestades, et üldised õigused ja vabadused vajavad kaitset nii võrgukeskkonnas kui sellest väljaspool;

| N. | arvestades, et EL muutis 2011. aastal Euroopa naabruspoliitikat, et anda partnerriikidele suuremat tuge ulatusliku ja jätkusuutliku demokraatia arendamisel ja kaasava majandusarengu soodustamisel; arvestades, et ELi välistegevuse rahastamisvahendid ja eriti Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend peaksid toetama naabruspoliitika eesmärke; arvestades, et on vaja luua kindlad ja selged seosed poliitilise raamistiku ja nende vahendite kaudu antava toetuse vahel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL muutis 2011. aastal Euroopa naabruspoliitikat, et anda partnerriikidele suuremat tuge ulatusliku ja jätkusuutliku demokraatia arendamisel ja kaasava majandusarengu soodustamisel; arvestades, et ELi välistegevuse rahastamisvahendid ja eriti Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend peaksid toetama naabruspoliitika eesmärke; arvestades, et on vaja luua kindlad ja selged seosed poliitilise raamistiku ja nende vahendite kaudu antava toetuse vahel;

| O. | arvestades, et idapartnerluse riikide ebarahuldav areng võib olla tingitud poliitiliste ja sotsiaalsete muutuste aeglusest või puudumisest, ELi loidumisest Euroopa naabruspoliitika edendamisel, sellest, et Euroopa partneritele ei näidata piisavalt motiveerivat Euroopa perspektiivi, aga ka majandus- ja finantskriisist ning Venemaa survest ja konkureerivast ettepanekust koonduda Euraasia Liitu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et idapartnerluse riikide ebarahuldav areng võib olla tingitud poliitiliste ja sotsiaalsete muutuste aeglusest või puudumisest, ELi loidumisest Euroopa naabruspoliitika edendamisel, sellest, et Euroopa partneritele ei näidata piisavalt motiveerivat Euroopa perspektiivi, aga ka majandus- ja finantskriisist ning Venemaa survest ja konkureerivast ettepanekust koonduda Euraasia Liitu;

| P. | arvestades, et Vilniuse tippkohtumine on idapartnerluse arengus oluline teetähis ning suur proovikivi ELi naabruspoliitika suutlikkuse kohta saavutada käegakatsutavaid tulemusi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Vilniuse tippkohtumine on idapartnerluse arengus oluline teetähis ning suur proovikivi ELi naabruspoliitika suutlikkuse kohta saavutada käegakatsutavaid tulemusi;

| Q. | arvestades, et samal ajal kui assotsieerimislepingud on idapartnerluse kahepoolsete suhete tulemus, on mitmepoolsus endiselt otsustavalt tähtis mõõde heanaaberlikel suhetel põhineva hea piirkondliku koostöö arendamisel; arvestades sellega seoses, et on taunitav, et idapartnerlus hõlmab mitut lahendamata territoriaalvaidlust, mis tuleks lahendada; arvestades, et Euroopa Parlament toetab täielikult suveräänsuse, territoriaalse terviklikkuse ja rahvaste enesemääramisõiguse põhimõtteid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et samal ajal kui assotsieerimislepingud on idapartnerluse kahepoolsete suhete tulemus, on mitmepoolsus endiselt otsustavalt tähtis mõõde heanaaberlikel suhetel põhineva hea piirkondliku koostöö arendamisel; arvestades sellega seoses, et on taunitav, et idapartnerlus hõlmab mitut lahendamata territoriaalvaidlust, mis tuleks lahendada; arvestades, et Euroopa Parlament toetab täielikult suveräänsuse, territoriaalse terviklikkuse ja rahvaste enesemääramisõiguse põhimõtteid;

| R. | arvestades sellega seoses, et EL peaks võtma aktiivsema rolli konfliktide rahumeelsel lahendamisel, sh külmutatud konfliktide lahendamisel, mis kujutavad endast praegu ületamatut takistust heanaaberlike suhete ja piirkondliku koostöö täielikule väljaarendamisele ida- ja lõunapartnerluse riikides; |
| --- | --- |

R.

arvestades sellega seoses, et EL peaks võtma aktiivsema rolli konfliktide rahumeelsel lahendamisel, sh külmutatud konfliktide lahendamisel, mis kujutavad endast praegu ületamatut takistust heanaaberlike suhete ja piirkondliku koostöö täielikule väljaarendamisele ida- ja lõunapartnerluse riikides;

| S. | arvestades, et idapartnerluse parlamentaarne assamblee Euronest on jätkuvalt idapartnerluse demokraatliku ja parlamentaarse mõõtme arendamise võtmetegur, võimaldades jagada parimaid tavasid parlamenditöö meetodite vallas ning pakkudes hädavajalikku platvormi idapartnerite lähendamiseks ELile ja suhtlemiseks kodanikega; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et idapartnerluse parlamentaarne assamblee Euronest on jätkuvalt idapartnerluse demokraatliku ja parlamentaarse mõõtme arendamise võtmetegur, võimaldades jagada parimaid tavasid parlamenditöö meetodite vallas ning pakkudes hädavajalikku platvormi idapartnerite lähendamiseks ELile ja suhtlemiseks kodanikega;

| 1. | väljendab heameelt 2012. aasta eduaruannete avaldamise üle Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud lõuna- ja idapoolsete partnerriikide kohta, kuid peab kahetsusväärseks, et enamikul juhtudel annavad aruanded ja nende avaldamisele järgnenud sündmused pildi, milles on läbisegi edu, paigalseis ja taandareng, ning aruannetes kirjeldatakse riikide olukorda, ilma et sealjuures hinnataks ELi korraldatavaid programme või esitataks konkreetseid soovitusi ELi välistegevuse rahastamise vahendite või arengukoostööabi vahendite eraldamise ja selle mõju kohta partnerriikide poliitika kujundamisele; on seisukohal, et nendes aruannetes tuleks hinnata ka suundumusi, võttes aluseks võrdlusandmed eelnenud aastate kohta; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt 2012. aasta eduaruannete avaldamise üle Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud lõuna- ja idapoolsete partnerriikide kohta, kuid peab kahetsusväärseks, et enamikul juhtudel annavad aruanded ja nende avaldamisele järgnenud sündmused pildi, milles on läbisegi edu, paigalseis ja taandareng, ning aruannetes kirjeldatakse riikide olukorda, ilma et sealjuures hinnataks ELi korraldatavaid programme või esitataks konkreetseid soovitusi ELi välistegevuse rahastamise vahendite või arengukoostööabi vahendite eraldamise ja selle mõju kohta partnerriikide poliitika kujundamisele; on seisukohal, et nendes aruannetes tuleks hinnata ka suundumusi, võttes aluseks võrdlusandmed eelnenud aastate kohta;

| 2. | rõhutab, et Euroopa Liidu lepingu artiklite 8 ja 49 kohaselt on kõigil Euroopa riikidel, sh idapartnerlusega hõlmatud riikidel pikas perspektiivis võimalus taotleda ühinemist Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Euroopa Liidu lepingu artiklite 8 ja 49 kohaselt on kõigil Euroopa riikidel, sh idapartnerlusega hõlmatud riikidel pikas perspektiivis võimalus taotleda ühinemist Euroopa Liiduga;

| 3. | on kindlalt veendunud, et Euroopa Parlament peaks olema täielikult kaasatud uue Euroopa naabruspoliitika rakendamisse ja ELi rahalise toetuse kohandamisse eelkõige delegeeritud aktide abil, ning parlamenti tuleks reformide rakendamise edusammudest partnerriikides ja sellest tulenevatest kohandustest korrapäraselt teavitada; peab kahetsusväärseks asjaolu, et tegevuskavade koostamisel parlamendiga alati ei konsulteerita ega informeerita teda arutelude käigust; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi resolutsioonid peaksid moodustama lahutamatu osa Euroopa naabruspoliitika poliitilisest raamistikust, ning nõuab, et Euroopa Parlamendi liikmetele antaks vaatlejastaatus poliitika ja inimõiguste allkomiteede koosolekutel osalemiseks; |
| --- | --- |

3.

on kindlalt veendunud, et Euroopa Parlament peaks olema täielikult kaasatud uue Euroopa naabruspoliitika rakendamisse ja ELi rahalise toetuse kohandamisse eelkõige delegeeritud aktide abil, ning parlamenti tuleks reformide rakendamise edusammudest partnerriikides ja sellest tulenevatest kohandustest korrapäraselt teavitada; peab kahetsusväärseks asjaolu, et tegevuskavade koostamisel parlamendiga alati ei konsulteerita ega informeerita teda arutelude käigust; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi resolutsioonid peaksid moodustama lahutamatu osa Euroopa naabruspoliitika poliitilisest raamistikust, ning nõuab, et Euroopa Parlamendi liikmetele antaks vaatlejastaatus poliitika ja inimõiguste allkomiteede koosolekutel osalemiseks;

| 4. | peab kahetsusväärseks, et partnerriikide edusammud ei ole alati vastanud ELiga ühiselt seatud eesmärkidele; nõuab läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika tulemuslikkuse konkreetset hindamist; nõuab, et tehtaks rohkem jõupingutusi selleks, et kõiki ELi käsutuses olevaid vahendeid ja meetmeid kasutataks Euroopa naabruspoliitika raames sidusalt; nõuab stiimulitel põhineva ja diferentseeritud lähenemisviisi ning põhimõtte „rohkema eest rohkem” järjekindlat rakendamist, kuna need on läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika nurgakivid; nõuab vajaduse korral põhimõtte „vähema eest vähem” kohaldamist nende Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikide suhtes, kes ei tee piisavalt jõupingutusi ulatusliku ja jätkusuutliku demokraatia ülesehitamiseks ja kokkulepitud reformide läbiviimiseks; rõhutab, et ELi põhitoetus peab kajastama ka partnerite arenguga seotud vajadusi; |
| --- | --- |

4.

peab kahetsusväärseks, et partnerriikide edusammud ei ole alati vastanud ELiga ühiselt seatud eesmärkidele; nõuab läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika tulemuslikkuse konkreetset hindamist; nõuab, et tehtaks rohkem jõupingutusi selleks, et kõiki ELi käsutuses olevaid vahendeid ja meetmeid kasutataks Euroopa naabruspoliitika raames sidusalt; nõuab stiimulitel põhineva ja diferentseeritud lähenemisviisi ning põhimõtte „rohkema eest rohkem” järjekindlat rakendamist, kuna need on läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika nurgakivid; nõuab vajaduse korral põhimõtte „vähema eest vähem” kohaldamist nende Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikide suhtes, kes ei tee piisavalt jõupingutusi ulatusliku ja jätkusuutliku demokraatia ülesehitamiseks ja kokkulepitud reformide läbiviimiseks; rõhutab, et ELi põhitoetus peab kajastama ka partnerite arenguga seotud vajadusi;

| 5. | rõhutab kodanikuühiskonna olulist rolli ülemineku- ja reformiprotsessis ning poliitilises dialoogis Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides; palub ELi tugevdada koostööd kodanikuühiskonnaga Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides ja toetada seda mitmesugustest rahastamisvahenditest; |
| --- | --- |

5.

rõhutab kodanikuühiskonna olulist rolli ülemineku- ja reformiprotsessis ning poliitilises dialoogis Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides; palub ELi tugevdada koostööd kodanikuühiskonnaga Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides ja toetada seda mitmesugustest rahastamisvahenditest;

| 6. | on seisukohal, et demokraatiale ülemineku protsesside toetamisel tuleb tähelepanu keskmesse seada demokraatlike institutsioonide suutlikkuse suurendamine, kõikide demokraatlike parteide, kodanikuühiskonna ja naiste ja vähemuste õiguste toetamine ning partnerriikide ühiskondades õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja põhivabaduste, eriti ühinemis-, sõna- ja kogunemisvabaduse järgimise ning vaba ajakirjanduse ja meedia kindlustamine; kutsub liitu ja selle liikmesriike üles tõhustama partnerlust mitmesuguste organisatsioonide ja ühiskonnasektorite vahel, et anda neile vastutus Euroopa naabruspoliitika protsessides; kinnitab taas, et seda tuleks teha muu hulgas horisontaalsete sidemete loomisega erinevate ühiskonnaelus osalejate vahel, kasutades selleks mestimispartnerlusi kodanikuühiskonna organisatsioonidega (valitsusvälised organisatsioonid, ametiühingud, ettevõtlusorganisatsioonid, meedia, noorteorganisatsioonid jne) ja mestimisprojekte riikide ameti- ja haldusasutustega (eriti haridussektoris); |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et demokraatiale ülemineku protsesside toetamisel tuleb tähelepanu keskmesse seada demokraatlike institutsioonide suutlikkuse suurendamine, kõikide demokraatlike parteide, kodanikuühiskonna ja naiste ja vähemuste õiguste toetamine ning partnerriikide ühiskondades õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja põhivabaduste, eriti ühinemis-, sõna- ja kogunemisvabaduse järgimise ning vaba ajakirjanduse ja meedia kindlustamine; kutsub liitu ja selle liikmesriike üles tõhustama partnerlust mitmesuguste organisatsioonide ja ühiskonnasektorite vahel, et anda neile vastutus Euroopa naabruspoliitika protsessides; kinnitab taas, et seda tuleks teha muu hulgas horisontaalsete sidemete loomisega erinevate ühiskonnaelus osalejate vahel, kasutades selleks mestimispartnerlusi kodanikuühiskonna organisatsioonidega (valitsusvälised organisatsioonid, ametiühingud, ettevõtlusorganisatsioonid, meedia, noorteorganisatsioonid jne) ja mestimisprojekte riikide ameti- ja haldusasutustega (eriti haridussektoris);

| 7. | on seisukohal, et eduaruannetes tuleks teha läbivalt põhjalikku soopõhist analüüsi; rõhutab vajadust pöörata läbivaadatud Euroopa naabruspoliitikas suuremat tähelepanu töö- ja ametiühinguõiguste tugevdamisele, soolise võrdõiguslikkuse üleüldisele arvessevõtmisele ning koostööle ja dialoogile valitsusväliste organisatsioonide, ametiühingute ja teiste kodanikuühiskonna organisatsioonidega; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et eduaruannetes tuleks teha läbivalt põhjalikku soopõhist analüüsi; rõhutab vajadust pöörata läbivaadatud Euroopa naabruspoliitikas suuremat tähelepanu töö- ja ametiühinguõiguste tugevdamisele, soolise võrdõiguslikkuse üleüldisele arvessevõtmisele ning koostööle ja dialoogile valitsusväliste organisatsioonide, ametiühingute ja teiste kodanikuühiskonna organisatsioonidega;

| 8. | rõhutab, et universaalsete inimõiguste ja põhivabaduste austamine on ELi välispoliitika aluspõhimõte; on seisukohal, et kodanikuühiskonna toetamine on läbivaadatud naabruspoliitikas kesksel kohal, ning soovitab seetõttu anda kodanikuühiskonnale, sealhulgas sotsiaalpartneritele abi vastavalt ülesannete ulatusele ning rakendada sellega seoses tihedat kooskõlastamist Euroopa demokraatia sihtkapitaliga; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et universaalsete inimõiguste ja põhivabaduste austamine on ELi välispoliitika aluspõhimõte; on seisukohal, et kodanikuühiskonna toetamine on läbivaadatud naabruspoliitikas kesksel kohal, ning soovitab seetõttu anda kodanikuühiskonnale, sealhulgas sotsiaalpartneritele abi vastavalt ülesannete ulatusele ning rakendada sellega seoses tihedat kooskõlastamist Euroopa demokraatia sihtkapitaliga;

| 9. | rõhutab, et peamised valitsusvälised organisatsioonid on rajanud ühised platvormid nii Vahemere Liidu kui ka idapartnerluse jaoks; on seisukohal, et nende kodanikuühiskonna foorumitega tuleks Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade koostamise, rakendamise ja järelevalve käigus asjakohaselt ja õigeaegselt konsulteerida; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et peamised valitsusvälised organisatsioonid on rajanud ühised platvormid nii Vahemere Liidu kui ka idapartnerluse jaoks; on seisukohal, et nende kodanikuühiskonna foorumitega tuleks Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade koostamise, rakendamise ja järelevalve käigus asjakohaselt ja õigeaegselt konsulteerida;

| 10. | on arvamusel, et Euroopa naabruspoliitika mitmepoolseid struktuure tuleks tugevdada ja arendada strateegilisemate suundade järgi; märgib, et arvestades nn tõhusa mitmepoolsuse kesksust ELi välispoliitikas, peaksid komisjon ning Euroopa välisteenistus kaaluma võimalust Euroopa naabruspoliitika mitmepoolsuse kohaldamiseks poliitiliste suhete korraldamise raamistikuna laiemas Euroopas; |
| --- | --- |

10.

on arvamusel, et Euroopa naabruspoliitika mitmepoolseid struktuure tuleks tugevdada ja arendada strateegilisemate suundade järgi; märgib, et arvestades nn tõhusa mitmepoolsuse kesksust ELi välispoliitikas, peaksid komisjon ning Euroopa välisteenistus kaaluma võimalust Euroopa naabruspoliitika mitmepoolsuse kohaldamiseks poliitiliste suhete korraldamise raamistikuna laiemas Euroopas;

| 11. | kutsub ELi üles parandama Euroopa naabruspoliitika raames rahastatavate või toetatavate projektide nähtavust partnerriikides ning suhtlema aktiivsemalt ühiskonnaga, et parandada liidu kuvandit ja omaksvõttu Euroopa naabruspoliitika riikide kodanike seas, kasutades selleks eelkõige meediakampaaniaid ja näidates ELiga koostöö tegemise lisaväärtust; |
| --- | --- |

11.

kutsub ELi üles parandama Euroopa naabruspoliitika raames rahastatavate või toetatavate projektide nähtavust partnerriikides ning suhtlema aktiivsemalt ühiskonnaga, et parandada liidu kuvandit ja omaksvõttu Euroopa naabruspoliitika riikide kodanike seas, kasutades selleks eelkõige meediakampaaniaid ja näidates ELiga koostöö tegemise lisaväärtust;

| 12. | peab kahetsusväärseks 2014.–2030. aasta mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 4 oluliste kärbete tegemist võrreldes Euroopa Komisjoni algse ettepanekuga; rõhutab, et idapartnerluse ulatuslik rahastamine on hädavajalik, et minna edasi reformide elluviimisega, jagada parimaid tavasid ning saavutada ja/või säilitada ELi idanaabruses väljakujunenud ja toimivad demokraatiad, kuna see on ELi jaoks eluliselt tähtis; usub samuti, et praegu Euroopa naabruspoliitika ida- ja lõunaosa vahel püsiv tasakaal tuleks säilitada, järgides seejuures täielikult seni rakendatud diferentseerimise ja riikide eripäradest lähtuva kohandamise põhimõtet; nõuab tungivalt, et asjaomaseid eelarvepädevaid institutsioone hoitaks korrapäraselt kursis näitajate ja suunistega, mis kujundavad otsustusprotsessi seoses eelarvetoetuse andmisega, ning et Euroopa Parlament kaasataks eraldiste andmise või äravõtmise protsessi, mis tuleneb „rohkema eest rohkem”/„vähema eest vähem” põhimõtte rakendamisest; |
| --- | --- |

12.

peab kahetsusväärseks 2014.–2030. aasta mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 4 oluliste kärbete tegemist võrreldes Euroopa Komisjoni algse ettepanekuga; rõhutab, et idapartnerluse ulatuslik rahastamine on hädavajalik, et minna edasi reformide elluviimisega, jagada parimaid tavasid ning saavutada ja/või säilitada ELi idanaabruses väljakujunenud ja toimivad demokraatiad, kuna see on ELi jaoks eluliselt tähtis; usub samuti, et praegu Euroopa naabruspoliitika ida- ja lõunaosa vahel püsiv tasakaal tuleks säilitada, järgides seejuures täielikult seni rakendatud diferentseerimise ja riikide eripäradest lähtuva kohandamise põhimõtet; nõuab tungivalt, et asjaomaseid eelarvepädevaid institutsioone hoitaks korrapäraselt kursis näitajate ja suunistega, mis kujundavad otsustusprotsessi seoses eelarvetoetuse andmisega, ning et Euroopa Parlament kaasataks eraldiste andmise või äravõtmise protsessi, mis tuleneb „rohkema eest rohkem”/„vähema eest vähem” põhimõtte rakendamisest;

| 13. | rõhutab, et sõnavabadus, pluralism ja sõltumatu meedia on demokraatia nurgakivid; peab seetõttu oluliseks ELi toetust sõltumatule, jätkusuutlikule ja vastutustundlikule avalik-õiguslikule meediale, mis pakuks kvaliteetset, pluralistlikku ja mitmekesist infosisu, ja tuletab meelde, et vabal ja sõltumatul avalik-õiguslikul meedial on alati otsustavalt tähtis roll demokraatia süvendamisel, kodanikuühiskonna võimalikult suurel kaasamisel avalikesse küsimustesse ja kodanike võimestamisel demokraatia ülesehitamise käigus; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et sõnavabadus, pluralism ja sõltumatu meedia on demokraatia nurgakivid; peab seetõttu oluliseks ELi toetust sõltumatule, jätkusuutlikule ja vastutustundlikule avalik-õiguslikule meediale, mis pakuks kvaliteetset, pluralistlikku ja mitmekesist infosisu, ja tuletab meelde, et vabal ja sõltumatul avalik-õiguslikul meedial on alati otsustavalt tähtis roll demokraatia süvendamisel, kodanikuühiskonna võimalikult suurel kaasamisel avalikesse küsimustesse ja kodanike võimestamisel demokraatia ülesehitamise käigus;

| 14. | tunnistab vabade ja ausate valimiste määravat tähtsust demokraatiale üleminekul ning toonitab sõltumatu meedia, eriti avalike meediateenuste rolli valimisteprotsessi läbipaistval, usaldusväärsel ja demokraatlikul läbiviimisel; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles jätkama ja võimaluse korral suurendama oma toetust partnerriikides saabuvate valimiste demokraatlikule läbiviimisele, sealhulgas meedia vabaduse ja mitmekesisuse tugevdamisele; |
| --- | --- |

14.

tunnistab vabade ja ausate valimiste määravat tähtsust demokraatiale üleminekul ning toonitab sõltumatu meedia, eriti avalike meediateenuste rolli valimisteprotsessi läbipaistval, usaldusväärsel ja demokraatlikul läbiviimisel; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles jätkama ja võimaluse korral suurendama oma toetust partnerriikides saabuvate valimiste demokraatlikule läbiviimisele, sealhulgas meedia vabaduse ja mitmekesisuse tugevdamisele;

Idapartnerlus

| 15. | soovitab liidul teha järgmist: a) tõhustada „rohkema eest rohkem” põhimõtte kohaldamist ning stimuleerida seda positiivse konkurentsi ja koostööga partnerriikide vahel, väljendades vajalikku toetust nendele idapartnerluse riikidele, kes kogevad ELi õigustiku rakendamisel kolmandate riikide survet; b) rakendada kahetasandilist lähenemisviisi, olles nõudlik idapartnerluse riikide valitsuste suhtes ning samal ajal avatud, vastutulelik ja kaasav partnerriikide kodanike suhtes; c) innustada partnerriikide kodanikke tegutsema ELi alusväärtuste – demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste austamise – nimel ja pühenduma nende edendamisele, muutes kodanikud nii normatiivse võimu ümberkujundamise allikaks; d) töötada välja Euroopa väärtuste edendamise pikaajaline strateegia, mis hõlmaks seesmisi muutusi ja nende ühiskondade vabaduse- ja heaolupüüdlusi; e) detsentraliseerida idapartnerlus, arendades koostööd mõlema osapoole avalike toimijatega ning andes neile vastutava osa horisontaalse partnerluse ja mestimise kaudu, millega kaasneksid suurem liikuvus, inimestevahelised kontaktid ning viisarežiimi lihtsustamise ja viisavaba režiimi väljavaated, mille puhul tuleks järgida põhimõtet „naabrid esmajärjekorras”; f) parafeerida või allkirjastada assotsieerimislepingud ning taotleda nende kiiret – esmalt ajutist ja seejärel täielikku – jõustamist veel enne Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni praeguse koosseisu ametiaja lõppu, tingimusel et vajalikud tingimused ja nõuded on täidetud; g) hoiduda kasutamast piirkonna vaidluste lahendamisel jõudu või ähvardusi, toonitades, et ainuke võimalus piirkonnas konflikte lahendada on pidada rahvusvaheliselt aktsepteeritavates vormides läbirääkimisi lähtuvalt rahvusvahelise õiguse põhimõtetest; |
| --- | --- |

15.

soovitab liidul teha järgmist: a) tõhustada „rohkema eest rohkem” põhimõtte kohaldamist ning stimuleerida seda positiivse konkurentsi ja koostööga partnerriikide vahel, väljendades vajalikku toetust nendele idapartnerluse riikidele, kes kogevad ELi õigustiku rakendamisel kolmandate riikide survet; b) rakendada kahetasandilist lähenemisviisi, olles nõudlik idapartnerluse riikide valitsuste suhtes ning samal ajal avatud, vastutulelik ja kaasav partnerriikide kodanike suhtes; c) innustada partnerriikide kodanikke tegutsema ELi alusväärtuste – demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste austamise – nimel ja pühenduma nende edendamisele, muutes kodanikud nii normatiivse võimu ümberkujundamise allikaks; d) töötada välja Euroopa väärtuste edendamise pikaajaline strateegia, mis hõlmaks seesmisi muutusi ja nende ühiskondade vabaduse- ja heaolupüüdlusi; e) detsentraliseerida idapartnerlus, arendades koostööd mõlema osapoole avalike toimijatega ning andes neile vastutava osa horisontaalse partnerluse ja mestimise kaudu, millega kaasneksid suurem liikuvus, inimestevahelised kontaktid ning viisarežiimi lihtsustamise ja viisavaba režiimi väljavaated, mille puhul tuleks järgida põhimõtet „naabrid esmajärjekorras”; f) parafeerida või allkirjastada assotsieerimislepingud ning taotleda nende kiiret – esmalt ajutist ja seejärel täielikku – jõustamist veel enne Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni praeguse koosseisu ametiaja lõppu, tingimusel et vajalikud tingimused ja nõuded on täidetud; g) hoiduda kasutamast piirkonna vaidluste lahendamisel jõudu või ähvardusi, toonitades, et ainuke võimalus piirkonnas konflikte lahendada on pidada rahvusvaheliselt aktsepteeritavates vormides läbirääkimisi lähtuvalt rahvusvahelise õiguse põhimõtetest;

| 16. | kordab oma seisukohta, et ühe idapartnerluse riigi territooriumi okupeerimine teise poolt on vastuolus idapartnerluse aluspõhimõtete ja eesmärkidega ning et Mägi-Karabahhi konflikti lahendamine peaks toimuma kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 1993. aasta resolutsioonidega 822, 853, 874 ja 884 ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Minski rühma aluspõhimõtetega, mis on sätestatud 10. juuli 2009. aasta L’Aquila ühisavalduses; |
| --- | --- |

16.

kordab oma seisukohta, et ühe idapartnerluse riigi territooriumi okupeerimine teise poolt on vastuolus idapartnerluse aluspõhimõtete ja eesmärkidega ning et Mägi-Karabahhi konflikti lahendamine peaks toimuma kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 1993. aasta resolutsioonidega 822, 853, 874 ja 884 ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Minski rühma aluspõhimõtetega, mis on sätestatud 10. juuli 2009. aasta L’Aquila ühisavalduses;

| 17. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et Vilniuse idapartnerluse tippkohtumise lähenedes on suurenemas eri liiki surveavaldused idapartnerluse riikidele; peab sellist survet vastuvõetamatuks ning kutsub Venemaad üles hoiduma tegevusest, mis on selgelt vastuolus Helsingi põhimõtetega; rõhutab jõuliselt, et idapartnerluse riikide vabad valikud ei tohiks neile kaasa tuua selliseid tagajärgi nagu kaubandusmeetmed, viisapiirangud, töötajate liikumise piiramine külmutatud konfliktidesse sekkumine jmt; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles käsitlema kahetsusväärseid arenguid laiemalt kui ainult kaubandusmõõtmes, tegutsema ja kaitsma seeläbi ELi partnereid, saates kõigile idapartnerluse riikidele nende Euroopa püüdlusi ja valikuid selgelt toetava sõnumi; rõhutab sellegipoolest, et assotsieerimislepingud ning põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud on tegevuskavaks reformidele, mis toovad kasu kõigile; |
| --- | --- |

17.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et Vilniuse idapartnerluse tippkohtumise lähenedes on suurenemas eri liiki surveavaldused idapartnerluse riikidele; peab sellist survet vastuvõetamatuks ning kutsub Venemaad üles hoiduma tegevusest, mis on selgelt vastuolus Helsingi põhimõtetega; rõhutab jõuliselt, et idapartnerluse riikide vabad valikud ei tohiks neile kaasa tuua selliseid tagajärgi nagu kaubandusmeetmed, viisapiirangud, töötajate liikumise piiramine külmutatud konfliktidesse sekkumine jmt; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles käsitlema kahetsusväärseid arenguid laiemalt kui ainult kaubandusmõõtmes, tegutsema ja kaitsma seeläbi ELi partnereid, saates kõigile idapartnerluse riikidele nende Euroopa püüdlusi ja valikuid selgelt toetava sõnumi; rõhutab sellegipoolest, et assotsieerimislepingud ning põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud on tegevuskavaks reformidele, mis toovad kasu kõigile;

| 18. | on jätkuvalt pühendunud Euronesti parlamentaarse assamblee edasiarendamisele idapartnerluse riikidega tehtava mitmepoolse parlamentidevahelise koostöö olulise foorumina; peab kahetsusväärseks ettepanekuid Euroopa naabruspoliitika eelarveridade kärbeteks 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus, kuna nende eelarveridade eesmärk on anda konkreetsemat toetust demokraatia arenguga, õigusriigi ja inimõiguste edendamisega seotud meetmetele ja projektidele; |
| --- | --- |

18.

on jätkuvalt pühendunud Euronesti parlamentaarse assamblee edasiarendamisele idapartnerluse riikidega tehtava mitmepoolse parlamentidevahelise koostöö olulise foorumina; peab kahetsusväärseks ettepanekuid Euroopa naabruspoliitika eelarveridade kärbeteks 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus, kuna nende eelarveridade eesmärk on anda konkreetsemat toetust demokraatia arenguga, õigusriigi ja inimõiguste edendamisega seotud meetmetele ja projektidele;

| 19. | rõhutab, et konkreetne žest idapartnerluse riikide ühiskondade suhtes ja reaalne abi nende lähendamisel Euroopa Liidu riikidega oleks viisanõude kaotamine; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et konkreetne žest idapartnerluse riikide ühiskondade suhtes ja reaalne abi nende lähendamisel Euroopa Liidu riikidega oleks viisanõude kaotamine;

| 20. | on seisukohal, et idapartnerluse 2012.–2013. aasta tegevuskava avaldamine on esimene samm paremate järelevalvevahendite väljatöötamise poole; kutsub Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles arendama edasi sobivaid järelmeetmete mehhanisme, mille abil saaks hinnata Euroopa naabruspoliitika riikide tulemuslikkust ja saavutusi ning seada selgeid ja mõõdetavaid eesmärke; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et idapartnerluse 2012.–2013. aasta tegevuskava avaldamine on esimene samm paremate järelevalvevahendite väljatöötamise poole; kutsub Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles arendama edasi sobivaid järelmeetmete mehhanisme, mille abil saaks hinnata Euroopa naabruspoliitika riikide tulemuslikkust ja saavutusi ning seada selgeid ja mõõdetavaid eesmärke;

| 21. | soovitab idapartnerluse riikidel teha järgmist: a) tasakaalustada ja kahekordistada pingutusi poliitiliste, õiguslike ja majanduslike kriteeriumite täitmiseks; b) kinnistada oma ühiskonnas demokraatia, õigusriikluse, inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse ning korruptsioonivastase võitluse põhiväärtused; c) kiirendada ühiskondlikke muutusi, reformiprotsesse ning avalike normide ja halduse süsteemset ajakohastamist, käsitades ELi integreerumist pikaajalise strateegilise valikuna ja mitte pelgalt majandusliku ja haldusliku eesmärgina; d) kaotada lahknevus sõnade ja tegude vahel; e) pöörata rohkem tähelepanu idapartnerluse mitmepoolsele struktuurile ja heade tavade vahetamise kaudu õppimisele; f) kohaldada piirkondlike konfliktide lahendamisel Euroopa integratsiooni vaimu ja ajaloolise kogemuse käigus õpitut ning tõhustada omavahelist piirkondlikku, poliitilist ja majanduslikku koostööd, sest kahepoolseid küsimusi tuleb lahendada rahumeelselt ning heanaaberlikud suhted ja piirkondlik koostöö on idapartnerluse aluspõhimõtted; g) kaasata kodanikke ja siduda avalikke toimijaid horisontaalse partnerluse ja mestimise kaudu vastavate liidu tasandi toimijatega ning teha koostööd kodanikuühendustega ja noorema põlvkonnaga, kes on muutusi teostav jõud; h) hoiduda kasutamast piirkondlike vaidluste lahendamisel jõudu või ähvardusi, toonitades, et ainuke võimalus piirkonnas konflikte lahendada on pidada rahvusvaheliselt aktsepteeritavates vormides läbirääkimisi lähtuvalt rahvusvahelise õiguse põhimõtetest; |
| --- | --- |

21.

soovitab idapartnerluse riikidel teha järgmist: a) tasakaalustada ja kahekordistada pingutusi poliitiliste, õiguslike ja majanduslike kriteeriumite täitmiseks; b) kinnistada oma ühiskonnas demokraatia, õigusriikluse, inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse ning korruptsioonivastase võitluse põhiväärtused; c) kiirendada ühiskondlikke muutusi, reformiprotsesse ning avalike normide ja halduse süsteemset ajakohastamist, käsitades ELi integreerumist pikaajalise strateegilise valikuna ja mitte pelgalt majandusliku ja haldusliku eesmärgina; d) kaotada lahknevus sõnade ja tegude vahel; e) pöörata rohkem tähelepanu idapartnerluse mitmepoolsele struktuurile ja heade tavade vahetamise kaudu õppimisele; f) kohaldada piirkondlike konfliktide lahendamisel Euroopa integratsiooni vaimu ja ajaloolise kogemuse käigus õpitut ning tõhustada omavahelist piirkondlikku, poliitilist ja majanduslikku koostööd, sest kahepoolseid küsimusi tuleb lahendada rahumeelselt ning heanaaberlikud suhted ja piirkondlik koostöö on idapartnerluse aluspõhimõtted; g) kaasata kodanikke ja siduda avalikke toimijaid horisontaalse partnerluse ja mestimise kaudu vastavate liidu tasandi toimijatega ning teha koostööd kodanikuühendustega ja noorema põlvkonnaga, kes on muutusi teostav jõud; h) hoiduda kasutamast piirkondlike vaidluste lahendamisel jõudu või ähvardusi, toonitades, et ainuke võimalus piirkonnas konflikte lahendada on pidada rahvusvaheliselt aktsepteeritavates vormides läbirääkimisi lähtuvalt rahvusvahelise õiguse põhimõtetest;

| 22. | peab murettekitavaks Venemaa tegevust, mille mõte on heidutada partnerriike poliitilise ja majandusliku assotsieerumise suhtes ELiga; kinnitab iga riigi suveräänset õigust valida poliitilisi ja kaubanduslikke liite; usub lisaks, et partnerriikide järkjärguline integreerumine ELiga on täielikult kooskõlas nende taotlustega olla heades suhetes Venemaaga; ei nõustu ettekujutusega nullsummamängust ELi ja Venemaa ning partnerriikide suhete paradigmana; |
| --- | --- |

22.

peab murettekitavaks Venemaa tegevust, mille mõte on heidutada partnerriike poliitilise ja majandusliku assotsieerumise suhtes ELiga; kinnitab iga riigi suveräänset õigust valida poliitilisi ja kaubanduslikke liite; usub lisaks, et partnerriikide järkjärguline integreerumine ELiga on täielikult kooskõlas nende taotlustega olla heades suhetes Venemaaga; ei nõustu ettekujutusega nullsummamängust ELi ja Venemaa ning partnerriikide suhete paradigmana;

| 23. | kordab uuesti vajadust saavutada piirkonna stabiilsus ja julgeolek, mis on vajalik idapartnerluse eesmärkide saavutamiseks ning samuti edasiseks integreerumiseks ELiga; nõuab tungivalt täiendavaid jõupingutusi, et lahendada territoriaalsed konfliktid Gruusias, Aserbaidžaanis, Armeenias ja Moldovas; |
| --- | --- |

23.

kordab uuesti vajadust saavutada piirkonna stabiilsus ja julgeolek, mis on vajalik idapartnerluse eesmärkide saavutamiseks ning samuti edasiseks integreerumiseks ELiga; nõuab tungivalt täiendavaid jõupingutusi, et lahendada territoriaalsed konfliktid Gruusias, Aserbaidžaanis, Armeenias ja Moldovas;

| 24. | tuletab meelde, et kohustuse võtmine assotsieerimislepingu ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu raames välistab kõik teised samaaegsed tolliliidus osalemise vormid; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et kohustuse võtmine assotsieerimislepingu ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu raames välistab kõik teised samaaegsed tolliliidus osalemise vormid;

| 25. | kutsub liikmesriike ja Ida-Euroopa partnereid üles vaatama läbi oma relvaekspordi poliitika asjaomases piirkonnas, pidades silmas kokkulepete saavutamist konfliktipiirkondade desarmeerimiseks ja demilitariseerimiseks; kutsub Venemaad üles järgima kokkuleppeid konstruktiivselt, austades täielikult piirkonna riikide suveräänsust ja hoidudes mis tahes tegevusest, mis ohustaks piirkonna stabiilsust; |
| --- | --- |

25.

kutsub liikmesriike ja Ida-Euroopa partnereid üles vaatama läbi oma relvaekspordi poliitika asjaomases piirkonnas, pidades silmas kokkulepete saavutamist konfliktipiirkondade desarmeerimiseks ja demilitariseerimiseks; kutsub Venemaad üles järgima kokkuleppeid konstruktiivselt, austades täielikult piirkonna riikide suveräänsust ja hoidudes mis tahes tegevusest, mis ohustaks piirkonna stabiilsust;

| 26. | rõhutab, et EL ja Ida-Euroopa partnerid on usaldusväärse ja turvalise energiavarustuse tagamisel silmitsi ühiste poliitiliste probleemidega; tuletab meelde, et energiajulgeolekualane koostöö on perioodil 2014–2020 idapartnerluse ja Euroopa naabruspoliitika sõnaselge prioriteet; ootab, et Vilniuses korraldatav kolmas idapartnerluse tippkohtumine hoogustab energiaalase koostöö tõhustamist ja suurendab mõlema poole energiajulgeolekut; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et EL ja Ida-Euroopa partnerid on usaldusväärse ja turvalise energiavarustuse tagamisel silmitsi ühiste poliitiliste probleemidega; tuletab meelde, et energiajulgeolekualane koostöö on perioodil 2014–2020 idapartnerluse ja Euroopa naabruspoliitika sõnaselge prioriteet; ootab, et Vilniuses korraldatav kolmas idapartnerluse tippkohtumine hoogustab energiaalase koostöö tõhustamist ja suurendab mõlema poole energiajulgeolekut;

| 27. | tuletab meelde, et energiaühenduse asutamislepinguga luuakse alus täielikult integreeritud piirkondliku energiaturu loomiseks, mis soodustab kasvu, investeeringuid ja õigusraamistiku stabiilsust; soovitab sellega seoses pikendada energiaühenduse lepingut 2016. aastast edasi, kuid kohandada siiski selle otsustusprotsessi tulevastele väljakutsetele, kehtestades muu hulgas õiguslikud kontrollimehhanismid, et tegeleda õigustiku ebapiisava rakendamisega, ning solidaarsusmehhanismid; peab kiiduväärseks Gruusia taotlust ühineda energiaühendusega, ning märgib, et Gruusiast saaks sellega Ukraina ja Moldova järel kolmas ühinev idapartnerluse riik; nõuab energiaühenduse veelgi suuremat edendamist Euroopa naabruspoliitika kaudu kooskõlas energiaühenduse eesmärkidega ning lähtudes vastastikusest huvist; rõhutab, et õiguslik integratsioon peaks olema kooskõlas ühiste investeeringutega ülekandevõimsusse ja infrastruktuuri, aga ka taastuvenergiasse, energiatõhususse ja uutesse tehnoloogiatesse; rõhutab tarne- ja transiiditeede täiendava mitmekesistamise suurt tähtsust; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et energiaühenduse asutamislepinguga luuakse alus täielikult integreeritud piirkondliku energiaturu loomiseks, mis soodustab kasvu, investeeringuid ja õigusraamistiku stabiilsust; soovitab sellega seoses pikendada energiaühenduse lepingut 2016. aastast edasi, kuid kohandada siiski selle otsustusprotsessi tulevastele väljakutsetele, kehtestades muu hulgas õiguslikud kontrollimehhanismid, et tegeleda õigustiku ebapiisava rakendamisega, ning solidaarsusmehhanismid; peab kiiduväärseks Gruusia taotlust ühineda energiaühendusega, ning märgib, et Gruusiast saaks sellega Ukraina ja Moldova järel kolmas ühinev idapartnerluse riik; nõuab energiaühenduse veelgi suuremat edendamist Euroopa naabruspoliitika kaudu kooskõlas energiaühenduse eesmärkidega ning lähtudes vastastikusest huvist; rõhutab, et õiguslik integratsioon peaks olema kooskõlas ühiste investeeringutega ülekandevõimsusse ja infrastruktuuri, aga ka taastuvenergiasse, energiatõhususse ja uutesse tehnoloogiatesse; rõhutab tarne- ja transiiditeede täiendava mitmekesistamise suurt tähtsust;

| 28. | nõuab, et igasse idapartnerluse riikidega sõlmitavasse lepingusse lisataks energiajulgeoleku klausel, eesmärgiga tagada ELi energia siseturu õigusaktide täielik austamine, ning nõuab, et sellistesse lepingutesse lisataks ka varajase hoiatamise mehhanism, mille abil kindlustada võimalike ohtude ja probleemide varajane hindamine seoses kolmandatest riikidest pärineva energia transiidi ja tarnetega; nõuab samuti vastastikuse abistamise, solidaarsuse ja vaidluste lahendamise ühise raamistiku loomist; |
| --- | --- |

28.

nõuab, et igasse idapartnerluse riikidega sõlmitavasse lepingusse lisataks energiajulgeoleku klausel, eesmärgiga tagada ELi energia siseturu õigusaktide täielik austamine, ning nõuab, et sellistesse lepingutesse lisataks ka varajase hoiatamise mehhanism, mille abil kindlustada võimalike ohtude ja probleemide varajane hindamine seoses kolmandatest riikidest pärineva energia transiidi ja tarnetega; nõuab samuti vastastikuse abistamise, solidaarsuse ja vaidluste lahendamise ühise raamistiku loomist;

Armeenia

| 29. | tunnustab Armeenias demokraatlike normide ning assotsieerimislepingu nõuete täitmisel tehtud edusamme, kuid märgib, et demokraatia valdkonnas on endiselt lahendamata püsivaid probleeme; tunnistab, et valitsusreformide, sh õiguskaitse ja kohtuasutuste reformimise ning korruptsioonivastase võitluse vallas tuleks teha suuremaid edusamme; peab kahetsusväärseks Armeenia presidendi hiljutist otsust ühineda tolliliiduga; tuletab Armeenia ametiasutustele meelde, et selline poliitika on vastuolus assotsieerimislepinguga; taunib sellega seoses asjaolu, et see otsus tehti ilma täieliku parlamentaarse kontrollita ning avatud ja läbiapaistva aruteluta Armeenia ühiskonnas; loodab seetõttu, et Armeenia jätkab ELiga seotud reforme, mille läbiviimine võib tuua riigi jaoks kaasa majandusliku heaolu ning aidata lahendada püsivad sotsiaal-majanduslikud ja poliitilised probleemid; nõuab valmidust teha ELiga koostööd, millele EL on avatud; mõistab lisaks hukka rünnakud Euroopa integratsiooni poolt meelt avaldanud kodanikuühiskonna aktivistide vastu ning nõuab süüdlaste kohtu ette toomist; |
| --- | --- |

29.

tunnustab Armeenias demokraatlike normide ning assotsieerimislepingu nõuete täitmisel tehtud edusamme, kuid märgib, et demokraatia valdkonnas on endiselt lahendamata püsivaid probleeme; tunnistab, et valitsusreformide, sh õiguskaitse ja kohtuasutuste reformimise ning korruptsioonivastase võitluse vallas tuleks teha suuremaid edusamme; peab kahetsusväärseks Armeenia presidendi hiljutist otsust ühineda tolliliiduga; tuletab Armeenia ametiasutustele meelde, et selline poliitika on vastuolus assotsieerimislepinguga; taunib sellega seoses asjaolu, et see otsus tehti ilma täieliku parlamentaarse kontrollita ning avatud ja läbiapaistva aruteluta Armeenia ühiskonnas; loodab seetõttu, et Armeenia jätkab ELiga seotud reforme, mille läbiviimine võib tuua riigi jaoks kaasa majandusliku heaolu ning aidata lahendada püsivad sotsiaal-majanduslikud ja poliitilised probleemid; nõuab valmidust teha ELiga koostööd, millele EL on avatud; mõistab lisaks hukka rünnakud Euroopa integratsiooni poolt meelt avaldanud kodanikuühiskonna aktivistide vastu ning nõuab süüdlaste kohtu ette toomist;

| 30. | peab kiiduväärseks Armeenia kindlat makromajanduslikku poliitikat ja struktuurireforme ning uusi edusamme tegevuskava eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

30.

peab kiiduväärseks Armeenia kindlat makromajanduslikku poliitikat ja struktuurireforme ning uusi edusamme tegevuskava eesmärkide saavutamisel;

Aserbaidžaan

| 31. | peab kahetsusväärseks, et Aserbaidžaani assotsieerimislepingu sõlmimise küsimuses valitsevad endiselt otsustamatus ja kõhklused; rõhutab ELi ja Aserbaidžaani suhete majanduslikku potentsiaali, kuid väljendab muret demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste valdkonnas ilmnevate vajakajäämiste pärast Aserbaidžaanis; rõhutab seega, et Aserbaidžaan peaks tõestama oma pühendumust, tõstes asjaomaseid standardeid (sh sõna- ja ühinemisvabaduse vallas) ja lubades demokraatlikul opositsioonil kasutada oma õigusi; toonitab, et poliitvangide vabastamine ning poliitiliste aktivistide, inimõiguste kaitsjate ja ajakirjanike ahistamise lõpetamine on Aserbaidžaaniga strateegilise moderniseerimispartnerlusalase lepingu sõlmimise hädavajalik eeltingimus; |
| --- | --- |

31.

peab kahetsusväärseks, et Aserbaidžaani assotsieerimislepingu sõlmimise küsimuses valitsevad endiselt otsustamatus ja kõhklused; rõhutab ELi ja Aserbaidžaani suhete majanduslikku potentsiaali, kuid väljendab muret demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste valdkonnas ilmnevate vajakajäämiste pärast Aserbaidžaanis; rõhutab seega, et Aserbaidžaan peaks tõestama oma pühendumust, tõstes asjaomaseid standardeid (sh sõna- ja ühinemisvabaduse vallas) ja lubades demokraatlikul opositsioonil kasutada oma õigusi; toonitab, et poliitvangide vabastamine ning poliitiliste aktivistide, inimõiguste kaitsjate ja ajakirjanike ahistamise lõpetamine on Aserbaidžaaniga strateegilise moderniseerimispartnerlusalase lepingu sõlmimise hädavajalik eeltingimus;

| 32. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) pikaajalise missiooni järelduste kohaselt ei vastanud 9. oktoobril 2013 toimunud presidendivalimistel taas kord OSCE standarditele; palub Aserbaidžaani ametivõimudel sellega seoses praeguses ja varasemates ODIHRi/OSCE aruannetes sisalduvaid soovitusi arvesse võtta ja kiiresti rakendada ning selle ajal piirati kogunemis- ja sõnavabadust; nõuab viimastel kuudel vangistatud 14 Aserbaidžaani opositsioonipoliitiku, ajakirjaniku ja inimõiguste kaitsja (sh Tofiq Yaqublu ja Ilgar Mammadovi (18)) viivitamatut ja tingimusteta vabastamist; |
| --- | --- |

32.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) pikaajalise missiooni järelduste kohaselt ei vastanud 9. oktoobril 2013 toimunud presidendivalimistel taas kord OSCE standarditele; palub Aserbaidžaani ametivõimudel sellega seoses praeguses ja varasemates ODIHRi/OSCE aruannetes sisalduvaid soovitusi arvesse võtta ja kiiresti rakendada ning selle ajal piirati kogunemis- ja sõnavabadust; nõuab viimastel kuudel vangistatud 14 Aserbaidžaani opositsioonipoliitiku, ajakirjaniku ja inimõiguste kaitsja (sh Tofiq Yaqublu ja Ilgar Mammadovi (18)) viivitamatut ja tingimusteta vabastamist;

Valgevene

| 33. | taunib stagneerunud ja vastuvõetamatut olukorda inimõiguste, demokraatia ja poliitvangide osas ning edusammude puudumist ELi propageeritavate väärtuste ja normide järgimisel; rõhutab, et EL peab kriitiliselt tegutsema ja kohaldama ranget tingimuslikkust, olles samal ajal vastutulelikum ja avatum kodanikuühiskonna ja vabaühenduste suhtes, keda tuleks reformide järelevalveks ja teostamiseks toetada; nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud osaleksid ajakohastamise alases dialoogis ja alustaksid ELiga läbirääkimisi viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute üle, eesmärgiga edendada inimestevahelisi kontakte; |
| --- | --- |

33.

taunib stagneerunud ja vastuvõetamatut olukorda inimõiguste, demokraatia ja poliitvangide osas ning edusammude puudumist ELi propageeritavate väärtuste ja normide järgimisel; rõhutab, et EL peab kriitiliselt tegutsema ja kohaldama ranget tingimuslikkust, olles samal ajal vastutulelikum ja avatum kodanikuühiskonna ja vabaühenduste suhtes, keda tuleks reformide järelevalveks ja teostamiseks toetada; nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud osaleksid ajakohastamise alases dialoogis ja alustaksid ELiga läbirääkimisi viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute üle, eesmärgiga edendada inimestevahelisi kontakte;

| 34. | kutsub Valgevene ametivõime üles kasutama ära Leedu eesistumisperioodi ning Vilniuses korraldatavat idapartnerluse tippkohtumist uue võimalusena suhete parandamiseks ELiga kohe, kui kõik poliitvangid on vabastatud, eesmärgiga taasalustada poliitilist dialoogi, muu hulgas demokraatlike reformide, vabade ja õiglaste valimiste, õigusriigi põhimõtte austamise, inimõiguste ja põhivabaduste järgimise ning opositsiooni ja kodanikuühiskonna kaasamise üle, tingimusel et Valgevene võimud näitavad üles austust nende põhiväärtuste vastu; |
| --- | --- |

34.

kutsub Valgevene ametivõime üles kasutama ära Leedu eesistumisperioodi ning Vilniuses korraldatavat idapartnerluse tippkohtumist uue võimalusena suhete parandamiseks ELiga kohe, kui kõik poliitvangid on vabastatud, eesmärgiga taasalustada poliitilist dialoogi, muu hulgas demokraatlike reformide, vabade ja õiglaste valimiste, õigusriigi põhimõtte austamise, inimõiguste ja põhivabaduste järgimise ning opositsiooni ja kodanikuühiskonna kaasamise üle, tingimusel et Valgevene võimud näitavad üles austust nende põhiväärtuste vastu;

| 35. | kordab, et EL on valmis parandama suhteid Valgevene valitsusega niipea, kui Valgevene ametivõimud lubavad järgida ühiselt määratletud tegevuskava, sh austada demokraatlikke põhimõtteid, inimõigusi ja põhivabadusi, muu hulgas kõikide poliitvangide tingimusteta vabastamise ja rehabiliteerimise kaudu; rõhutab siiski, et igasugune lähenemine on seotud rangete tingimustega; |
| --- | --- |

35.

kordab, et EL on valmis parandama suhteid Valgevene valitsusega niipea, kui Valgevene ametivõimud lubavad järgida ühiselt määratletud tegevuskava, sh austada demokraatlikke põhimõtteid, inimõigusi ja põhivabadusi, muu hulgas kõikide poliitvangide tingimusteta vabastamise ja rehabiliteerimise kaudu; rõhutab siiski, et igasugune lähenemine on seotud rangete tingimustega;

| 36. | rõhutab konkreetset vajadust pakkuda Valgevene sõltumatule meediale veelgi suuremat rahalist toetust; |
| --- | --- |

36.

rõhutab konkreetset vajadust pakkuda Valgevene sõltumatule meediale veelgi suuremat rahalist toetust;

Gruusia

| 37. | tunnustab viimastel aastatel Gruusia moderniseerimisel ja assotsieerimislepingu nõuete täitmisel tehtud edusamme, samuti riigi ametiasutuste jõupingutusi korruptsiooni vastu võitlemisel; peab kiiduväärseks korrektset rahumeelset võimu üleandmist demokraatlike parlamendivalimiste järel; märgib siiski murega, et demokraatlike normide kohaldamisel esineb endiselt vajakajäämisi; toonitab sellega seoses vajadust teha täiendavaid edusamme ja viia läbi reforme, mille eesmärk on saavutada sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem, tõhus kriminaalõigussüsteem, mittediskrimineeriv valimissüsteem ja vähemuste õiguste austamine; märgib, et poliitilise opositsiooni liidrite, teiste seas Vano Merabišvili suhtes on pooleli kohtulikud uurimised, ning nõuab Euroopa standardite ja normide täielikku järgimist; toetab Gruusia valitsuse jõupingutusi, et leevendada pingeid Venemaaga ja säilitada samas riigi euroopalik meelsus; kordab, et EL toetab kindlalt Gruusia territoriaalset terviklikkust; |
| --- | --- |

37.

tunnustab viimastel aastatel Gruusia moderniseerimisel ja assotsieerimislepingu nõuete täitmisel tehtud edusamme, samuti riigi ametiasutuste jõupingutusi korruptsiooni vastu võitlemisel; peab kiiduväärseks korrektset rahumeelset võimu üleandmist demokraatlike parlamendivalimiste järel; märgib siiski murega, et demokraatlike normide kohaldamisel esineb endiselt vajakajäämisi; toonitab sellega seoses vajadust teha täiendavaid edusamme ja viia läbi reforme, mille eesmärk on saavutada sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem, tõhus kriminaalõigussüsteem, mittediskrimineeriv valimissüsteem ja vähemuste õiguste austamine; märgib, et poliitilise opositsiooni liidrite, teiste seas Vano Merabišvili suhtes on pooleli kohtulikud uurimised, ning nõuab Euroopa standardite ja normide täielikku järgimist; toetab Gruusia valitsuse jõupingutusi, et leevendada pingeid Venemaaga ja säilitada samas riigi euroopalik meelsus; kordab, et EL toetab kindlalt Gruusia territoriaalset terviklikkust;

| 38. | pooldab assotsieerimislepingu, sh põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu parafeerimist Vilniuse tippkohtumisel ning viisanõude kaotamise tegevuskava kiiret kokkuleppimist; leiab, et assotsieerimislepingu allkirjastamine peaks sõltuma Gruusia tegelikest edusammudest õigusriigi ja demokraatia valdkondades ning Euroopa normide järgimises tulevastel presidendivalimistel; tunnistab, et assotsieerimislepingu rakendamine, vabakaubandus ja viisavabaduse kehtestamine avaldavad Gruusia reformiprotsessile olulist mõju; |
| --- | --- |

38.

pooldab assotsieerimislepingu, sh põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu parafeerimist Vilniuse tippkohtumisel ning viisanõude kaotamise tegevuskava kiiret kokkuleppimist; leiab, et assotsieerimislepingu allkirjastamine peaks sõltuma Gruusia tegelikest edusammudest õigusriigi ja demokraatia valdkondades ning Euroopa normide järgimises tulevastel presidendivalimistel; tunnistab, et assotsieerimislepingu rakendamine, vabakaubandus ja viisavabaduse kehtestamine avaldavad Gruusia reformiprotsessile olulist mõju;

| 39. | palub komisjonil seda tingimuslikkuse põhimõtet kohaldada, kehtestades edusammude mõõtmiseks võrdlusaluste süsteemi; |
| --- | --- |

39.

palub komisjonil seda tingimuslikkuse põhimõtet kohaldada, kehtestades edusammude mõõtmiseks võrdlusaluste süsteemi;

| 40. | rõhutab, et 27. oktoobril 2013 toimuvad presidendivalimised ning ELiga sõlmitava assotsieerimislepingu üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimine näitavad selgelt, kas Gruusia on valmis kohaldama demokraatia ja õigusriigi standardeid, andes opositsioonile valimistel kandideerimiseks täieliku vabaduse ja võimaldades vabal ja sõltumatul meedial kajastada kampaaniat ilma võimudepoolse sekkumiseta; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et 27. oktoobril 2013 toimuvad presidendivalimised ning ELiga sõlmitava assotsieerimislepingu üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimine näitavad selgelt, kas Gruusia on valmis kohaldama demokraatia ja õigusriigi standardeid, andes opositsioonile valimistel kandideerimiseks täieliku vabaduse ja võimaldades vabal ja sõltumatul meedial kajastada kampaaniat ilma võimudepoolse sekkumiseta;

| 41. | rõhutab, et Gruusia ei tohiks loobuda Euroopa-suunalistest püüdlustest ja ei tohiks järele anda survele mitte sõlmida ELiga assotsieerimislepingut; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et Gruusia ei tohiks loobuda Euroopa-suunalistest püüdlustest ja ei tohiks järele anda survele mitte sõlmida ELiga assotsieerimislepingut;

Moldova

| 42. | tunnustab Moldova poliitilist otsusekindlust täita assotsieerimislepingu, sealhulgas põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu nõuded ja otsusekindlust täita viisalihtsustuse tegevuskava, ning tunnustab Ungheni-Iaşi gaasijuhtme projekti algatamisel tehtud edusamme; tunnustab riigis ette võetud uuendusi, eelkõige suurenenud kulutusi haridusele; nõuab lepingu kiiret allkirjastamist ja kõikide vajalike ettevalmistuste lõpuleviimist, et asuda lepingut võimalikult kiiresti rakendama; on aga teadlik demokraatlike institutsioonide nõrkusest ja vajadusest neid institutsioone pidevalt tugevdada; soovitab Moldova valitsusel jätkata pingelist tööd vajalike meetmete rakendamiseks; usub, et poliitiline stabiilsus ja püsiv üksmeel reformide, eelkõige õigusriiklust ja riiklike institutsioonide sõltumatust puudutavate reformide suhtes on Moldova Euroopaga integreerumise püüete jaoks ülimalt tähtis; |
| --- | --- |

42.

tunnustab Moldova poliitilist otsusekindlust täita assotsieerimislepingu, sealhulgas põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu nõuded ja otsusekindlust täita viisalihtsustuse tegevuskava, ning tunnustab Ungheni-Iaşi gaasijuhtme projekti algatamisel tehtud edusamme; tunnustab riigis ette võetud uuendusi, eelkõige suurenenud kulutusi haridusele; nõuab lepingu kiiret allkirjastamist ja kõikide vajalike ettevalmistuste lõpuleviimist, et asuda lepingut võimalikult kiiresti rakendama; on aga teadlik demokraatlike institutsioonide nõrkusest ja vajadusest neid institutsioone pidevalt tugevdada; soovitab Moldova valitsusel jätkata pingelist tööd vajalike meetmete rakendamiseks; usub, et poliitiline stabiilsus ja püsiv üksmeel reformide, eelkõige õigusriiklust ja riiklike institutsioonide sõltumatust puudutavate reformide suhtes on Moldova Euroopaga integreerumise püüete jaoks ülimalt tähtis;

| 43. | soovitab assotsieerimislepingu, sealhulgas põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu Vilniuse tippkohtumisel initsialiseerida ning loodab, et peatselt viiakse lõpule viisaküsimusi puudutav dialoog; tunnistab, et assotsieerimislepingu rakendamine, vabakaubandus ja viisavaba reisimine avaldavad Moldova reformiprotsessile olulist mõju; märgib sellega seoses, et hiljutised poliitilised kriisid on paljastanud senise demokratiseerimisprotsessi nõrkuse, ning rõhutab vajadust asuda looma tõeliselt usaldusväärseid ja sõltumatuid demokraatlikke institutsioone; |
| --- | --- |

43.

soovitab assotsieerimislepingu, sealhulgas põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu Vilniuse tippkohtumisel initsialiseerida ning loodab, et peatselt viiakse lõpule viisaküsimusi puudutav dialoog; tunnistab, et assotsieerimislepingu rakendamine, vabakaubandus ja viisavaba reisimine avaldavad Moldova reformiprotsessile olulist mõju; märgib sellega seoses, et hiljutised poliitilised kriisid on paljastanud senise demokratiseerimisprotsessi nõrkuse, ning rõhutab vajadust asuda looma tõeliselt usaldusväärseid ja sõltumatuid demokraatlikke institutsioone;

| 44. | soovitab assotsieerimislepingu kiiresti, lähemas tulevikus (Vilniuse tippkohtumise järel) allkirjastada, kui nõudeid edasi järgitakse, nagu praegu; |
| --- | --- |

44.

soovitab assotsieerimislepingu kiiresti, lähemas tulevikus (Vilniuse tippkohtumise järel) allkirjastada, kui nõudeid edasi järgitakse, nagu praegu;

| 45. | peab kiiduväärseks komisjoni ettepanekut liberaliseerida täielikult veiniimport Moldovast ning loodab, et ettepaneku kiire rakendamine aitab neutraliseerida Venemaal Moldova veinide suhtes kehtestatud impordikeelu negatiivset mõju; |
| --- | --- |

45.

peab kiiduväärseks komisjoni ettepanekut liberaliseerida täielikult veiniimport Moldovast ning loodab, et ettepaneku kiire rakendamine aitab neutraliseerida Venemaal Moldova veinide suhtes kehtestatud impordikeelu negatiivset mõju;

| 46. | peab õigeks Moldova ja Rumeenia vahelise uue gaasijuhtme rajamist ning ergutab jätkama sellekohaseid jõupingutusi ja jätkama vastupanu Venemaa survele loobuda assotsieerimislepingust; |
| --- | --- |

46.

peab õigeks Moldova ja Rumeenia vahelise uue gaasijuhtme rajamist ning ergutab jätkama sellekohaseid jõupingutusi ja jätkama vastupanu Venemaa survele loobuda assotsieerimislepingust;

Ukraina

| 47. | tunnustab Ukraina ja ELi käimasolevat dialoogi ja ühist kavatsust allkirjastada assotsieerimisleping 28.–29. novembril 2013 Vilniuses toimuval idapartnerluse tippkohtumisel; |
| --- | --- |

47.

tunnustab Ukraina ja ELi käimasolevat dialoogi ja ühist kavatsust allkirjastada assotsieerimisleping 28.–29. novembril 2013 Vilniuses toimuval idapartnerluse tippkohtumisel;

| 48. | ergutab Ukraina ametivõime edendama assotsieerimislepingu nõuete täitmist, nagu seda nõutakse nõukogu 10. detsembri 2012. aasta järeldustes ja Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2012. aasta resolutsioonis olukorra kohta Ukrainas (19), ning käsitlema valikulise õigusemõistmise ning valimis- ja kohtusüsteemi reformi küsimust; hindab aga positiivselt president Janukovõtši ja opositsioonijuhtide hiljutisi kindlaid lubadusi jätkata vajalike õigusaktide menetlemist Ülemraadal ning ootab, et need lubadused kiiresti, veel enne Vilniuse tippkohtumist täidetakse; tunnustab seniseid saavutusi, kuid rõhutab vajadust edasiste reformide, eriti prokuratuuri reformi järele; kiidab Euroopa Parlamendi vaatlusmissiooni tööd Ukrainas ning väljendab heameelt missiooni mandaadi pikendamise üle 12. novembrini 2013; avaldab lootust ja veendumust, et see toob Julia Tõmošenko juhtumi puhul peagi kaasa mõlemapoolselt aktsepteeritava lahenduse, mis põhineb Pat Coxi ja Aleksander Kwaśniewski apellatsioonil Ukraina presidendile; |
| --- | --- |

48.

ergutab Ukraina ametivõime edendama assotsieerimislepingu nõuete täitmist, nagu seda nõutakse nõukogu 10. detsembri 2012. aasta järeldustes ja Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2012. aasta resolutsioonis olukorra kohta Ukrainas (19), ning käsitlema valikulise õigusemõistmise ning valimis- ja kohtusüsteemi reformi küsimust; hindab aga positiivselt president Janukovõtši ja opositsioonijuhtide hiljutisi kindlaid lubadusi jätkata vajalike õigusaktide menetlemist Ülemraadal ning ootab, et need lubadused kiiresti, veel enne Vilniuse tippkohtumist täidetakse; tunnustab seniseid saavutusi, kuid rõhutab vajadust edasiste reformide, eriti prokuratuuri reformi järele; kiidab Euroopa Parlamendi vaatlusmissiooni tööd Ukrainas ning väljendab heameelt missiooni mandaadi pikendamise üle 12. novembrini 2013; avaldab lootust ja veendumust, et see toob Julia Tõmošenko juhtumi puhul peagi kaasa mõlemapoolselt aktsepteeritava lahenduse, mis põhineb Pat Coxi ja Aleksander Kwaśniewski apellatsioonil Ukraina presidendile;

| 49. | tunnustab Ukraina püüdeid integreeruda Euroopaga ning kordab oma seisukohta, et ELi ja Ukraina suhete süvendamine ning Ukrainale Euroopa perspektiivi avamine on ülimalt tähtis ja teenib mõlema poole huve; |
| --- | --- |

49.

tunnustab Ukraina püüdeid integreeruda Euroopaga ning kordab oma seisukohta, et ELi ja Ukraina suhete süvendamine ning Ukrainale Euroopa perspektiivi avamine on ülimalt tähtis ja teenib mõlema poole huve;

| 50. | soovitab nõukogul allkirjastada assotsieerimislepingu ühelt poolt ELi ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel, kui on täidetud nõutud tingimused, mille välisasjade nõukogu 10. detsembril 2012 ametlikult kindlaks määras ja mida Euroopa Parlament oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsioonis toetas; tingimusel, et ülalmainitud nõuded täidetakse, kiidab omalt poolt heaks nõukogu otsuse ELi ja Ukraina assotsieerimislepingu ajutise rakendamise kohta kohe pärast lepingu allkirjastamist; märgib, et kõigi nõuete täitmise ja lepingu sellele järgneva allkirjastamise korral on Euroopa Parlamendil kavas alustada ELi ja Ukraina assotsieerimislepingu ratifitseerimise menetlust käesoleva parlamendi praeguse koosseisu ametiajal; |
| --- | --- |

50.

soovitab nõukogul allkirjastada assotsieerimislepingu ühelt poolt ELi ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel, kui on täidetud nõutud tingimused, mille välisasjade nõukogu 10. detsembril 2012 ametlikult kindlaks määras ja mida Euroopa Parlament oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsioonis toetas; tingimusel, et ülalmainitud nõuded täidetakse, kiidab omalt poolt heaks nõukogu otsuse ELi ja Ukraina assotsieerimislepingu ajutise rakendamise kohta kohe pärast lepingu allkirjastamist; märgib, et kõigi nõuete täitmise ja lepingu sellele järgneva allkirjastamise korral on Euroopa Parlamendil kavas alustada ELi ja Ukraina assotsieerimislepingu ratifitseerimise menetlust käesoleva parlamendi praeguse koosseisu ametiajal;

| 51. | mõistab hukka kaubandussanktsioonid, mille Venemaa kehtestas hiljuti Ukraina ekspordile ning mille eesmärk on avaldada Ukrainale survet, et see ei sõlmiks assotsieerimislepingut ELiga; palub Venemaal loobuda nende kaubandussanktsioonide rakendamisest ning hoiduda lubamatust poliitilisest sekkumisest ja surve avaldamisest; |
| --- | --- |

51.

mõistab hukka kaubandussanktsioonid, mille Venemaa kehtestas hiljuti Ukraina ekspordile ning mille eesmärk on avaldada Ukrainale survet, et see ei sõlmiks assotsieerimislepingut ELiga; palub Venemaal loobuda nende kaubandussanktsioonide rakendamisest ning hoiduda lubamatust poliitilisest sekkumisest ja surve avaldamisest;

Lõunanaabrus

| 52. | on mures raskuste pärast, mida Vahemere piirkonna lõunaosa riigid kogevad demokraatiale ülemineku probleemide lahendamisel; |
| --- | --- |

52.

on mures raskuste pärast, mida Vahemere piirkonna lõunaosa riigid kogevad demokraatiale ülemineku probleemide lahendamisel;

| 53. | rõhutab Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide poolt üleminekuetapis olevate araabia kevade riikide ametiasutustele antava juriidilise ja tehnilise abi ülimalt suurt tähtsust, kuna see on nendel asutustel aidanud saavutada konkreetseid tulemusi varade tagasinõudmisel; |
| --- | --- |

53.

rõhutab Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide poolt üleminekuetapis olevate araabia kevade riikide ametiasutustele antava juriidilise ja tehnilise abi ülimalt suurt tähtsust, kuna see on nendel asutustel aidanud saavutada konkreetseid tulemusi varade tagasinõudmisel;

| 54. | on rahul, et Euroopa Parlamendi algatus moodustada Tuneesia, Jordaania ja Egiptuse töörühmad on osutunud edukaks, ning toonitab, et need erasektori sidusrühmade, ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide kohtumised peaksid tagama kodanikuühiskonna ja vabaühenduste ulatuslikuma kaasamise ja andma konkreetseid tulemusi – eeldusel, et poliitiline olukord võimaldab suuremat majanduslikku koostööd ja integratsiooni; arvab, et uurida tuleks võimalust laiendada seda algatust piirkonna teistesse riikidesse; |
| --- | --- |

54.

on rahul, et Euroopa Parlamendi algatus moodustada Tuneesia, Jordaania ja Egiptuse töörühmad on osutunud edukaks, ning toonitab, et need erasektori sidusrühmade, ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide kohtumised peaksid tagama kodanikuühiskonna ja vabaühenduste ulatuslikuma kaasamise ja andma konkreetseid tulemusi – eeldusel, et poliitiline olukord võimaldab suuremat majanduslikku koostööd ja integratsiooni; arvab, et uurida tuleks võimalust laiendada seda algatust piirkonna teistesse riikidesse;

| 55. | on seisukohal, et ELi prioriteediks liidu lõunapoolsete naaberriikide suhtes peab olema nende riikide edukas üleminek püsivale demokraatiale, ning kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles oma sellekohast toetust suurendama; |
| --- | --- |

55.

on seisukohal, et ELi prioriteediks liidu lõunapoolsete naaberriikide suhtes peab olema nende riikide edukas üleminek püsivale demokraatiale, ning kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles oma sellekohast toetust suurendama;

| 56. | soovitab liidul jätkata ning vajaduse korral tõhustada aktiivset toetust lõunapoolsete partnerriikide üleminekumeetmetele, keskendudes demokraatlikule ümberkujundamisele, partnerlusele elanike ja kodanikuühiskonnaga ning jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule; |
| --- | --- |

56.

soovitab liidul jätkata ning vajaduse korral tõhustada aktiivset toetust lõunapoolsete partnerriikide üleminekumeetmetele, keskendudes demokraatlikule ümberkujundamisele, partnerlusele elanike ja kodanikuühiskonnaga ning jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule;

| 57. | tuletab meelde, et sotsiaalne õiglus ja elukvaliteedi parandamine on ELi lõunapoolsetes naaberriikides käimasoleva demokraatiale ülemineku kõige olulisemad elemendid; väljendab sügavat muret tööhõive, eelkõige noorte tööhõive olukorra pärast ja palub komisjonil toetada tulemuslikku tööhõivepoliitikat; |
| --- | --- |

57.

tuletab meelde, et sotsiaalne õiglus ja elukvaliteedi parandamine on ELi lõunapoolsetes naaberriikides käimasoleva demokraatiale ülemineku kõige olulisemad elemendid; väljendab sügavat muret tööhõive, eelkõige noorte tööhõive olukorra pärast ja palub komisjonil toetada tulemuslikku tööhõivepoliitikat;

| 58. | märgib, et väga vähesed lõunapoolsete naaberriikide üliõpilased saavad kasu sellistest programmidest nagu Tempus ja Erasmus Mundus, hoolimata sellest, et 2012. aastal eraldati nendele programmidele täiendavaid rahalisi vahendeid; esitab komisjonile taas üleskutse toetada Euroopa – Vahemere piirkonna programmi Leonardo da Vinci loomist, mille eesmärk on soodustada nende noorte praktikantide liikuvust, kes soovivad saada kutsealast koolitust välismaal, ning aidata sellega võidelda noorte töötuse vastu, mis on Vahemere piirkonna lõunaosa riikides endeemiliseks muutunud; |
| --- | --- |

58.

märgib, et väga vähesed lõunapoolsete naaberriikide üliõpilased saavad kasu sellistest programmidest nagu Tempus ja Erasmus Mundus, hoolimata sellest, et 2012. aastal eraldati nendele programmidele täiendavaid rahalisi vahendeid; esitab komisjonile taas üleskutse toetada Euroopa – Vahemere piirkonna programmi Leonardo da Vinci loomist, mille eesmärk on soodustada nende noorte praktikantide liikuvust, kes soovivad saada kutsealast koolitust välismaal, ning aidata sellega võidelda noorte töötuse vastu, mis on Vahemere piirkonna lõunaosa riikides endeemiliseks muutunud;

| 59. | kutsub liitu ja selle liikmesriike üles rakendama lõunapoolsete naaberriikide suhtes konkreetset ja toimivat liikuvuspoliitikat, eelkõige sõlmima nendega samalaadsed viisalihtsustuslepingud ja tagasivõtulepingud, nagu on sõlmitud suurema osa idapartnerluse riikidega; rõhutab sellega seoses, kui oluline on suurem liikuvus ja koostöö akadeemilise hariduse ja kutseõppe valdkonnas, olemasolevate programmide ning õpilaste, ülikoolilõpetajate, õpetajate ja õppejõudude liikuvuse laiendamine ja suurendamine, kõrgharidus- ja koolitusasutuste vaheliste vahetuste edendamine ning avaliku ja erasektori partnerlus teadustegevuse ja ettevõtluse valdkonnas; peab oluliseks töötada sellistes programmides osalejate jaoks välja lihtsam viisade andmise kord; palub ELil töötada välja tundlik ja terviklik Euroopa välisteenistust, komisjoni, liikmesriike ja lõunapoolseid partnerriike hõlmav strateegia, mis aitaks tegeleda rändega ja kaitsta lõunapoolsetest naaberriikidest pärit põgenikke ja varjupaigataotlejaid, võttes eriti arvesse araabia kevadet ja kestvat ebastabiilsust Põhja-Aafrikas; |
| --- | --- |

59.

kutsub liitu ja selle liikmesriike üles rakendama lõunapoolsete naaberriikide suhtes konkreetset ja toimivat liikuvuspoliitikat, eelkõige sõlmima nendega samalaadsed viisalihtsustuslepingud ja tagasivõtulepingud, nagu on sõlmitud suurema osa idapartnerluse riikidega; rõhutab sellega seoses, kui oluline on suurem liikuvus ja koostöö akadeemilise hariduse ja kutseõppe valdkonnas, olemasolevate programmide ning õpilaste, ülikoolilõpetajate, õpetajate ja õppejõudude liikuvuse laiendamine ja suurendamine, kõrgharidus- ja koolitusasutuste vaheliste vahetuste edendamine ning avaliku ja erasektori partnerlus teadustegevuse ja ettevõtluse valdkonnas; peab oluliseks töötada sellistes programmides osalejate jaoks välja lihtsam viisade andmise kord; palub ELil töötada välja tundlik ja terviklik Euroopa välisteenistust, komisjoni, liikmesriike ja lõunapoolseid partnerriike hõlmav strateegia, mis aitaks tegeleda rändega ja kaitsta lõunapoolsetest naaberriikidest pärit põgenikke ja varjupaigataotlejaid, võttes eriti arvesse araabia kevadet ja kestvat ebastabiilsust Põhja-Aafrikas;

| 60. | rõhutab taas, kui tähtis on see, et Euroopa Liidu institutsioonid ja liidu liikmesriigid ilmutaksid poliitilist tahet osaleda aktiivselt selle piirkonna konfliktide, eelkõige Iisraeli ja Palestiina konflikti lahendamises, et need ei takistaks enam Euroopa naabruspoliitika rakendamist; |
| --- | --- |

60.

rõhutab taas, kui tähtis on see, et Euroopa Liidu institutsioonid ja liidu liikmesriigid ilmutaksid poliitilist tahet osaleda aktiivselt selle piirkonna konfliktide, eelkõige Iisraeli ja Palestiina konflikti lahendamises, et need ei takistaks enam Euroopa naabruspoliitika rakendamist;

| 61. | peab esmatähtsaks ülesandeks toetada partnerriike regionaalpoliitikat ja sulusalade kaasamist edendavate projektide väljatöötamisel ja rahastamisel; soovitab sellega seoses nii parterriikides kui ka Vahemere Liidu sekretariaadis kasutada liidu kogemusi, mis on saadud Euroopa regionaalfondide haldamisel; |
| --- | --- |

61.

peab esmatähtsaks ülesandeks toetada partnerriike regionaalpoliitikat ja sulusalade kaasamist edendavate projektide väljatöötamisel ja rahastamisel; soovitab sellega seoses nii parterriikides kui ka Vahemere Liidu sekretariaadis kasutada liidu kogemusi, mis on saadud Euroopa regionaalfondide haldamisel;

| 62. | on seisukohal, et kiiresti on vaja edendada Magribi piirkonna säästva ja kaasava sotsiaal-majandusliku arengu ja integratsiooni projekte, et hõlbustada seal kaupade, teenuste, kapitali ja inimeste liikumist; tuletab meelde, et Lääne-Sahara konflikt on suur selle piirkonna integratsiooni takistav tegur; kutsub Alžeeriat ja Marokot üles looma aktiivse partnerluse, mis võimaldaks lahendada piirkondlikke probleeme, sealhulgas Lääne-Sahara konflikti; väljendab sellega seoses rahulolu, et kõrge esindaja ja Euroopa Komisjon võtsid 2012. aasta detsembris vastu ühisteatise, milles tehakse ettepanekud toetada viie Magribi riigi jõupingutusi tihedama koostöö ja suurema piirkondliku integratsiooni suunas; on rahul sellega, et Euroopa Liit on Vahemere Liidu põhjapoolne kaaseesistuja, ning loodab, et see aitab parandada poliitikavaldkondade sidusust, üldist koordineeritust ja tulemuslikkust, eriti rahastatavate projektide puhul; |
| --- | --- |

62.

on seisukohal, et kiiresti on vaja edendada Magribi piirkonna säästva ja kaasava sotsiaal-majandusliku arengu ja integratsiooni projekte, et hõlbustada seal kaupade, teenuste, kapitali ja inimeste liikumist; tuletab meelde, et Lääne-Sahara konflikt on suur selle piirkonna integratsiooni takistav tegur; kutsub Alžeeriat ja Marokot üles looma aktiivse partnerluse, mis võimaldaks lahendada piirkondlikke probleeme, sealhulgas Lääne-Sahara konflikti; väljendab sellega seoses rahulolu, et kõrge esindaja ja Euroopa Komisjon võtsid 2012. aasta detsembris vastu ühisteatise, milles tehakse ettepanekud toetada viie Magribi riigi jõupingutusi tihedama koostöö ja suurema piirkondliku integratsiooni suunas; on rahul sellega, et Euroopa Liit on Vahemere Liidu põhjapoolne kaaseesistuja, ning loodab, et see aitab parandada poliitikavaldkondade sidusust, üldist koordineeritust ja tulemuslikkust, eriti rahastatavate projektide puhul;

| 63. | kutsub kõiki konflikti osapooli üles tegema jõupingutusi, et leida Lääne-Sahara probleemile õiglane, rahumeelne, kestev ja kõigile osapooltele vastuvõetav poliitiline lahendus, mis oleks kooskõlas ÜRO asjaomaste resolutsioonidega, sealhulgas enesemääramist lubavate resolutsioonidega; rõhutab, et oluline on tagada Sahrawi rahva inimõigused ning vaja on hoolt kanda nende õiguste järgimise eest Lääne-Saharas ja Tindoufi laagrites, seda ka Sahrawi poliitvangide puhul, kelle üle ei ole õiglaselt kohut mõistetud ja kes tuleks vabastada; |
| --- | --- |

63.

kutsub kõiki konflikti osapooli üles tegema jõupingutusi, et leida Lääne-Sahara probleemile õiglane, rahumeelne, kestev ja kõigile osapooltele vastuvõetav poliitiline lahendus, mis oleks kooskõlas ÜRO asjaomaste resolutsioonidega, sealhulgas enesemääramist lubavate resolutsioonidega; rõhutab, et oluline on tagada Sahrawi rahva inimõigused ning vaja on hoolt kanda nende õiguste järgimise eest Lääne-Saharas ja Tindoufi laagrites, seda ka Sahrawi poliitvangide puhul, kelle üle ei ole õiglaselt kohut mõistetud ja kes tuleks vabastada;

| 64. | toonitab, et Vahemere Liit on oluline vahend, mille abil institutsionaliseerida Euroopa Liidu suhteid lõunapoolsete naaberriikidega; rõhutab tulevaste ministrite kohtumiste tähtsust Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse elavdamise ja ühisprojektide elluviimise jaoks; |
| --- | --- |

64.

toonitab, et Vahemere Liit on oluline vahend, mille abil institutsionaliseerida Euroopa Liidu suhteid lõunapoolsete naaberriikidega; rõhutab tulevaste ministrite kohtumiste tähtsust Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse elavdamise ja ühisprojektide elluviimise jaoks;

| 65. | kinnitab taas, et lõunapartnerluse eesmärk on tuua Vahemere põhja- ja lõunakalda riigid üksteisele lähemale, et luua rahul, demokraatial, turvalisusel ja heaolul rajanev ala nende riikide 800 miljoni elaniku jaoks ning anda ELile ja ELi partnerriikidele hästi toimiv kahe- ja mitmepoolne raamistik, mis aitaks neil ahendada demokraatia-, sotsiaalseid ja majandusprobleeme, edendada piirkondlikku integratsiooni, sealhulgas kaubandust, ning tagada nende kaasareng, millest saaksid kasu kõik, ning aidata partneritel ehitada üles demokraatlikud, pluralistlikud ja ilmalikud riigid, eelkõige institutsioonilise suutlikkuse suurendamise programmide kaudu, ja samal ajal töötada välja vastastikku kasulikud ja ambitsioonikad kaupade ja teenustega kauplemise tingimused, millele eelnevalt teostataks aga asjakohased mõjuhinnangud, mis võivad viia põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepinguteni; on arvamusel, et see oleks kindlasti esimene samm suure Euroopa – Vahemere majandusruumi loomisel ja võiks aidata leevendada meie lõunapoolsete naabrite majandusprobleeme ning lihtsustada lõunapoolsete riikide omavahelist integratsiooni; |
| --- | --- |

65.

kinnitab taas, et lõunapartnerluse eesmärk on tuua Vahemere põhja- ja lõunakalda riigid üksteisele lähemale, et luua rahul, demokraatial, turvalisusel ja heaolul rajanev ala nende riikide 800 miljoni elaniku jaoks ning anda ELile ja ELi partnerriikidele hästi toimiv kahe- ja mitmepoolne raamistik, mis aitaks neil ahendada demokraatia-, sotsiaalseid ja majandusprobleeme, edendada piirkondlikku integratsiooni, sealhulgas kaubandust, ning tagada nende kaasareng, millest saaksid kasu kõik, ning aidata partneritel ehitada üles demokraatlikud, pluralistlikud ja ilmalikud riigid, eelkõige institutsioonilise suutlikkuse suurendamise programmide kaudu, ja samal ajal töötada välja vastastikku kasulikud ja ambitsioonikad kaupade ja teenustega kauplemise tingimused, millele eelnevalt teostataks aga asjakohased mõjuhinnangud, mis võivad viia põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepinguteni; on arvamusel, et see oleks kindlasti esimene samm suure Euroopa – Vahemere majandusruumi loomisel ja võiks aidata leevendada meie lõunapoolsete naabrite majandusprobleeme ning lihtsustada lõunapoolsete riikide omavahelist integratsiooni;

| 66. | rõhutab, et Euroopa Liidul on moraalne kohustus toetada kunagiste diktaatorite ja nende režiimide poolt varastatud varade tagastamise protsessi; on seisukohal, et varade tagasivõitmine on selle sümboolse väärtuse tõttu ennekõike poliitiline küsimus ning vaja on taastada vastutus demokraatia ja õigusriigi vaimus; märgib, et varade tagastamine peab ELi jaoks partnerlussuhetes lõunapoolsete naaberriikidega olema eriti tähtis poliitiline kohustus; kordab, et vaja on luua ELi mehhanism eesmärgiga pakkuda lõunapoolsetele naaberriikidele varade tagasivõitmise protsessis õigusabi; |
| --- | --- |

66.

rõhutab, et Euroopa Liidul on moraalne kohustus toetada kunagiste diktaatorite ja nende režiimide poolt varastatud varade tagastamise protsessi; on seisukohal, et varade tagasivõitmine on selle sümboolse väärtuse tõttu ennekõike poliitiline küsimus ning vaja on taastada vastutus demokraatia ja õigusriigi vaimus; märgib, et varade tagastamine peab ELi jaoks partnerlussuhetes lõunapoolsete naaberriikidega olema eriti tähtis poliitiline kohustus; kordab, et vaja on luua ELi mehhanism eesmärgiga pakkuda lõunapoolsetele naaberriikidele varade tagasivõitmise protsessis õigusabi;

| 67. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liidu liikmesriike üles rohkem julgustama selle piirkonna riike, et need võtaksid oma õigusaktidesse täpseid sätteid ja rakendaksid programme, millega tagataks naiste õigused, nende osalemine poliitiliste ja majanduslike otsuste tegemises, nende juurdepääs haridusele ja majanduslik sõltumatus ning kaotataks kõik nende vastu suunatud vägivalla vormid; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liidu liikmesriike üles rohkem julgustama selle piirkonna riike, et need võtaksid oma õigusaktidesse täpseid sätteid ja rakendaksid programme, millega tagataks naiste õigused, nende osalemine poliitiliste ja majanduslike otsuste tegemises, nende juurdepääs haridusele ja majanduslik sõltumatus ning kaotataks kõik nende vastu suunatud vägivalla vormid;

| 68. | on seisukohal, et EL peaks pakkuma abi ja teadmisi seadusandjatele, kes kaaluvad ja koostavad IKT-sektoriga seotud õigusakte, mis peaksid avama tee digitaaltehnoloogia tohutute võimaluste rakendamisele nii demokraatliku protsessi kui ka majandusliku arengu ja piirkondliku koostöö huvides; peab teabe vaba liikumist ja juurdepääsu internetile sotsiaal-majandusliku arengu jaoks ülimalt oluliseks; rõhutab sellega seoses digitaalvabaduse järgimise tähtsust; |
| --- | --- |

68.

on seisukohal, et EL peaks pakkuma abi ja teadmisi seadusandjatele, kes kaaluvad ja koostavad IKT-sektoriga seotud õigusakte, mis peaksid avama tee digitaaltehnoloogia tohutute võimaluste rakendamisele nii demokraatliku protsessi kui ka majandusliku arengu ja piirkondliku koostöö huvides; peab teabe vaba liikumist ja juurdepääsu internetile sotsiaal-majandusliku arengu jaoks ülimalt oluliseks; rõhutab sellega seoses digitaalvabaduse järgimise tähtsust;

| 69. | väljendab sügavat muret kasvava usuvägivalla, eeskätt kristlaste vastu suunatud vägivalla pärast antud piirkonnas ning palub liidul sellele reageerida ka Euroopa naabruspoliitika raamistikus; |
| --- | --- |

69.

väljendab sügavat muret kasvava usuvägivalla, eeskätt kristlaste vastu suunatud vägivalla pärast antud piirkonnas ning palub liidul sellele reageerida ka Euroopa naabruspoliitika raamistikus;

| 70. | kordab oma üleskutset komisjonile: tugevdada partnerriikides idapartnerluse ja Vahemere Liidu projektide nähtavust ning teha need projektid nende riikide kodanikele arusaadavamaks, näidates ELiga tehtava koostöö lisandväärtust; |
| --- | --- |

70.

kordab oma üleskutset komisjonile: tugevdada partnerriikides idapartnerluse ja Vahemere Liidu projektide nähtavust ning teha need projektid nende riikide kodanikele arusaadavamaks, näidates ELiga tehtava koostöö lisandväärtust;

Alžeeria

| 71. | märgib, et Alžeeria on kinnitanud oma kavatsust osaleda Euroopa naabruspoliitikas, kuid ei ole sellekohast tegevuskava siiski veel vastu võtnud; peab kiiduväärseks ELi-Alžeeria tegevuskava üle läbirääkimiste algatamist ning soovitab Alžeerial tungivalt kasutada seda vahendit suhete arendamiseks ELiga; kutsub ELi ja Alžeeriat üles Euroopa naabruspoliitika raamistikus läbirääkimisi kiirendama, et tegevuskava saaks kiiresti vastu võtta; |
| --- | --- |

71.

märgib, et Alžeeria on kinnitanud oma kavatsust osaleda Euroopa naabruspoliitikas, kuid ei ole sellekohast tegevuskava siiski veel vastu võtnud; peab kiiduväärseks ELi-Alžeeria tegevuskava üle läbirääkimiste algatamist ning soovitab Alžeerial tungivalt kasutada seda vahendit suhete arendamiseks ELiga; kutsub ELi ja Alžeeriat üles Euroopa naabruspoliitika raamistikus läbirääkimisi kiirendama, et tegevuskava saaks kiiresti vastu võtta;

| 72. | tunnustab Alžeeria parlamendi poolt Euroopa Parlamendiga tehtava koostöö tugevdamiseks astutud samme ning nende kahe institutsiooni vahel alanud poliitilise dialoogi kvaliteeti; |
| --- | --- |

72.

tunnustab Alžeeria parlamendi poolt Euroopa Parlamendiga tehtava koostöö tugevdamiseks astutud samme ning nende kahe institutsiooni vahel alanud poliitilise dialoogi kvaliteeti;

| 73. | hindab positiivselt 7. juulil 2013 allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumit, milles käsitletakse Alžeeria ja Euroopa Liidu vahelise strateegilise partnerluse loomist energeetika valdkonnas, kuna see avab tee turgude suuremale lõimimisele, infrastruktuuri arendamisele ja tehnosiirdele osapoolte vahel; |
| --- | --- |

73.

hindab positiivselt 7. juulil 2013 allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumit, milles käsitletakse Alžeeria ja Euroopa Liidu vahelise strateegilise partnerluse loomist energeetika valdkonnas, kuna see avab tee turgude suuremale lõimimisele, infrastruktuuri arendamisele ja tehnosiirdele osapoolte vahel;

| 74. | rõhutab, et vaja on poliitikat, millega suudetaks täiel määral tagada inimõigused ja põhivabadused, eriti ühinemisvabadus ja meeleavaldamise vabadus; loodab, et Alžeeria põhiseaduse oodatav läbivaatamine toimub avatud ja läbipaistvas raamistikus, mis on riigi kõikide poliitiliste suundade esindajatele avatud selliselt, et see aitaks kindlustada demokraatiat ja õigusriiklust; märgib, et Alžeeria 10. mail 2012 toimunud üldvalimistele lähetatud ELi valimisvaatlusmissiooni tegevus kulges tõrgeteta; tuletab meelde valimisvaatlusmissiooni soovitusi ning kutsub Alžeeria ametivõime üles tegema tulevasi valimisi ette valmistades nõutavad parandused; kordab, et liit pakub selleks omapoolset toetust; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, et vaja on poliitikat, millega suudetaks täiel määral tagada inimõigused ja põhivabadused, eriti ühinemisvabadus ja meeleavaldamise vabadus; loodab, et Alžeeria põhiseaduse oodatav läbivaatamine toimub avatud ja läbipaistvas raamistikus, mis on riigi kõikide poliitiliste suundade esindajatele avatud selliselt, et see aitaks kindlustada demokraatiat ja õigusriiklust; märgib, et Alžeeria 10. mail 2012 toimunud üldvalimistele lähetatud ELi valimisvaatlusmissiooni tegevus kulges tõrgeteta; tuletab meelde valimisvaatlusmissiooni soovitusi ning kutsub Alžeeria ametivõime üles tegema tulevasi valimisi ette valmistades nõutavad parandused; kordab, et liit pakub selleks omapoolset toetust;

| 75. | kutsub ELi üles tugevdama ja veegi suurendama toetust Alžeeria kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja programmidele, millega edendatakse naiste ja noorte tööhõivet ja majanduse juhtimist, parandatakse ettevõtluskeskkonda ning tugevdatakse vabadusi ja põhiõigusi; |
| --- | --- |

75.

kutsub ELi üles tugevdama ja veegi suurendama toetust Alžeeria kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja programmidele, millega edendatakse naiste ja noorte tööhõivet ja majanduse juhtimist, parandatakse ettevõtluskeskkonda ning tugevdatakse vabadusi ja põhiõigusi;

| 76. | kutsub Alžeeriat üles soodustama kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevust – edendama ühinemisvabadust ja meeleavaldamise vabadust; |
| --- | --- |

76.

kutsub Alžeeriat üles soodustama kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevust – edendama ühinemisvabadust ja meeleavaldamise vabadust;

Egiptus

| 77. | peab murettekitavaks Egiptuses pärast 3. juuli 2013. aasta sõjaväelist riigipööret toimuvaid poliitilisi muutusi, sealset poliitilist lõhestatust, tõsiseid majanduslikke raskusi, inimõiguste ja põhivabaduste olukorda selles riigis ning julgeolekuolukorda antud piirkonnas, eeskätt Siinais; mõistab teravalt hukka kõik vägivallaaktid, sealhulgas rünnakud kopti kirikutele, ning on kindlalt seisukohal, et Egiptuse julgeolekujõudude hiljutised operatsioonid on olnud ebaproportsionaalsed ning toonud kaasa vastuvõetamatult suure hulga hukkunuid ja vigastatuid; kutsub Egiptuse valitsust üles hoiduma sellistest aktsioonidest; nõuab, et kõik erakonnad oleksid osalised tõelises dialoogis, et taastada demokraatlik protsess, mis vastaks Egiptuse elanike õigustatud taotlustele ja püüetele; rõhutab, et vaja on kõikide poliitiliste ja sotsiaalsete jõudude, sealhulgas Moslimi Vennaskonna mõõdukate osade rahvuslikku leppimist, kuna see oleks otsustava tähtsusega tegur demokraatiale ülemineku jätkamiseks, mis hõlmab ka presidendi- ja parlamendivalimiste korraldamist; rõhutab, et EL võiks liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi vahendusel õhutada riigi peamiste poliitiliste jõudude omavahelist dialoogi, mis aitaks luua rahvusliku ühtsuse valitsust, kes valmistaks ette valimised; eeskätt soovitab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil anda selgelt märku, et Muslimi Vennaskonna ebaseaduslikuks kuulutamine seaks ohtu demokraatliku kaasatuse ja ohustaks demokraatia juurde tagasipöördumise väljavaateid; |
| --- | --- |

77.

peab murettekitavaks Egiptuses pärast 3. juuli 2013. aasta sõjaväelist riigipööret toimuvaid poliitilisi muutusi, sealset poliitilist lõhestatust, tõsiseid majanduslikke raskusi, inimõiguste ja põhivabaduste olukorda selles riigis ning julgeolekuolukorda antud piirkonnas, eeskätt Siinais; mõistab teravalt hukka kõik vägivallaaktid, sealhulgas rünnakud kopti kirikutele, ning on kindlalt seisukohal, et Egiptuse julgeolekujõudude hiljutised operatsioonid on olnud ebaproportsionaalsed ning toonud kaasa vastuvõetamatult suure hulga hukkunuid ja vigastatuid; kutsub Egiptuse valitsust üles hoiduma sellistest aktsioonidest; nõuab, et kõik erakonnad oleksid osalised tõelises dialoogis, et taastada demokraatlik protsess, mis vastaks Egiptuse elanike õigustatud taotlustele ja püüetele; rõhutab, et vaja on kõikide poliitiliste ja sotsiaalsete jõudude, sealhulgas Moslimi Vennaskonna mõõdukate osade rahvuslikku leppimist, kuna see oleks otsustava tähtsusega tegur demokraatiale ülemineku jätkamiseks, mis hõlmab ka presidendi- ja parlamendivalimiste korraldamist; rõhutab, et EL võiks liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi vahendusel õhutada riigi peamiste poliitiliste jõudude omavahelist dialoogi, mis aitaks luua rahvusliku ühtsuse valitsust, kes valmistaks ette valimised; eeskätt soovitab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil anda selgelt märku, et Muslimi Vennaskonna ebaseaduslikuks kuulutamine seaks ohtu demokraatliku kaasatuse ja ohustaks demokraatia juurde tagasipöördumise väljavaateid;

| 78. | rõhutab, et õnnelik tulevik on Egiptuse jaoks võimalik vaid demokraatliku lahenduse alusel – täielikult toimivate demokraatlike institutsioonidega, mis tagavad kõikide kodanike turvalisuse, ning rõhutab, et demokraatiale üleminek peaks hõlmama kõigi inimeste õigust õiglasele kohtumõistmisele; |
| --- | --- |

78.

rõhutab, et õnnelik tulevik on Egiptuse jaoks võimalik vaid demokraatliku lahenduse alusel – täielikult toimivate demokraatlike institutsioonidega, mis tagavad kõikide kodanike turvalisuse, ning rõhutab, et demokraatiale üleminek peaks hõlmama kõigi inimeste õigust õiglasele kohtumõistmisele;

| 79. | kutsub liitu üles kahepoolsetes suhetes Egiptusega ning sellele riigile finantsabi andes võtma ühelt poolt arvesse riigi ees seisvaid tõsiseid majandusprobleeme ja nende sotsiaalseid tagajärgi ning teiselt poolt rakendama tingimuslikkuse põhimõtet („rohkema eest rohkem”); on seisukohal, et liit ei peaks endale võtma kohustust sõlmida Egiptusega täielik ja üksikasjalik vabakaubandusleping, enne kui seal on täidetud poliitiliseks stabiilsuseks vajalikud tingimused, nagu valitud demokraatlike institutsioonide korrastatus ja püsivus, õigusriiklus ning inimõigustest ja põhiõigustest kinnipidamine; märgib, et 21. augustil 2013. aastal toimunud välisasjade nõukogu kohtumisel paluti liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil Catherine Ashtonil vaadata üle Euroopa naabruspoliitika ja assotsieerimislepingu alusel ELi poolt Egiptusele antava abi küsimus, lähtudes sellest, kuidas Egiptus peab kinni Euroopa naabruspoliitika ja assotsieerimislepingu aluseks olevatest põhimõtetest, ning lähtudes arusaamast, et kõige haavatavamate elanikerühmade ja kodanikuühiskonna toetamine peab jätkuma; |
| --- | --- |

79.

kutsub liitu üles kahepoolsetes suhetes Egiptusega ning sellele riigile finantsabi andes võtma ühelt poolt arvesse riigi ees seisvaid tõsiseid majandusprobleeme ja nende sotsiaalseid tagajärgi ning teiselt poolt rakendama tingimuslikkuse põhimõtet („rohkema eest rohkem”); on seisukohal, et liit ei peaks endale võtma kohustust sõlmida Egiptusega täielik ja üksikasjalik vabakaubandusleping, enne kui seal on täidetud poliitiliseks stabiilsuseks vajalikud tingimused, nagu valitud demokraatlike institutsioonide korrastatus ja püsivus, õigusriiklus ning inimõigustest ja põhiõigustest kinnipidamine; märgib, et 21. augustil 2013. aastal toimunud välisasjade nõukogu kohtumisel paluti liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil Catherine Ashtonil vaadata üle Euroopa naabruspoliitika ja assotsieerimislepingu alusel ELi poolt Egiptusele antava abi küsimus, lähtudes sellest, kuidas Egiptus peab kinni Euroopa naabruspoliitika ja assotsieerimislepingu aluseks olevatest põhimõtetest, ning lähtudes arusaamast, et kõige haavatavamate elanikerühmade ja kodanikuühiskonna toetamine peab jätkuma;

| 80. | on seisukohal, et liidu toetus peaks keskenduma inimõiguste, põhivabaduste, eeskätt naiste ja vähemuste õiguste järgimisele, samuti demokraatiale üleminekule, institutsioonilise suutlikkuse arendamisele, kohtu- ja julgeolekureformidele, kõikide demokraatlike erakondade ja vabaühenduste arendamisele ning ettevõtluskeskkonna parandamisele; on seisukohal, et EL peaks säilitama praeguse vabaühendustele ja kodanikuühiskonnale suunatud abi ja toetuse kui osa strateegiast, mille abil teha koostööd Egiptuse poliitiliste jõududega ja toetada tõelist demokraatiale ülemineku protsessi; tunnustab välisasjade nõukogu 21. augusti 2013. aasta otsust, mille kohaselt peatatakse kõikide siserepressioonideks kasutada võidavate seadmete Egiptusesse eksportimise litsentsid ja hinnatakse ümber ELi ühise seisukohaga hõlmatud seadmete ekspordilitsentsid; |
| --- | --- |

80.

on seisukohal, et liidu toetus peaks keskenduma inimõiguste, põhivabaduste, eeskätt naiste ja vähemuste õiguste järgimisele, samuti demokraatiale üleminekule, institutsioonilise suutlikkuse arendamisele, kohtu- ja julgeolekureformidele, kõikide demokraatlike erakondade ja vabaühenduste arendamisele ning ettevõtluskeskkonna parandamisele; on seisukohal, et EL peaks säilitama praeguse vabaühendustele ja kodanikuühiskonnale suunatud abi ja toetuse kui osa strateegiast, mille abil teha koostööd Egiptuse poliitiliste jõududega ja toetada tõelist demokraatiale ülemineku protsessi; tunnustab välisasjade nõukogu 21. augusti 2013. aasta otsust, mille kohaselt peatatakse kõikide siserepressioonideks kasutada võidavate seadmete Egiptusesse eksportimise litsentsid ja hinnatakse ümber ELi ühise seisukohaga hõlmatud seadmete ekspordilitsentsid;

| 81. | tunnustab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi vahendamispüüdeid ning usub, et liit peaks kasutama oma ainulaadset positsiooni ja suhetevõrgustikku Egiptuse peamiste jõudude vahel ning taotlema edasi poliitilist lahendust, mis oleks kooskõlas demokraatiale ülemineku põhinäitajatega; |
| --- | --- |

81.

tunnustab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi vahendamispüüdeid ning usub, et liit peaks kasutama oma ainulaadset positsiooni ja suhetevõrgustikku Egiptuse peamiste jõudude vahel ning taotlema edasi poliitilist lahendust, mis oleks kooskõlas demokraatiale ülemineku põhinäitajatega;

| 82. | võtab teadmiseks Euroopa Kontrollikoja eriaruande (nr 4/2013) ELi ja Egiptuse valitsemistava alase koostöö kohta ja komisjoni vastused sellele ning kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles tegema sellest vajalikke järeldusi liidu abi tõhususe parandamiseks; |
| --- | --- |

82.

võtab teadmiseks Euroopa Kontrollikoja eriaruande (nr 4/2013) ELi ja Egiptuse valitsemistava alase koostöö kohta ja komisjoni vastused sellele ning kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles tegema sellest vajalikke järeldusi liidu abi tõhususe parandamiseks;

Iisrael

| 83. | märgib, et Iisrael on täitnud tegevuskava, mis võeti vastu 2005. aasta aprillis kolmeaastaseks perioodiks ning mida pikendati 2012. aasta lõpuni; peab kahetsusväärseks Iisraeli praeguse valitsuse jätkuvat diskrimineerivat poliitikat ning nõuab, et võetaks meetmeid vähemuste õiguste, eriti Iisraeli araablaste ja beduiinide kogukondade liikmete õiguste parandamiseks ja suurendamiseks; lisaks palub Euroopa Komisjonil ja Euroopa välisteenistusel tõhustada jõupingutusi ja arendada edasi sellekohaseid projekte; |
| --- | --- |

83.

märgib, et Iisrael on täitnud tegevuskava, mis võeti vastu 2005. aasta aprillis kolmeaastaseks perioodiks ning mida pikendati 2012. aasta lõpuni; peab kahetsusväärseks Iisraeli praeguse valitsuse jätkuvat diskrimineerivat poliitikat ning nõuab, et võetaks meetmeid vähemuste õiguste, eriti Iisraeli araablaste ja beduiinide kogukondade liikmete õiguste parandamiseks ja suurendamiseks; lisaks palub Euroopa Komisjonil ja Euroopa välisteenistusel tõhustada jõupingutusi ja arendada edasi sellekohaseid projekte;

| 84. | hindab positiivselt Iisraeli ja Palestiina otseläbirääkimiste taasalustamist; rõhutab oma kindlat toetust kahe riigi lahendusele, mille aluseks on 1967. aasta piirid ja vastastikku kokkulepitud maadevahetused ja mille kohaselt Jeruusalemm on mõlema riigi pealinn; rõhutab, et taunib üha suurenevat ebaseaduslike asunduste hulka okupeeritud aladel, olles asunduste rajamise korduvalt hukka mõistnud, ning kutsub Iisraeli valitsust üles asunduste rajamise lõpetama ja tühistama kõik kavandatud uute asunduste ehitamise projektid; juhib eriti tähelepanu sellele, et asunduste rajamine takistab tuntavalt Iisraeli ja Palestiina rahukõnelustel edu saavutamist ja kahe riigi lahenduse elujõulisust; ning juhib tähelepanu Euroopa Liidu antud suunistele, mis käsitlevad 2014. aastast alates rakendatavaid valikukriteeriume toetuste, auhindade ja ELi rahastamisvahendite andmiseks Iisraeli üksustele, mis on loodud Iisraeli poolt okupeeritud territooriumitel alates 1967. aasta juunist, ja nende üksuste seal jätkuvale tegevusele; |
| --- | --- |

84.

hindab positiivselt Iisraeli ja Palestiina otseläbirääkimiste taasalustamist; rõhutab oma kindlat toetust kahe riigi lahendusele, mille aluseks on 1967. aasta piirid ja vastastikku kokkulepitud maadevahetused ja mille kohaselt Jeruusalemm on mõlema riigi pealinn; rõhutab, et taunib üha suurenevat ebaseaduslike asunduste hulka okupeeritud aladel, olles asunduste rajamise korduvalt hukka mõistnud, ning kutsub Iisraeli valitsust üles asunduste rajamise lõpetama ja tühistama kõik kavandatud uute asunduste ehitamise projektid; juhib eriti tähelepanu sellele, et asunduste rajamine takistab tuntavalt Iisraeli ja Palestiina rahukõnelustel edu saavutamist ja kahe riigi lahenduse elujõulisust; ning juhib tähelepanu Euroopa Liidu antud suunistele, mis käsitlevad 2014. aastast alates rakendatavaid valikukriteeriume toetuste, auhindade ja ELi rahastamisvahendite andmiseks Iisraeli üksustele, mis on loodud Iisraeli poolt okupeeritud territooriumitel alates 1967. aasta juunist, ja nende üksuste seal jätkuvale tegevusele;

| 85. | tunneb muret Iisraeli otsuse pärast lõpetada osalemine ÜRO inimõiguste nõukogus ja ÜRO korraldatavas üldises perioodilises hindamises; kutsub Iisraeli üles rakendama ÜRO lapse õiguste konventsiooni, tunnustama alaealisi konkreetse inimrühmana ja austama Palestiina alaealiste õigusi, ilma neid alaealisi diskrimineerimata; |
| --- | --- |

85.

tunneb muret Iisraeli otsuse pärast lõpetada osalemine ÜRO inimõiguste nõukogus ja ÜRO korraldatavas üldises perioodilises hindamises; kutsub Iisraeli üles rakendama ÜRO lapse õiguste konventsiooni, tunnustama alaealisi konkreetse inimrühmana ja austama Palestiina alaealiste õigusi, ilma neid alaealisi diskrimineerimata;

| 86. | olenemata sellest, et 2012. aastal vähenes haldusaresti alusel kinnipeetud palestiinlaste arv, kutsub Iisraeli üles tegelema edasi haldusaresti kasutamise probleemiga ning tagama jätkuvalt rahvusvahelise õiguse standardite rakendamine palestiinlastest vangide, eriti naiste ja laste suhtes; |
| --- | --- |

86.

olenemata sellest, et 2012. aastal vähenes haldusaresti alusel kinnipeetud palestiinlaste arv, kutsub Iisraeli üles tegelema edasi haldusaresti kasutamise probleemiga ning tagama jätkuvalt rahvusvahelise õiguse standardite rakendamine palestiinlastest vangide, eriti naiste ja laste suhtes;

Jordaania

| 87. | märgib tunnustavalt, et Euroopa Liidu ja Jordaania koostöö on paranenud, eriti seoses protokolli allkirjastamisega Jordaania osalemise kohta liidu programmides, ja Jordaania on teinud edusamme poliitiliste reformide teostamisel, eeskätt loonud valimiskomisjoni ja konstitutsioonikohtu ning võtnud vastu valimisseaduse; |
| --- | --- |

87.

märgib tunnustavalt, et Euroopa Liidu ja Jordaania koostöö on paranenud, eriti seoses protokolli allkirjastamisega Jordaania osalemise kohta liidu programmides, ja Jordaania on teinud edusamme poliitiliste reformide teostamisel, eeskätt loonud valimiskomisjoni ja konstitutsioonikohtu ning võtnud vastu valimisseaduse;

| 88. | tunnustab poliitiliste reformide rakendamist Jordaanias; peab aga taunitavaks sõjakohtute kasutamist sõnavabadusega seotud kohtuasjade lahendamiseks, kuna sellega rikutakse riigi põhiseadust, peab samuti taunitavaks ajakirjanduse ja väljaannete seaduse muutmist seoses elektrooniliste väljaannetega ning kohtusüsteemi sõltumatuse tugevdamisega viivitamist; |
| --- | --- |

88.

tunnustab poliitiliste reformide rakendamist Jordaanias; peab aga taunitavaks sõjakohtute kasutamist sõnavabadusega seotud kohtuasjade lahendamiseks, kuna sellega rikutakse riigi põhiseadust, peab samuti taunitavaks ajakirjanduse ja väljaannete seaduse muutmist seoses elektrooniliste väljaannetega ning kohtusüsteemi sõltumatuse tugevdamisega viivitamist;

| 89. | kutsub Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles võtma rahastamise prioriteediks projekte, millega toetakse demokraatlikke reforme ja kohtureformi, võitlust korruptsiooni vastu ja põgenikele humanitaarabi osutamist; |
| --- | --- |

89.

kutsub Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles võtma rahastamise prioriteediks projekte, millega toetakse demokraatlikke reforme ja kohtureformi, võitlust korruptsiooni vastu ja põgenikele humanitaarabi osutamist;

| 90. | tunnustab Jordaania aktiivset osa Lähis-Ida konfliktide lahendamisel ning märkimisväärseid pingutusi Süüriast konflikti tõttu pagevate inimeste vastuvõtmisel; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on Süüria põgenike, sealhulgas registreerimata põgenike arv Jordaanias 8. oktoobri 2013. aasta seisuga 538 839; soovib, et Jordaania allkirjastaks ÜRO pagulasseisundi konventsiooni; |
| --- | --- |

90.

tunnustab Jordaania aktiivset osa Lähis-Ida konfliktide lahendamisel ning märkimisväärseid pingutusi Süüriast konflikti tõttu pagevate inimeste vastuvõtmisel; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on Süüria põgenike, sealhulgas registreerimata põgenike arv Jordaanias 8. oktoobri 2013. aasta seisuga 538 839; soovib, et Jordaania allkirjastaks ÜRO pagulasseisundi konventsiooni;

| 91. | peab äärmiselt murettekitavaks Süüria kriisi mõju Jordaaniale ning Jordaania ohtlikku lähenemist küllastuspunktile tulenevalt Süüria põgenike sissevoolust, mis võib põhjustada enneolematu piirkondliku ebastabiilsuse, arvestades Jordaania piiratud suutlikkust ja vahendeid, millega anda peavarju ja humanitaarabi konflikti eest põgenenud perekondadele; nõuab, et Euroopa Liit annaks Jordaaniale küllaldaselt abi põgenike kasvava sissevoolu haldamiseks ning suurte riigisiseste probleemide, sealhulgas majandusliku ebastabiilsuse, inflatsiooni ja töötuse vastu tegutsemiseks; |
| --- | --- |

91.

peab äärmiselt murettekitavaks Süüria kriisi mõju Jordaaniale ning Jordaania ohtlikku lähenemist küllastuspunktile tulenevalt Süüria põgenike sissevoolust, mis võib põhjustada enneolematu piirkondliku ebastabiilsuse, arvestades Jordaania piiratud suutlikkust ja vahendeid, millega anda peavarju ja humanitaarabi konflikti eest põgenenud perekondadele; nõuab, et Euroopa Liit annaks Jordaaniale küllaldaselt abi põgenike kasvava sissevoolu haldamiseks ning suurte riigisiseste probleemide, sealhulgas majandusliku ebastabiilsuse, inflatsiooni ja töötuse vastu tegutsemiseks;

Liibanon

| 92. | nõuab tegevuskava kiiret rakendamist ning peab kahetsusväärseks reformide aeglast tempot, kuid on teadlik olude ebastabiilsusest, mis on tingitud eelkõige Süürias jätkuvast konfliktist, kuna see on oluliselt mõjutanud Liibanoni siseelu, eriti põgenikevoo ja väljastpoolt Liibanoni kandunud poliitiliste kokkupõrgete kaudu; |
| --- | --- |

92.

nõuab tegevuskava kiiret rakendamist ning peab kahetsusväärseks reformide aeglast tempot, kuid on teadlik olude ebastabiilsusest, mis on tingitud eelkõige Süürias jätkuvast konfliktist, kuna see on oluliselt mõjutanud Liibanoni siseelu, eriti põgenikevoo ja väljastpoolt Liibanoni kandunud poliitiliste kokkupõrgete kaudu;

| 93. | on seisukohal, et liidu abi peaks keskenduma institutsioonide toetamisele ja nende suutlikkuse suurendamisele, humanitaarabile, mis on vajalik Süüria põgenike üha suureneva hulga tõttu, kohtusüsteemi tugevdamisele ja selle sõltumatuse kindlustamisele ning riigipiiridel abi osutamisele; kutsub Liibanoni parlamenti üles taasalustama oma istungeid kava kohaselt ja võtma võimalikult kiiresti vastu valimisseaduse; |
| --- | --- |

93.

on seisukohal, et liidu abi peaks keskenduma institutsioonide toetamisele ja nende suutlikkuse suurendamisele, humanitaarabile, mis on vajalik Süüria põgenike üha suureneva hulga tõttu, kohtusüsteemi tugevdamisele ja selle sõltumatuse kindlustamisele ning riigipiiridel abi osutamisele; kutsub Liibanoni parlamenti üles taasalustama oma istungeid kava kohaselt ja võtma võimalikult kiiresti vastu valimisseaduse;

| 94. | märgib, et Liibanon on Süüria konflikti suhtes võtnud neutraalse hoiaku, ning tunnustab Liibanoni pingutusi Süüria põgenike vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

94.

märgib, et Liibanon on Süüria konflikti suhtes võtnud neutraalse hoiaku, ning tunnustab Liibanoni pingutusi Süüria põgenike vastuvõtmisel;

| 95. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on Süüria põgenikke, sealhulgas registreerimata põgenikke Liibanonis ligi üks miljon, ning peab äärmiselt murettekitavaks Süüria kriisi mõju Liibanonile ja Liibanoni ohtlikku lähenemist küllastuspunktile tulenevalt Süüria põgenike sissevoolust, mis võib põhjustada enneolematu piirkondliku ebastabiilsuse, arvestades Liibanoni piiratud suutlikkust ja vahendeid, millega anda peavarju ja humanitaarabi konflikti eest põgenenud perekondadele; nõuab, et Euroopa Liit annaks Liibanonile küllaldaselt abi põgenike kasvava sissevoolu haldamiseks ning suurte riigisiseste probleemide, sealhulgas majandusliku ebastabiilsuse, inflatsiooni ja töötuse vastu tegutsemiseks; |
| --- | --- |

95.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on Süüria põgenikke, sealhulgas registreerimata põgenikke Liibanonis ligi üks miljon, ning peab äärmiselt murettekitavaks Süüria kriisi mõju Liibanonile ja Liibanoni ohtlikku lähenemist küllastuspunktile tulenevalt Süüria põgenike sissevoolust, mis võib põhjustada enneolematu piirkondliku ebastabiilsuse, arvestades Liibanoni piiratud suutlikkust ja vahendeid, millega anda peavarju ja humanitaarabi konflikti eest põgenenud perekondadele; nõuab, et Euroopa Liit annaks Liibanonile küllaldaselt abi põgenike kasvava sissevoolu haldamiseks ning suurte riigisiseste probleemide, sealhulgas majandusliku ebastabiilsuse, inflatsiooni ja töötuse vastu tegutsemiseks;

| 96. | hindab kõrgelt Liibanoni valmidust võtta vastu ja abistada Süüria põgenikke, hoolimata riigi piiratud suutlikkusest ja vajadusest säilitada oma kogukondade vaheline tasakaal, ning hindab Liibanoni jõupingutusi konflikti piirkondliku mõju piiramiseks, kuid avaldab kahetsust, et reformide läbiviimine on selle tõttu kannatanud; rõhutab uue kaasava valimisseaduse tähtsust; |
| --- | --- |

96.

hindab kõrgelt Liibanoni valmidust võtta vastu ja abistada Süüria põgenikke, hoolimata riigi piiratud suutlikkusest ja vajadusest säilitada oma kogukondade vaheline tasakaal, ning hindab Liibanoni jõupingutusi konflikti piirkondliku mõju piiramiseks, kuid avaldab kahetsust, et reformide läbiviimine on selle tõttu kannatanud; rõhutab uue kaasava valimisseaduse tähtsust;

| 97. | tunnustab Liibanoni osa peavarju pakkujana enam kui miljonile Süüria põgenikule, kes on olnud sunnitud oma kodupaigast ja riigist lahkuma; kiidab liibanonlaste leidlikkust põgenike vastuvõtmise lihtsustamisel ning kinnitab veel kord, et toetab täiel määral Liibanoni ametivõimude jätkuvaid sellekohaseid pingutusi; |
| --- | --- |

97.

tunnustab Liibanoni osa peavarju pakkujana enam kui miljonile Süüria põgenikule, kes on olnud sunnitud oma kodupaigast ja riigist lahkuma; kiidab liibanonlaste leidlikkust põgenike vastuvõtmise lihtsustamisel ning kinnitab veel kord, et toetab täiel määral Liibanoni ametivõimude jätkuvaid sellekohaseid pingutusi;

Liibüa

| 98. | kutsub Liibüa ametivõime üles tõhustama demokraatlikke reforme ning julgeolekuolukorra ja poliitilise olukorra stabiliseerimiseks kavandatud meetmeid; nõuab, et esimesel võimalusel taasalustataks läbirääkimisi ELi ja Liibüa vahelise assotsieerimislepingu sõlmimise üle, kuna see on Liibüale toeks reformi heaks tehtavates jõupingutustes; kutsub Liibüat üles koostama ja võtma vastu oma tegevuskava; |
| --- | --- |

98.

kutsub Liibüa ametivõime üles tõhustama demokraatlikke reforme ning julgeolekuolukorra ja poliitilise olukorra stabiliseerimiseks kavandatud meetmeid; nõuab, et esimesel võimalusel taasalustataks läbirääkimisi ELi ja Liibüa vahelise assotsieerimislepingu sõlmimise üle, kuna see on Liibüale toeks reformi heaks tehtavates jõupingutustes; kutsub Liibüat üles koostama ja võtma vastu oma tegevuskava;

| 99. | nõuab, et komisjon ja Euroopa välisteenistus teeksid koostööd teiste selles piirkonnas tegutsevate rahvusvaheliste institutsioonidega ja täiendaksid nende tööd eesmärgiga toetada Liibüat demokraatia ülesehitamise protsessis; |
| --- | --- |

99.

nõuab, et komisjon ja Euroopa välisteenistus teeksid koostööd teiste selles piirkonnas tegutsevate rahvusvaheliste institutsioonidega ja täiendaksid nende tööd eesmärgiga toetada Liibüat demokraatia ülesehitamise protsessis;

| 100. | rõhutab, kui oluline on rajada tugev ja sõltumatu kohtusüsteem, väljendab muret inimõiguste olukorra pärast Liibüas ning nõuab meetmeid rassismi ja vähemuste diskrimineerimise vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

100.

rõhutab, kui oluline on rajada tugev ja sõltumatu kohtusüsteem, väljendab muret inimõiguste olukorra pärast Liibüas ning nõuab meetmeid rassismi ja vähemuste diskrimineerimise vastu võitlemiseks;

| 101. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles keskenduma Liibüat toetades kodanikuühiskonna edendamisele ja institutsioonide ülesehitamisele ning põhiseaduse koostamisele ja suutlikkuse arendamisele, samuti Liibüa kõrgemate ametnike ja tõhusate julgeolekujõudude (relva- ja politseijõud) koolitamisele, mis võimaldab riigis tagada rahu ja korra rõhutab, et Euroopa Liit peaks tõhustama ka jõupingutusi Liibüa kohtusüsteemi reformimise toetamiseks, samuti toetust muudele valdkondadele, näiteks sõltumatud massiteabevahendid, inimõiguste järgimine, rahvuslik leppimine ja korruptsioonivastane võitlus, et rahuldada Liibüa ametivõimude poolt nimetatud vajadusi, sealhulgas piirihaldusega seotud vajadusi eelkõige Liibüa lõunaosas, ning tagada põhiõigusi arvestav rändepoliitika; |
| --- | --- |

101.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles keskenduma Liibüat toetades kodanikuühiskonna edendamisele ja institutsioonide ülesehitamisele ning põhiseaduse koostamisele ja suutlikkuse arendamisele, samuti Liibüa kõrgemate ametnike ja tõhusate julgeolekujõudude (relva- ja politseijõud) koolitamisele, mis võimaldab riigis tagada rahu ja korra rõhutab, et Euroopa Liit peaks tõhustama ka jõupingutusi Liibüa kohtusüsteemi reformimise toetamiseks, samuti toetust muudele valdkondadele, näiteks sõltumatud massiteabevahendid, inimõiguste järgimine, rahvuslik leppimine ja korruptsioonivastane võitlus, et rahuldada Liibüa ametivõimude poolt nimetatud vajadusi, sealhulgas piirihaldusega seotud vajadusi eelkõige Liibüa lõunaosas, ning tagada põhiõigusi arvestav rändepoliitika;

| 102. | tunnustab ÜJKP juhitud Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EUBAM) rakendamist Liibüas, et toetada riiki piiride turvamisel – sel on lühi- ja pikaajalised eesmärgid, mis aitavad kaasa riigi tugevdamisele ning aitavad võidelda terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse, täpsemalt relva- ja inimkaubanduse vastu nii Liibüas kui ka piirkonnas laiemalt; kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles selle missiooni mandaati ja ulatust läbi vaatama, et kohandada seda kohapealsete ülisuurte vajadustega; kritiseerib menetluste aeglust, eriti kui arvestada olukorra tõsidust; |
| --- | --- |

102.

tunnustab ÜJKP juhitud Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EUBAM) rakendamist Liibüas, et toetada riiki piiride turvamisel – sel on lühi- ja pikaajalised eesmärgid, mis aitavad kaasa riigi tugevdamisele ning aitavad võidelda terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse, täpsemalt relva- ja inimkaubanduse vastu nii Liibüas kui ka piirkonnas laiemalt; kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles selle missiooni mandaati ja ulatust läbi vaatama, et kohandada seda kohapealsete ülisuurte vajadustega; kritiseerib menetluste aeglust, eriti kui arvestada olukorra tõsidust;

Maroko

| 103. | peab kiiduväärseks Maroko lubadust tihendada oma suhteid ELiga ning kasutada täiel määral ära oma staatust n-ö edasijõudnud partnerina; on seisukohal, et ELi Marokole osutatava abi kesksed valdkonnad peaksid olema põhiseaduse rakendamine, kohtusüsteemi reform ja demokraatlike institutsioonide suutlikkuse suurendamine ja kodanikuühiskonna suurem toetamine, sealhulgas kohalikul tasandil, kaasaaitamine Maroko inimarengule, samuti kaugeleulatuva, tasakaalustatud ja vastastikku kasuliku põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu läbirääkimised; |
| --- | --- |

103.

peab kiiduväärseks Maroko lubadust tihendada oma suhteid ELiga ning kasutada täiel määral ära oma staatust n-ö edasijõudnud partnerina; on seisukohal, et ELi Marokole osutatava abi kesksed valdkonnad peaksid olema põhiseaduse rakendamine, kohtusüsteemi reform ja demokraatlike institutsioonide suutlikkuse suurendamine ja kodanikuühiskonna suurem toetamine, sealhulgas kohalikul tasandil, kaasaaitamine Maroko inimarengule, samuti kaugeleulatuva, tasakaalustatud ja vastastikku kasuliku põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu läbirääkimised;

| 104. | tervitab ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus edasijõudnud riigi staatusest tuleneva EL-Maroko tegevuskava (2013-2017) rakendamise kohta (20); |
| --- | --- |

104.

tervitab ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus edasijõudnud riigi staatusest tuleneva EL-Maroko tegevuskava (2013-2017) rakendamise kohta (20);

| 105. | peab kiiduväärseks Maroko valmidust teostada poliitilisi reforme; soovitab uue põhiseaduse kiiresti rakendada ning sellega seoses koostada ka alusseaduste ja õigussüsteemi reformimist käsitleva harta vastuvõtmise ajakava ning rõhutab seda silmas pidades, et nimetatud reform on kestnud juba vähemalt kolm aastat ning EL on selleks andnud märkimisväärset rahalist toetust; tuletab meelde, et poliitiliste reformide teostamine ja eeskätt ulatuslik regionaliseerimisprotsess, milles võetakse arvesse kultuurilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid iseärasusi, peaks soodustama Maroko arengut ja aitama tugevdada demokraatlikke protsesse kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

105.

peab kiiduväärseks Maroko valmidust teostada poliitilisi reforme; soovitab uue põhiseaduse kiiresti rakendada ning sellega seoses koostada ka alusseaduste ja õigussüsteemi reformimist käsitleva harta vastuvõtmise ajakava ning rõhutab seda silmas pidades, et nimetatud reform on kestnud juba vähemalt kolm aastat ning EL on selleks andnud märkimisväärset rahalist toetust; tuletab meelde, et poliitiliste reformide teostamine ja eeskätt ulatuslik regionaliseerimisprotsess, milles võetakse arvesse kultuurilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid iseärasusi, peaks soodustama Maroko arengut ja aitama tugevdada demokraatlikke protsesse kohalikul tasandil;

| 106. | tervitab asjaolu, et parlamentaarne debatt Marokos on elavnenud, kuid avaldab kahetsust, et eduaruandes puuduvad konkreetsed viited ELi-Maroko parlamentaarse ühiskomisjoni tegevusele; |
| --- | --- |

106.

tervitab asjaolu, et parlamentaarne debatt Marokos on elavnenud, kuid avaldab kahetsust, et eduaruandes puuduvad konkreetsed viited ELi-Maroko parlamentaarse ühiskomisjoni tegevusele;

| 107. | kutsub Marokot üles edendama soolist võrdõiguslikkust, looma soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisevastase võitluse ameti, ratifitseerima ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning vaatama läbi Maroko perekonnaseadustiku polügaamiat ja alaealiste tütarlastega abielude sõlmimist käsitlevad sätted; |
| --- | --- |

107.

kutsub Marokot üles edendama soolist võrdõiguslikkust, looma soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisevastase võitluse ameti, ratifitseerima ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning vaatama läbi Maroko perekonnaseadustiku polügaamiat ja alaealiste tütarlastega abielude sõlmimist käsitlevad sätted;

| 108. | märgib ära Maroko rahvusliku inimõiguste nõukogu töö ning nõuab, et selle nõukogu piirkondlikele büroodele võimaldataks vajalikul määral inimesi ja rahalisi vahendeid, et nõukogu saaks oma ülesandeid asjakohaselt täita ja uusi ülesandeid võtta; |
| --- | --- |

108.

märgib ära Maroko rahvusliku inimõiguste nõukogu töö ning nõuab, et selle nõukogu piirkondlikele büroodele võimaldataks vajalikul määral inimesi ja rahalisi vahendeid, et nõukogu saaks oma ülesandeid asjakohaselt täita ja uusi ülesandeid võtta;

Palestiina

| 109. | nõuab, et tulemuslikult rakendataks uut tegevuskava; tunnustab edusamme, mida Palestiina ametivõimud on teinud praeguse tegevuskava täitmisel – hoolimata raskest olukorrast; hindab positiivselt Iisraeli ja Palestiina otseläbirääkimiste taasalustamist; rõhutab, et kahe riigi lahenduseni jõudmiseks ei ole osapoolte otseläbirääkimistele mingit alternatiivi; |
| --- | --- |

109.

nõuab, et tulemuslikult rakendataks uut tegevuskava; tunnustab edusamme, mida Palestiina ametivõimud on teinud praeguse tegevuskava täitmisel – hoolimata raskest olukorrast; hindab positiivselt Iisraeli ja Palestiina otseläbirääkimiste taasalustamist; rõhutab, et kahe riigi lahenduseni jõudmiseks ei ole osapoolte otseläbirääkimistele mingit alternatiivi;

| 110. | rõhutab veel kord, et vajalik on palestiinlaste omavahelise leppimise protsess, mida Euroopa Liit saaks liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi juhatusel toetada ja hõlbustada; palub Palestiina poliitilistel jõududel alustada läbirääkimisi selge tegevuskava üle, milles nähtaks ette presidendi- ja parlamendivalimiste korraldamine võimalikult lähemas tulevikus; rõhutab, et palestiinlaste tõeline leppimine on oluline Palestiina-Iisraeli rahukõneluste edukaks jätkamiseks ja ülimalt tähtis Palestiina riigi stabiilsuse ja üldise elujõulisuse tagamiseks; |
| --- | --- |

110.

rõhutab veel kord, et vajalik on palestiinlaste omavahelise leppimise protsess, mida Euroopa Liit saaks liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi juhatusel toetada ja hõlbustada; palub Palestiina poliitilistel jõududel alustada läbirääkimisi selge tegevuskava üle, milles nähtaks ette presidendi- ja parlamendivalimiste korraldamine võimalikult lähemas tulevikus; rõhutab, et palestiinlaste tõeline leppimine on oluline Palestiina-Iisraeli rahukõneluste edukaks jätkamiseks ja ülimalt tähtis Palestiina riigi stabiilsuse ja üldise elujõulisuse tagamiseks;

| 111. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles toetama esmajärjekorras püüdeid, mis on suunatud institutsioonide tugevdamisele, õigusriigi tugevdamisele, heale valitsemistavale ja avalike teenuste ajakohastamisele, ning projekte, mille eesmärk on naiste ja noorte kaasamine majandustegevusse ja poliitilisse tegevusse; |
| --- | --- |

111.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles toetama esmajärjekorras püüdeid, mis on suunatud institutsioonide tugevdamisele, õigusriigi tugevdamisele, heale valitsemistavale ja avalike teenuste ajakohastamisele, ning projekte, mille eesmärk on naiste ja noorte kaasamine majandustegevusse ja poliitilisse tegevusse;

Süüria

| 112. | väljendab sügavaimat muret üha süveneva vägivaldse kriisi pärast Süürias ning keemiarelvade kasutamise pärast riigis ning tunneb tõsist muret kõnealuse kestva kodusõja jätkuva vägivalla pärast; väljendab solidaarsust ohvrite ja nende perekondadega; on arvamusel, et niisuguse ulatusega humanitaarõiguse rikkumised ei saa jääda karistamata ning need nõuavad tugevat reaktsiooni rahvusvahelise üldsuse ja liidu poolt, ning rõhutab sellega seoses vastutust tsiviilelanikkonna kaitsmise eest; on Süüria humanitaarkatastroofi arvesse võttes seisukohal, et rahvusvaheline üldsus ja liit peavad esmajärjekorras viivitamata tagama, et humanitaarabi jõuab esmavajalikke kaupu ja teenuseid vajavate isikuteni Süürias ja kriisist mõjutatud naaberriikides, eeskätt Egiptuses, Iraagis, Jordaanias, Liibanonis ja Türgis, ning nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks palestiinlaste olukorrale Süürias; |
| --- | --- |

112.

väljendab sügavaimat muret üha süveneva vägivaldse kriisi pärast Süürias ning keemiarelvade kasutamise pärast riigis ning tunneb tõsist muret kõnealuse kestva kodusõja jätkuva vägivalla pärast; väljendab solidaarsust ohvrite ja nende perekondadega; on arvamusel, et niisuguse ulatusega humanitaarõiguse rikkumised ei saa jääda karistamata ning need nõuavad tugevat reaktsiooni rahvusvahelise üldsuse ja liidu poolt, ning rõhutab sellega seoses vastutust tsiviilelanikkonna kaitsmise eest; on Süüria humanitaarkatastroofi arvesse võttes seisukohal, et rahvusvaheline üldsus ja liit peavad esmajärjekorras viivitamata tagama, et humanitaarabi jõuab esmavajalikke kaupu ja teenuseid vajavate isikuteni Süürias ja kriisist mõjutatud naaberriikides, eeskätt Egiptuses, Iraagis, Jordaanias, Liibanonis ja Türgis, ning nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks palestiinlaste olukorrale Süürias;

| 113. | palub, et EL võtaks seoses pagulaste võimaliku sissevooluga liikmesriikidesse asjakohaseid ja vastutustundlikke meetmeid; palub komisjonil ja liikmesriikidel jälgida ka edaspidi hetkeolukorda ja teha tööd erandolukorra planeerimisel, kaasa arvatud võimalus kohaldada ajutise kaitse direktiivi, kui olud seda nõuavad; |
| --- | --- |

113.

palub, et EL võtaks seoses pagulaste võimaliku sissevooluga liikmesriikidesse asjakohaseid ja vastutustundlikke meetmeid; palub komisjonil ja liikmesriikidel jälgida ka edaspidi hetkeolukorda ja teha tööd erandolukorra planeerimisel, kaasa arvatud võimalus kohaldada ajutise kaitse direktiivi, kui olud seda nõuavad;

| 114. | väljendab sügavaimat muret üha süveneva vägivaldse kriisi pärast Süürias ning mõistab kõige karmimalt hukka keemiarelvade kasutamise tsiviilelanike vastu, mis on rahvusvahelise õiguse kohaselt kuritegu; nõuab taas ÜRO Julgeolekunõukogu poolset asjakohast reaktsiooni ning seda, et EL ja rahvusvaheline üldsus näitaksid tugevat üksmeelt ning võtaksid tugevaid meetmeid rahvusvahelise õiguse kõnealuse rikkumise suhtes, et täita oma kohustust kaitsta Süüria tsiviilelanikkonda; kutsub liitu üles toetama selliseid vahendamispüüdeid nagu teine Genfi konverents, et leida lahendus, mis vastaks Süüria elanike demokraatiaga seotud püüdlustele; on veendunud, et kõikidel hoiatavatel meetmetel peavad olema selged ja saavutatavad eesmärgid ning need peavad olema kindlalt seotud laiema poliitilise strateegiaga, mille eesmärk on hoida Süüria konflikt kontrolli all; |
| --- | --- |

114.

väljendab sügavaimat muret üha süveneva vägivaldse kriisi pärast Süürias ning mõistab kõige karmimalt hukka keemiarelvade kasutamise tsiviilelanike vastu, mis on rahvusvahelise õiguse kohaselt kuritegu; nõuab taas ÜRO Julgeolekunõukogu poolset asjakohast reaktsiooni ning seda, et EL ja rahvusvaheline üldsus näitaksid tugevat üksmeelt ning võtaksid tugevaid meetmeid rahvusvahelise õiguse kõnealuse rikkumise suhtes, et täita oma kohustust kaitsta Süüria tsiviilelanikkonda; kutsub liitu üles toetama selliseid vahendamispüüdeid nagu teine Genfi konverents, et leida lahendus, mis vastaks Süüria elanike demokraatiaga seotud püüdlustele; on veendunud, et kõikidel hoiatavatel meetmetel peavad olema selged ja saavutatavad eesmärgid ning need peavad olema kindlalt seotud laiema poliitilise strateegiaga, mille eesmärk on hoida Süüria konflikt kontrolli all;

| 115. | on veendunud, et Süüria kriisi püsiva lahenduseni on võimalik jõuda vaid poliitilise protsessi teel; toetab seepärast kõiki teise Genfi konverentsi ellurakendamise alaseid jõupingutusi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Ashtoni, liikmesriikide ja ÜRO eriesindaja Lakhdar Brahimi jõupingutusi, mille eesmärk on teha edusamme teise Genfi konverentsi raames ning ÜRO Julgeolekunõukogus; rõhutab, kui oluline on kaasata nendesse jõupingutustesse kõik peamised osalejad piirkonnas ja kaugemal; |
| --- | --- |

115.

on veendunud, et Süüria kriisi püsiva lahenduseni on võimalik jõuda vaid poliitilise protsessi teel; toetab seepärast kõiki teise Genfi konverentsi ellurakendamise alaseid jõupingutusi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Ashtoni, liikmesriikide ja ÜRO eriesindaja Lakhdar Brahimi jõupingutusi, mille eesmärk on teha edusamme teise Genfi konverentsi raames ning ÜRO Julgeolekunõukogus; rõhutab, kui oluline on kaasata nendesse jõupingutustesse kõik peamised osalejad piirkonnas ja kaugemal;

| 116. | väljendab muret kurdi elanikkonna olukorra pärast Põhja- ja Kirde-Süürias, millega on kaasnenud pagulaste suur arv ning mis ähvardab piirkonda veelgi enam destabiliseerida; |
| --- | --- |

116.

väljendab muret kurdi elanikkonna olukorra pärast Põhja- ja Kirde-Süürias, millega on kaasnenud pagulaste suur arv ning mis ähvardab piirkonda veelgi enam destabiliseerida;

| 117. | tunneb muret pagulastest tuleneva talumatu koorma pärast Süüria naaberriikides ning ka selle pärast, et humanitaarabi rahastamisel on tekkinud raskusi; |
| --- | --- |

117.

tunneb muret pagulastest tuleneva talumatu koorma pärast Süüria naaberriikides ning ka selle pärast, et humanitaarabi rahastamisel on tekkinud raskusi;

Tuneesia

| 118. | väljendab muret Tuneesia poliitilise elu kasvava lõhestatuse pärast; mõistab kõige karmimalt hukka silmapaistvate opositsiooni esindajate julmad mõrvamised; rõhutab, et tagada tuleb sõna-, ühinemis- ja massiteabevahendite vabadus; |
| --- | --- |

118.

väljendab muret Tuneesia poliitilise elu kasvava lõhestatuse pärast; mõistab kõige karmimalt hukka silmapaistvate opositsiooni esindajate julmad mõrvamised; rõhutab, et tagada tuleb sõna-, ühinemis- ja massiteabevahendite vabadus;

| 119. | tunneb heameelt liidu ja Tuneesia sidemete vastastikuse tugevdamise üle, mis peegeldub tegevuskavas, ning kutsub mõlemat osapoolt üles seda kava vastu võtma; nõuab tungivalt, et riiklik põhiseaduslik assamblee töötaks lõplikult välja rahvusvahelisi inimõiguste lepinguid järgiva demokraatliku põhiseaduse; nõuab vabade ja õiglaste valimiste korraldamist ning märgib kahetsusega, et erakorralist seisukorda on pikendatud; on seisukohal, et kindlalt demokraatlikel väärtustel ja inimõiguste austamisel põhineva ja Tuneesia rahva soovidele vastava põhiseaduse vastuvõtmine, toimiv ja sõltumatu kohtusüsteem ja meedia ning uute valimiste korraldamine on Tuneesia poliitilise ülemineku poole püüdlemise jaoks keskse tähtsusega; tunneb muret ajakirjanike üle peetavate kohtuprotsesside arvu suurenemise pärast Tuneesias; tunneb heameelt asjaolu üle, et põhiseaduse eelnõusse on lisatud konkreetne artikkel lapse õiguste kohta kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooniga, ning soovitab luua sõltumatu mehhanismi selle rakendamise jälgimiseks; |
| --- | --- |

119.

tunneb heameelt liidu ja Tuneesia sidemete vastastikuse tugevdamise üle, mis peegeldub tegevuskavas, ning kutsub mõlemat osapoolt üles seda kava vastu võtma; nõuab tungivalt, et riiklik põhiseaduslik assamblee töötaks lõplikult välja rahvusvahelisi inimõiguste lepinguid järgiva demokraatliku põhiseaduse; nõuab vabade ja õiglaste valimiste korraldamist ning märgib kahetsusega, et erakorralist seisukorda on pikendatud; on seisukohal, et kindlalt demokraatlikel väärtustel ja inimõiguste austamisel põhineva ja Tuneesia rahva soovidele vastava põhiseaduse vastuvõtmine, toimiv ja sõltumatu kohtusüsteem ja meedia ning uute valimiste korraldamine on Tuneesia poliitilise ülemineku poole püüdlemise jaoks keskse tähtsusega; tunneb muret ajakirjanike üle peetavate kohtuprotsesside arvu suurenemise pärast Tuneesias; tunneb heameelt asjaolu üle, et põhiseaduse eelnõusse on lisatud konkreetne artikkel lapse õiguste kohta kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooniga, ning soovitab luua sõltumatu mehhanismi selle rakendamise jälgimiseks;

| 120. | nõuab tungivalt, et Tuneesia põhiseaduslik assamblee viiks lõpule põhiseaduse vastuvõtmise ja korraldaks võimalikult kiiresti valimised, mille üle teostaks järelevalvet sõltumatu kõrgeim valimiskomisjon; on seisukohal, et uue põhiseaduse rakendamine, õigussüsteemi ja meediavaldkonna ümberkujundamine ja ajakirjanduskoodeksi läbivaatamine ning demokraatlike institutsioonide ja kodanikuühiskonna suutlikkuse tugevdamine peaksid olema need prioriteetsed valdkonnad, millest juhindutakse liidupoolse toetuse pakkumisel; |
| --- | --- |

120.

nõuab tungivalt, et Tuneesia põhiseaduslik assamblee viiks lõpule põhiseaduse vastuvõtmise ja korraldaks võimalikult kiiresti valimised, mille üle teostaks järelevalvet sõltumatu kõrgeim valimiskomisjon; on seisukohal, et uue põhiseaduse rakendamine, õigussüsteemi ja meediavaldkonna ümberkujundamine ja ajakirjanduskoodeksi läbivaatamine ning demokraatlike institutsioonide ja kodanikuühiskonna suutlikkuse tugevdamine peaksid olema need prioriteetsed valdkonnad, millest juhindutakse liidupoolse toetuse pakkumisel;

| 121. | kutsub Tuneesiat üles deponeerima viivitamata naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise ÜRO konventsiooni ratifitseerimise dokumendid ja loobuma seega oma viimastest sellealastest reservatsioonidest ning jõustama õigusaktid, millega tagatakse võrdsed õigused ja mittediskrimineerimine, sealhulgas homoseksuaalsuse dekriminaliseerimine; |
| --- | --- |

121.

kutsub Tuneesiat üles deponeerima viivitamata naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise ÜRO konventsiooni ratifitseerimise dokumendid ja loobuma seega oma viimastest sellealastest reservatsioonidest ning jõustama õigusaktid, millega tagatakse võrdsed õigused ja mittediskrimineerimine, sealhulgas homoseksuaalsuse dekriminaliseerimine;

| 122. | tunneb heameelt ELi ja Tuneesia vahel toimuva koostöö tugevdamise üle antava abi kahekordistamise kaudu ning eelkõige asjaolu üle, et seda abi on kasutatud majanduse elavdamiseks, ebasoodsas olevate piirkondade arendamiseks ja kodanikuühiskonna tugevdamiseks; |
| --- | --- |

122.

tunneb heameelt ELi ja Tuneesia vahel toimuva koostöö tugevdamise üle antava abi kahekordistamise kaudu ning eelkõige asjaolu üle, et seda abi on kasutatud majanduse elavdamiseks, ebasoodsas olevate piirkondade arendamiseks ja kodanikuühiskonna tugevdamiseks;

| 123. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles suurendama toetust eri piirkondade avatuse suurendamisele infrastruktuuri arendamise projektide abil ning meetmetele, millega soodustatakse tööhõivet ja eriti noorte tööhõivet, kodanikuühiskonnale piirkondlikul tasandil ning kohtusüsteemi reformimisele eesmärgiga luua õigusriik samal ajal inimõiguseid ja põhivabadusi järgides ning sotsiaalsüsteemi (tervishoid, haridus ja sotsiaalkaitse) reformimisele, pöörates erilist tähelepanu soolistele aspektidele, õiglusele ja haavatavatele lastele; |
| --- | --- |

123.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles suurendama toetust eri piirkondade avatuse suurendamisele infrastruktuuri arendamise projektide abil ning meetmetele, millega soodustatakse tööhõivet ja eriti noorte tööhõivet, kodanikuühiskonnale piirkondlikul tasandil ning kohtusüsteemi reformimisele eesmärgiga luua õigusriik samal ajal inimõiguseid ja põhivabadusi järgides ning sotsiaalsüsteemi (tervishoid, haridus ja sotsiaalkaitse) reformimisele, pöörates erilist tähelepanu soolistele aspektidele, õiglusele ja haavatavatele lastele;

| 124. | peab kahetsusväärseks viivitusi, mis mõjutavad läbirääkimisi, mille eesmärk on allkirjastada Tuneesiaga põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping; |
| --- | --- |

124.

peab kahetsusväärseks viivitusi, mis mõjutavad läbirääkimisi, mille eesmärk on allkirjastada Tuneesiaga põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping;

o

o o

| 125. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikide valitsustele ja parlamentidele, Euronesti parlamentaarsele assambleele, Vahemere Liidu parlamentaarsele assambleele ning Vahemere Liidu peasekretärile. |
| --- | --- |

125.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikide valitsustele ja parlamentidele, Euronesti parlamentaarsele assambleele, Vahemere Liidu parlamentaarsele assambleele ning Vahemere Liidu peasekretärile.

---

(1)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

(2)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 126.

(3)  ELT L 188, 19.7.2011, lk 24.

(4)  ELT L 221, 27.8.2011, lk 5.

(5)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 105.

(6)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 114.

(7)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 26.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0224.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0382.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0274.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0470.

(12)  ELT C 198, 6.7.2011, lk 4.

(13)  ELT C 258 E, 7.9.2013, lk 44.

(14)  ELT C 258 E, 7.9.2013, lk 36.

(15)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 108.

(16)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 137.

(17)  ELT C 165 E, 11.6.2013, lk 48.

(18)  Euroopa Parlamendi 13. juuni 2013. aasta resolutsioon Aserbaidžaani ja Ilgar Mammadovi juhtumi kohta (vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0285).

(19)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0507.

(20)  JOIN(2013)0006.

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/137 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/137

---

P7_TA(2013)0447

Majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2013. aasta prioriteetide rakendamise kohta (2013/2134(INI))

(2016/C 208/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 26. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2012. aasta prioriteetide rakendamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2012. aasta prioriteetide rakendamise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14.–15. märtsi 2013. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14.–15. märtsi 2013. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artiklit 136 koos artikli 121 lõikega 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artiklit 136 koos artikli 121 lõikega 2,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1175/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1175/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1177/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1177/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel (), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel (),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatist 2013. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2012)0750), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatist 2013. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2012)0750),

| — | võttes arvesse oma 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2013. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. veebruari 2013. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2013. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. märtsi 2013. aasta teatist „ELi õiguskaitse tulemustabel – tõhusa õiguskaitse ja majanduskasvu edendamise vahend” (COM(2013)0160), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. märtsi 2013. aasta teatist „ELi õiguskaitse tulemustabel – tõhusa õiguskaitse ja majanduskasvu edendamise vahend” (COM(2013)0160),

| — | võttes arvesse 2013. aasta riigipõhiste soovituste eelnõuga kaasnevat komisjoni 29. mai 2013. aasta teatist „2013. aasta Euroopa poolaasta: riigipõhised soovitused – Euroopa kriisist väljaaitamine” (COM(2013)0350), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aasta riigipõhiste soovituste eelnõuga kaasnevat komisjoni 29. mai 2013. aasta teatist „2013. aasta Euroopa poolaasta: riigipõhised soovitused – Euroopa kriisist väljaaitamine” (COM(2013)0350),

| — | võttes arvesse komisjoni soovitust nõukogu 29. mai 2013. aasta soovituse kohta, mis käsitleb euroalasse kuuluvate liikmesriikide majanduspoliitika üldsuuniste rakendamist (COM(2013)0379), ning komisjoni 29. mai 2013. aasta ettepanekuid üksikutele Euroopa Liidu liikmesriikidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni soovitust nõukogu 29. mai 2013. aasta soovituse kohta, mis käsitleb euroalasse kuuluvate liikmesriikide majanduspoliitika üldsuuniste rakendamist (COM(2013)0379), ning komisjoni 29. mai 2013. aasta ettepanekuid üksikutele Euroopa Liidu liikmesriikidele,

| — | võttes arvesse 2012. aasta uuringut, milles käsitletakse andmeid Euroopa poolaasta protsessi hindamiseks soolise võrdõiguslikkuse vaatenurgast (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. aasta uuringut, milles käsitletakse andmeid Euroopa poolaasta protsessi hindamiseks soolise võrdõiguslikkuse vaatenurgast (10),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0322/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0322/2013),

| A. | arvestades, et majandus-, sotsiaal-, finants- ja riigivõlakriis ei ole veel vaibunud ning tasakaalustatuma, tugevama, stabiilsema ja integreerituma majandus- ja rahaliidu eesmärk on endiselt elluviimise protsessis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et majandus-, sotsiaal-, finants- ja riigivõlakriis ei ole veel vaibunud ning tasakaalustatuma, tugevama, stabiilsema ja integreerituma majandus- ja rahaliidu eesmärk on endiselt elluviimise protsessis;

| B. | võttes arvesse, et euroala riigivõlakriisil on oluline mõju nii eurorahaturule kui ka eurosüsteemi erakorralistele poliitikameetmetele, |
| --- | --- |

B.

võttes arvesse, et euroala riigivõlakriisil on oluline mõju nii eurorahaturule kui ka eurosüsteemi erakorralistele poliitikameetmetele,

| C. | arvestades, et komisjoni riigipõhised soovitused sisaldavad kasulikke ja üksikasjalikke tõekspidamisi, kuid vajavad üldiselt mõningate liikmesriikide jaoks täpsustamist ja täiustamist, eelkõige poliitiliste ettekirjutuste tasakaalu seisukohalt poliitikavaldkondade vahel; arvestades, et riiklike reformiprogrammide hindamise ja riigipõhiste soovituste täitmise kontrollimise metoodikat saaks veel parandada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni riigipõhised soovitused sisaldavad kasulikke ja üksikasjalikke tõekspidamisi, kuid vajavad üldiselt mõningate liikmesriikide jaoks täpsustamist ja täiustamist, eelkõige poliitiliste ettekirjutuste tasakaalu seisukohalt poliitikavaldkondade vahel; arvestades, et riiklike reformiprogrammide hindamise ja riigipõhiste soovituste täitmise kontrollimise metoodikat saaks veel parandada;

| D. | arvestades, et VKE jäävad euroala majanduse selgrooks, moodustades üle 98 % kõigist euroala ettevõtetest, andes tööd umbes kolmveerandile euroala töötajatest ja luues umbes 60 % lisandväärtusest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et VKE jäävad euroala majanduse selgrooks, moodustades üle 98 % kõigist euroala ettevõtetest, andes tööd umbes kolmveerandile euroala töötajatest ja luues umbes 60 % lisandväärtusest;

| E. | arvestades, et Euroopa poolaasta rakendamisel on tähtis kaitsta sotsiaalpartnerite rolli ja austada eri riiklikke palgakujundamise tavasid ja institutsioone; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa poolaasta rakendamisel on tähtis kaitsta sotsiaalpartnerite rolli ja austada eri riiklikke palgakujundamise tavasid ja institutsioone;

| F. | arvestades, et paljudes valdkondades on vaja kiireid meetmeid, muu hulgas taastada laenud reaalmajandusele ja VKEle, mis hõlmab alternatiivsete rahastamisvõimaluste loomist, et muuta ettevõtluskeskkond konkurentsivõimelisemaks, võidelda maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise vastu, taastada riigi rahanduse jätkusuutlikkus ning leida tõhusaid lahendusi tööpuudusele Euroopas, luues seeläbi täielikult integreeritud tööturu ja tugevdades oluliselt majandus- ja rahaliidu sotsiaalset mõõdet; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et paljudes valdkondades on vaja kiireid meetmeid, muu hulgas taastada laenud reaalmajandusele ja VKEle, mis hõlmab alternatiivsete rahastamisvõimaluste loomist, et muuta ettevõtluskeskkond konkurentsivõimelisemaks, võidelda maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise vastu, taastada riigi rahanduse jätkusuutlikkus ning leida tõhusaid lahendusi tööpuudusele Euroopas, luues seeläbi täielikult integreeritud tööturu ja tugevdades oluliselt majandus- ja rahaliidu sotsiaalset mõõdet;

| G. | arvestades, et Euroopa poolaasta majandusjuhtimise demokraatlik legitiimsus nõuab nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil parlamendi eesõiguste ja komisjoni õiguste, nagu need on sätestatud aluslepingutes ja Euroopa õigusaktides, tegelikku ja tõelist kaitset üha laieneva deparlamentiseeruva ja valitsustevahelise majanduspoliitika kultuuri vastu ELis ja euroalal; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa poolaasta majandusjuhtimise demokraatlik legitiimsus nõuab nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil parlamendi eesõiguste ja komisjoni õiguste, nagu need on sätestatud aluslepingutes ja Euroopa õigusaktides, tegelikku ja tõelist kaitset üha laieneva deparlamentiseeruva ja valitsustevahelise majanduspoliitika kultuuri vastu ELis ja euroalal;

| H. | arvestades, et kriisi sotsiaalse mõju hindamisse kohapeal on väga oluline kaasata sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, et võtta asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kriisi sotsiaalse mõju hindamisse kohapeal on väga oluline kaasata sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, et võtta asjakohaseid meetmeid;

| I. | arvestades, et kuna teise majanduse juhtimise paketiga kehtestatud uued sätted on juba jõustunud, on riigipõhiste soovituste tähtsus kasvanud, ja kuna riiklikud reformikavad ja stabiilsusprogrammid peavad olema nendega kooskõlas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kuna teise majanduse juhtimise paketiga kehtestatud uued sätted on juba jõustunud, on riigipõhiste soovituste tähtsus kasvanud, ja kuna riiklikud reformikavad ja stabiilsusprogrammid peavad olema nendega kooskõlas;

| J. | arvestades, et vaatamata sellele, et liikmesriigid, kelle suhtes rakendatakse rahalisi abiprogramme, järgivad soovitusi rangelt, on ülejäänud liikmesriikides eelmiste riigipõhiste soovituste täitmise tase madal; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vaatamata sellele, et liikmesriigid, kelle suhtes rakendatakse rahalisi abiprogramme, järgivad soovitusi rangelt, on ülejäänud liikmesriikides eelmiste riigipõhiste soovituste täitmise tase madal;

| K. | arvestades, et teine majanduse juhtimise pakett seab ühenduse meetodi raames eeskirjad liikmesriikidele, kellel on seoses finantsstabiilsusega tõsised raskused või taoliste raskuste oht; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et teine majanduse juhtimise pakett seab ühenduse meetodi raames eeskirjad liikmesriikidele, kellel on seoses finantsstabiilsusega tõsised raskused või taoliste raskuste oht;

| L. | arvestades, et tuleb kindlustada ühtne turg ja ELi ühtekuuluvus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tuleb kindlustada ühtne turg ja ELi ühtekuuluvus;

| M. | arvestades, et uus tehnoloogia pakub nii tööandjatele kui ka töötajatele uusi võimalusi töö korraldamiseks selliselt, et paremini ühitada töö- ja eraelu, mis omakorda suurendab naiste kaasatust tööturul; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et uus tehnoloogia pakub nii tööandjatele kui ka töötajatele uusi võimalusi töö korraldamiseks selliselt, et paremini ühitada töö- ja eraelu, mis omakorda suurendab naiste kaasatust tööturul;

| N. | arvestades, et 17. septembril 2013 toimus parlamendi majandus- ja rahanduskomisjonis riikide parlamentide esindajate osavõtul koosolek, kus arutati nõukogu poolt heakskiidetud riigipõhiste soovituste rakendamist, et võtta rohkem arvesse nende mõjusust ja potentsiaalset ülekanduvat mõju ELis; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 17. septembril 2013 toimus parlamendi majandus- ja rahanduskomisjonis riikide parlamentide esindajate osavõtul koosolek, kus arutati nõukogu poolt heakskiidetud riigipõhiste soovituste rakendamist, et võtta rohkem arvesse nende mõjusust ja potentsiaalset ülekanduvat mõju ELis;

| 1. | väljendab heameelt komisjoni riigispetsiifiliste soovituste üle, mille nõukogu heaks kiitis; märgib, et need vajavad veel täiendamist; peab tervitatavaks asjaolu, et need soovitused on eelmistest versioonidest üksikasjalikumad ja annavad parema ülevaate liikmesriikide püüdlikkusest varem võetud kohustuste täitmisel; kiidab heaks komisjoni avalduse, et edukuse tagamiseks ei pea poliitikameetmed olema üksnes hästi kavandatud, vaid neil peab olema ka poliitiline ja sotsiaalne toetus ning et Euroopa ja liikmesriigid vajavad peale eelarve konsolideerimise ka struktuurireforme, mille tulemuseks oleks tegelik, jätkusuutlik ja sotsiaalselt tasakaalustatud majanduskasv, jätkusuutlik tööhõive ja suurem konkurentsivõime, samas kui lubamatult kõrge tööpuuduse ja eelkõige noorte tööpuudusega tegelemiseks tuleks võtta konkreetsemaid ja kiireid meetmeid; palub komisjonil sellega seoses jälgida kõikide liikmesriikide aruannete vastavust strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidele, eelkõige seoses vaesuse vähendamise ja tööhõivega, ning tähelepanelikult jälgida poliitikasuundade omavahelist seotust ja sõltuvust; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt komisjoni riigispetsiifiliste soovituste üle, mille nõukogu heaks kiitis; märgib, et need vajavad veel täiendamist; peab tervitatavaks asjaolu, et need soovitused on eelmistest versioonidest üksikasjalikumad ja annavad parema ülevaate liikmesriikide püüdlikkusest varem võetud kohustuste täitmisel; kiidab heaks komisjoni avalduse, et edukuse tagamiseks ei pea poliitikameetmed olema üksnes hästi kavandatud, vaid neil peab olema ka poliitiline ja sotsiaalne toetus ning et Euroopa ja liikmesriigid vajavad peale eelarve konsolideerimise ka struktuurireforme, mille tulemuseks oleks tegelik, jätkusuutlik ja sotsiaalselt tasakaalustatud majanduskasv, jätkusuutlik tööhõive ja suurem konkurentsivõime, samas kui lubamatult kõrge tööpuuduse ja eelkõige noorte tööpuudusega tegelemiseks tuleks võtta konkreetsemaid ja kiireid meetmeid; palub komisjonil sellega seoses jälgida kõikide liikmesriikide aruannete vastavust strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidele, eelkõige seoses vaesuse vähendamise ja tööhõivega, ning tähelepanelikult jälgida poliitikasuundade omavahelist seotust ja sõltuvust;

| 2. | tunneb heameelt mitme liikmesriigi saavutuste üle, mis võimaldasid nende eelarvepuudujäägi menetlused lõpetada; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt mitme liikmesriigi saavutuste üle, mis võimaldasid nende eelarvepuudujäägi menetlused lõpetada;

| 3. | kiidab heaks komisjoni avalduse, et eelarve puudujäägiga riigid peavad suurendama oma konkurentsivõimet ja et eelarve ülejäägiga riigid peavad võimaluse korral suurendama proportsionaalselt ja kestlikult oma nõudlust, et aidata kaasa euroala stabiilsusele ja majanduskasvule; |
| --- | --- |

3.

kiidab heaks komisjoni avalduse, et eelarve puudujäägiga riigid peavad suurendama oma konkurentsivõimet ja et eelarve ülejäägiga riigid peavad võimaluse korral suurendama proportsionaalselt ja kestlikult oma nõudlust, et aidata kaasa euroala stabiilsusele ja majanduskasvule;

| 4. | usub, et ELi majandusel tervikuna on vaja suurendada oma konkurentsivõimet maailmamajanduses, eelkõige toote- ja teenusteturul konkurentsivõimet suurendades, et parandada tootlikkust ja alandada hindu, hoides selleks tööjõukulud tootlusega vastavuses; rõhutab, et EL ei saa ainult kulude põhjal konkureerida, vaid peab ka enam investeerima teadusuuringutesse ja arendustegevusse, haridusse ja oskustesse ning ressursitõhususse; |
| --- | --- |

4.

usub, et ELi majandusel tervikuna on vaja suurendada oma konkurentsivõimet maailmamajanduses, eelkõige toote- ja teenusteturul konkurentsivõimet suurendades, et parandada tootlikkust ja alandada hindu, hoides selleks tööjõukulud tootlusega vastavuses; rõhutab, et EL ei saa ainult kulude põhjal konkureerida, vaid peab ka enam investeerima teadusuuringutesse ja arendustegevusse, haridusse ja oskustesse ning ressursitõhususse;

| 5. | peab tervitatavaks asjaolu, et komisjon ja nõukogu püüavad vältida riigipõhiste soovituste ühetaolist käsitust ning seeläbi tagada, et soovitused oleksid viimistletud vastavalt riikide eripärale ja vastaksid asjakohase liikmesriigi nõuetele, jäädes samas keskendunuks majanduskasvu parandavatele poliitikasuundadele ja fiskaalstabiilsusele; palub liikmesriikidel hinnata majandus- ja struktuurireformi kavade sotsiaalset mõju ning tagada nende rakendamise tegelik hindamine, et saavutada tõhusam poliitikavaldkondade vaheline kooskõlastamine ja täpsustamine; |
| --- | --- |

5.

peab tervitatavaks asjaolu, et komisjon ja nõukogu püüavad vältida riigipõhiste soovituste ühetaolist käsitust ning seeläbi tagada, et soovitused oleksid viimistletud vastavalt riikide eripärale ja vastaksid asjakohase liikmesriigi nõuetele, jäädes samas keskendunuks majanduskasvu parandavatele poliitikasuundadele ja fiskaalstabiilsusele; palub liikmesriikidel hinnata majandus- ja struktuurireformi kavade sotsiaalset mõju ning tagada nende rakendamise tegelik hindamine, et saavutada tõhusam poliitikavaldkondade vaheline kooskõlastamine ja täpsustamine;

| 6. | juhib tähelepanu sellele, et riigid ja finantsasutused ilmutavad madala majanduskasvu tingimustes püsivat haavatavust; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu sellele, et riigid ja finantsasutused ilmutavad madala majanduskasvu tingimustes püsivat haavatavust;

| 7. | juhib tähelepanu asjaolule, et komisjon on tuvastanud võrreldes eelmiste aastatega olulise edasimineku ainult 15 % puhul umbes 400 riigipõhisest soovitusest; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu asjaolule, et komisjon on tuvastanud võrreldes eelmiste aastatega olulise edasimineku ainult 15 % puhul umbes 400 riigipõhisest soovitusest;

| 8. | tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjoni soovitused ei ole suunatud üksnes liikmesriikidele, vaid ka euroalale tervikuna; leiab, et liikmesriikidele antud soovitustes peab enam arvestama, ELi liikmesriikide majanduse vastastikuse sõltuvusega, eelkõige euroalal, ning kogu häiremehhanismi aruandes sisalduva asjakohase teabega; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjoni soovitused ei ole suunatud üksnes liikmesriikidele, vaid ka euroalale tervikuna; leiab, et liikmesriikidele antud soovitustes peab enam arvestama, ELi liikmesriikide majanduse vastastikuse sõltuvusega, eelkõige euroalal, ning kogu häiremehhanismi aruandes sisalduva asjakohase teabega;

| 9. | rõhutab riigipõhiste soovituste jälgimise ja rakendamise, mitmepoolse järelevalve, kogemuste ja parimate tavade vahetamise ja vastastikuse hindamise tähtsust; |
| --- | --- |

9.

rõhutab riigipõhiste soovituste jälgimise ja rakendamise, mitmepoolse järelevalve, kogemuste ja parimate tavade vahetamise ja vastastikuse hindamise tähtsust;

| 10. | kutsub üles põhjalikumalt uurima, mis põhjustab ühisraha toimimisest tulenevat suurt ja nähtavat erinevuse suurenemist liikmesriikide konkurentsivõimes, eelarve konsolideerimises ja majandustulemustes, eriti aga ühise poliitika asümmeetrilist mõju; |
| --- | --- |

10.

kutsub üles põhjalikumalt uurima, mis põhjustab ühisraha toimimisest tulenevat suurt ja nähtavat erinevuse suurenemist liikmesriikide konkurentsivõimes, eelarve konsolideerimises ja majandustulemustes, eriti aga ühise poliitika asümmeetrilist mõju;

| 11. | kutsub üles arukalt tõlgendama „aeglase taastumise” kasvunäitajaid ja soovitab vaadata lähemalt, kui jätkusuutlik on eeskätt kaubanduses, jooksevkonto olukorras ja eelarve puudujäägis toimunud paranemine ja struktuurireformide edenemine; nõuab majandusprognooside kvaliteedi täpsemat kontrollimist, kuna komisjoni eelmisi prognoose on tulnud rohkem kui pooltel juhtudel vähendada; rõhutab vajadust kavandada abiprogrammid pigem konservatiivsete kui optimistlike eelduste ja stsenaariumite alusel, et vältida ennasthävitavaid ja protsüklilisi mõjusid; |
| --- | --- |

11.

kutsub üles arukalt tõlgendama „aeglase taastumise” kasvunäitajaid ja soovitab vaadata lähemalt, kui jätkusuutlik on eeskätt kaubanduses, jooksevkonto olukorras ja eelarve puudujäägis toimunud paranemine ja struktuurireformide edenemine; nõuab majandusprognooside kvaliteedi täpsemat kontrollimist, kuna komisjoni eelmisi prognoose on tulnud rohkem kui pooltel juhtudel vähendada; rõhutab vajadust kavandada abiprogrammid pigem konservatiivsete kui optimistlike eelduste ja stsenaariumite alusel, et vältida ennasthävitavaid ja protsüklilisi mõjusid;

| 12. | nõuab tungivalt, et komisjon viiks strateegia „Euroopa 2020” riiklikud eesmärgid sisse liikmesriikidele makromajanduslike kohandamisprogrammide raames tehtud soovitustesse ning võtaks nende soovituste täitmise puhul nõuetekohaselt arvesse nimetatud kohandamisprogrammidest põhjustatud piiranguid; nõuab ka nende programmide demokraatliku õiguspärasuse edendamist ja soodustamist; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et komisjon viiks strateegia „Euroopa 2020” riiklikud eesmärgid sisse liikmesriikidele makromajanduslike kohandamisprogrammide raames tehtud soovitustesse ning võtaks nende soovituste täitmise puhul nõuetekohaselt arvesse nimetatud kohandamisprogrammidest põhjustatud piiranguid; nõuab ka nende programmide demokraatliku õiguspärasuse edendamist ja soodustamist;

| 13. | väljendab heameelt asjaolu üle, et mitu liikmesriiki on esitanud strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamise kohta eduaruande ning et mõnel juhul on liikmesriigid kirjeldanud eesmärkide saavutamisega seotud konkreetseid projekte; kutsub kõiki liikmesriike üles lisama selliseid aruandeid 2014. aasta Euroopa poolaasta raames esitatavatele aruannetele; avaldab kahetsust, et komisjon ei ole esitanud strateegia „Euroopa 2020” eduaruannet; palub komisjonil esitada kõnealune aruanne igal aastal; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt asjaolu üle, et mitu liikmesriiki on esitanud strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamise kohta eduaruande ning et mõnel juhul on liikmesriigid kirjeldanud eesmärkide saavutamisega seotud konkreetseid projekte; kutsub kõiki liikmesriike üles lisama selliseid aruandeid 2014. aasta Euroopa poolaasta raames esitatavatele aruannetele; avaldab kahetsust, et komisjon ei ole esitanud strateegia „Euroopa 2020” eduaruannet; palub komisjonil esitada kõnealune aruanne igal aastal;

| 14. | avaldab kahetsust, et ükski riigipõhine soovitus ei käsitle tööjõu maksustamise mõju pikaajalistele investeeringutele ja töökohtade loomisele; |
| --- | --- |

14.

avaldab kahetsust, et ükski riigipõhine soovitus ei käsitle tööjõu maksustamise mõju pikaajalistele investeeringutele ja töökohtade loomisele;

| 15. | kiidab heaks komisjoni avalduse, et Euroopa konkurentsivõime ei saa põhineda ega põhine üksnes kuludel; märgib ka, et oluline on suurendada tootlikkust, sh kapitali, ressursside ja energia tootlikkust, sotsiaalset kaasatust, investeeringuid haridusse ja elukestvasse õppesse, teadusuuringutesse, innovatsiooni ja ressursitõhususse kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega; julgustab tegema täiendavaid edusamme strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide täitmisel, eelkõige tööhõive valdkonnas; nõuab, et eespool mainitu kajastuks piisavalt eelarve puudujäägiga riikide riigipõhistes soovitustes, sest tegemist on liikmesriikidega, mis vajavad hädasti konkurentsivõime tõusu; |
| --- | --- |

15.

kiidab heaks komisjoni avalduse, et Euroopa konkurentsivõime ei saa põhineda ega põhine üksnes kuludel; märgib ka, et oluline on suurendada tootlikkust, sh kapitali, ressursside ja energia tootlikkust, sotsiaalset kaasatust, investeeringuid haridusse ja elukestvasse õppesse, teadusuuringutesse, innovatsiooni ja ressursitõhususse kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega; julgustab tegema täiendavaid edusamme strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide täitmisel, eelkõige tööhõive valdkonnas; nõuab, et eespool mainitu kajastuks piisavalt eelarve puudujäägiga riikide riigipõhistes soovitustes, sest tegemist on liikmesriikidega, mis vajavad hädasti konkurentsivõime tõusu;

| 16. | kiidab heaks komisjoni riigipõhised soovitused keskkonnamaksude valdkonnas ja uute töökohtade loomise potentsiaali ning palub komisjonil seda järgmises iga-aastases majanduskasvu analüüsis arvesse võtta; rõhutab, et keskkonnamaksude kasutamisel tööjõu maksustamise asemel on positiivne mõju eelarvele, tööhõivele, ühiskonnale ja keskkonnale; |
| --- | --- |

16.

kiidab heaks komisjoni riigipõhised soovitused keskkonnamaksude valdkonnas ja uute töökohtade loomise potentsiaali ning palub komisjonil seda järgmises iga-aastases majanduskasvu analüüsis arvesse võtta; rõhutab, et keskkonnamaksude kasutamisel tööjõu maksustamise asemel on positiivne mõju eelarvele, tööhõivele, ühiskonnale ja keskkonnale;

| 17. | avaldab kahetsust, et 2012. aasta juunis sõlmitud 120 miljardi euro suuruse majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkulepet, 2012. aasta novembris algatatud projektivõlakirjade algatust ja Euroopa Investeerimispanga 180 miljardi euro suurust lisainvesteeringut on rakendatud viivitustega; kutsub nõukogu ja komisjoni üles uurima ja kiiresti kõrvaldama takistusi, mis tõkestavad nende algatuste täismahus elluviimist; |
| --- | --- |

17.

avaldab kahetsust, et 2012. aasta juunis sõlmitud 120 miljardi euro suuruse majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkulepet, 2012. aasta novembris algatatud projektivõlakirjade algatust ja Euroopa Investeerimispanga 180 miljardi euro suurust lisainvesteeringut on rakendatud viivitustega; kutsub nõukogu ja komisjoni üles uurima ja kiiresti kõrvaldama takistusi, mis tõkestavad nende algatuste täismahus elluviimist;

| 18. | kutsub komisjoni üles kiiremas korras esitama seadusandlikke ettepanekuid, et luua ELi poolaasta raames tõeline lähenemisprotsess, mis põhineb strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidel ja hõlmab stiimuleid (nt lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend), mis aitaksid liikmesriikidel viia ellu struktuurireforme, ning ühendusemeetodil põhineva majanduspoliitika eelnevat kooskõlastamist puudutavad sätteid; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles kiiremas korras esitama seadusandlikke ettepanekuid, et luua ELi poolaasta raames tõeline lähenemisprotsess, mis põhineb strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidel ja hõlmab stiimuleid (nt lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend), mis aitaksid liikmesriikidel viia ellu struktuurireforme, ning ühendusemeetodil põhineva majanduspoliitika eelnevat kooskõlastamist puudutavad sätteid;

| 19. | palub komisjonil lisada lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi rakendusalasse rahaline toetus struktuurireformidele valdkondades, mis takistavad majanduse dünaamilisust ja tõhusust; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil lisada lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi rakendusalasse rahaline toetus struktuurireformidele valdkondades, mis takistavad majanduse dünaamilisust ja tõhusust;

| 20. | tunneb heameelt, et komisjon kasutab paindlikkust, mida pakub täiendatud stabiilsuse ja majanduskasvu pakt, et pikendada ülemäärase puudujäägi parandamise seitsme menetluse tähtaegu; on seisukohal, et see pikendus muudab vajalike struktuurireformide elluviimise nende riikide jaoks kergemaks; kutsub komisjoni ja nõukogu üles tagama, et eelarve kohandamiskava sisu ja ajakava kohandatakse iga riigi eripärale ning et need hõlmavad eelkõige puudujäägiga riikide puhul eelpool mainitud paindlikkust ja Euroopa struktuuri ja investeerimisfondide täielikku kasutamist, kindlaid ja jätkusuutlikke struktuurireforme ja konkurentsivõime tõstmiseks hädavajalike investeeringute tuvastamist (eeskätt riigipõhistes soovitustes); tunneb heameelt komisjoni avalduse üle, et komisjon üritab juba käesoleva aasta eelarve täitmise hindamises ja 2014. aasta riigieelarvete analüüsis arvesse võtta teatud tingimustel, eelkõige stabiilsuse ja majanduskasvu pakti ennetavatest osadest lähtudes, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suhtes tõestatud mõjuga ühekordseid avalikke investeerimisprogramme, pidades samas täielikult kinni ELi eelarvealase järelevalve raamistikust; ootab konkreetset tegevusraamistikku käsitlevat teatist, mille komisjon teise majanduse juhtimise paketile lisatud avalduse kohaselt peatselt Euroopa Parlamendile esitab; |
| --- | --- |

20.

tunneb heameelt, et komisjon kasutab paindlikkust, mida pakub täiendatud stabiilsuse ja majanduskasvu pakt, et pikendada ülemäärase puudujäägi parandamise seitsme menetluse tähtaegu; on seisukohal, et see pikendus muudab vajalike struktuurireformide elluviimise nende riikide jaoks kergemaks; kutsub komisjoni ja nõukogu üles tagama, et eelarve kohandamiskava sisu ja ajakava kohandatakse iga riigi eripärale ning et need hõlmavad eelkõige puudujäägiga riikide puhul eelpool mainitud paindlikkust ja Euroopa struktuuri ja investeerimisfondide täielikku kasutamist, kindlaid ja jätkusuutlikke struktuurireforme ja konkurentsivõime tõstmiseks hädavajalike investeeringute tuvastamist (eeskätt riigipõhistes soovitustes); tunneb heameelt komisjoni avalduse üle, et komisjon üritab juba käesoleva aasta eelarve täitmise hindamises ja 2014. aasta riigieelarvete analüüsis arvesse võtta teatud tingimustel, eelkõige stabiilsuse ja majanduskasvu pakti ennetavatest osadest lähtudes, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse suhtes tõestatud mõjuga ühekordseid avalikke investeerimisprogramme, pidades samas täielikult kinni ELi eelarvealase järelevalve raamistikust; ootab konkreetset tegevusraamistikku käsitlevat teatist, mille komisjon teise majanduse juhtimise paketile lisatud avalduse kohaselt peatselt Euroopa Parlamendile esitab;

| 21. | võtab teadmiseks komisjoni poolt määruse (EL) nr 473/2013 raames suunistena vastu võetud teatise euroala liikmesriikide esialgsete eelarvekavade ja riigivõlakirjade emiteerimist käsitlevate aruannete ühtlustatud raamistiku kohta; ootab kavandatud majanduslikku arutelu komisjoniga nende suuniste sisu üle; |
| --- | --- |

21.

võtab teadmiseks komisjoni poolt määruse (EL) nr 473/2013 raames suunistena vastu võetud teatise euroala liikmesriikide esialgsete eelarvekavade ja riigivõlakirjade emiteerimist käsitlevate aruannete ühtlustatud raamistiku kohta; ootab kavandatud majanduslikku arutelu komisjoniga nende suuniste sisu üle;

| 22. | tunneb heameelt, et kaasatud on aruandlussuunised selle kohta, kuidas esialgsetes eelarvekavades sisalduvad meetmed peaksid aitama täita riigipõhiseid soovitusi ja strateegias „Euroopa 2020” määratletud eesmärke, ning aruandlussuunised peamiste kulu- ja tulumeetmete eeldatava jaotusliku mõju kohta ning üksikasjad valitsemissektori üldkulude kohta valdkondade lõikes; märgib, et sellised suunised hõlbustavad strateegia „Euroopa 2020” riiklike eesmärkide saavutamiseks võetud eelarvemeetmete jälgimist; |
| --- | --- |

22.

tunneb heameelt, et kaasatud on aruandlussuunised selle kohta, kuidas esialgsetes eelarvekavades sisalduvad meetmed peaksid aitama täita riigipõhiseid soovitusi ja strateegias „Euroopa 2020” määratletud eesmärke, ning aruandlussuunised peamiste kulu- ja tulumeetmete eeldatava jaotusliku mõju kohta ning üksikasjad valitsemissektori üldkulude kohta valdkondade lõikes; märgib, et sellised suunised hõlbustavad strateegia „Euroopa 2020” riiklike eesmärkide saavutamiseks võetud eelarvemeetmete jälgimist;

| 23. | ootab, et vastavalt teise majanduse juhtimise paketi tulemusena saavutatud kokkuleppele avaldatakse peatselt komisjoni ja liikmesriikide parameetrid ja metoodilised võrdlusalused, sh nende makromajanduslike väljavaadete aluseks olevad fiskaalkordajate prognoosid; |
| --- | --- |

23.

ootab, et vastavalt teise majanduse juhtimise paketi tulemusena saavutatud kokkuleppele avaldatakse peatselt komisjoni ja liikmesriikide parameetrid ja metoodilised võrdlusalused, sh nende makromajanduslike väljavaadete aluseks olevad fiskaalkordajate prognoosid;

| 24. | võtab teadmiseks, et hiljutised palkadega seotud muutused eelarve ülejäägiga riikides aitavad säilitada nõudlust ja neil on ka positiivne ülekanduv mõju mujal ELis; peab tervitatavaks komisjoni avaldust, mille kohaselt piisavat eelarveruumi omavatel ülejäägiga riikidel on oma osa käesoleva kriisi ületamisel, muu hulgas maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise ning palkade suurendamise kaudu, et ergutada jätkusuutlikku riigisisest nõudlust, võttes samas arvesse rahvusvahelist konkurentsi; ülejäägiga riigid võiksid oma ostujõu abil edendada ka uusi majanduskasvu soodustavaid investeerimisvõimalusi, investeerides eelkõige haridusse, teadus- ja arendustegevusse ja arengusse, energiasse ja taristusse, moderniseerida oma tervishoiu- ja pensionisüsteeme ning avada oma teenuste sektor; rõhutab selliste meetmete võimaliku positiivse kõrvalmõju tähtsust kogu ELis, eriti, kui neid rakendatakse liidu kõige suuremate riikide majanduses; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks, et hiljutised palkadega seotud muutused eelarve ülejäägiga riikides aitavad säilitada nõudlust ja neil on ka positiivne ülekanduv mõju mujal ELis; peab tervitatavaks komisjoni avaldust, mille kohaselt piisavat eelarveruumi omavatel ülejäägiga riikidel on oma osa käesoleva kriisi ületamisel, muu hulgas maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise ning palkade suurendamise kaudu, et ergutada jätkusuutlikku riigisisest nõudlust, võttes samas arvesse rahvusvahelist konkurentsi; ülejäägiga riigid võiksid oma ostujõu abil edendada ka uusi majanduskasvu soodustavaid investeerimisvõimalusi, investeerides eelkõige haridusse, teadus- ja arendustegevusse ja arengusse, energiasse ja taristusse, moderniseerida oma tervishoiu- ja pensionisüsteeme ning avada oma teenuste sektor; rõhutab selliste meetmete võimaliku positiivse kõrvalmõju tähtsust kogu ELis, eriti, kui neid rakendatakse liidu kõige suuremate riikide majanduses;

| 25. | nõuab tungivalt, et komisjon arendaks välja tõelise Euroopa tööstuspoliitika, mis põhineks suurendatud konkurentsivõimel ja innovatsioonil, keskenduks Euroopa tööstuse konkurentsivõime taastamisele ja sellise poliitika vähendamisele, mis põhjustab ettevõtete üleviimist väljapoole ELi; nõuab ka tungivalt, et komisjon töötaks välja sidusa Euroopa väliskaubanduspoliitika; usub, et Euroopa saab tagada majanduskasvu, töökohad, tarbijakaitse, rahvusvahelistest ja Euroopa õigus- ja inimõigusnormidest kinnipidamise ja mitmete liikmesriikide jaoks soovitatava progressiivse ressursside ümberjaotuse suletud sektoritest avatud sektoritesse üksnes siis, kui ta suudab üleilmastumisega targalt suhestuda; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt, et komisjon arendaks välja tõelise Euroopa tööstuspoliitika, mis põhineks suurendatud konkurentsivõimel ja innovatsioonil, keskenduks Euroopa tööstuse konkurentsivõime taastamisele ja sellise poliitika vähendamisele, mis põhjustab ettevõtete üleviimist väljapoole ELi; nõuab ka tungivalt, et komisjon töötaks välja sidusa Euroopa väliskaubanduspoliitika; usub, et Euroopa saab tagada majanduskasvu, töökohad, tarbijakaitse, rahvusvahelistest ja Euroopa õigus- ja inimõigusnormidest kinnipidamise ja mitmete liikmesriikide jaoks soovitatava progressiivse ressursside ümberjaotuse suletud sektoritest avatud sektoritesse üksnes siis, kui ta suudab üleilmastumisega targalt suhestuda;

| 26. | kiidab heaks komisjoni avalduse, et liikmesriikide ja ELi võetud rahalise toetuse meetmetes tuleks pöörata rohkem tähelepanu reformide jaotuslikule mõjule, ja palub komisjonil uute soovitatud reformide lühi- ja pikaajalist mõju eelnevalt põhjalikult hinnata ning teha eelnevatest soovitustest kõik asjakohased järeldused, sealhulgas nendest, mis anti liikmesriikidele finantsabiprogrammide raames; |
| --- | --- |

26.

kiidab heaks komisjoni avalduse, et liikmesriikide ja ELi võetud rahalise toetuse meetmetes tuleks pöörata rohkem tähelepanu reformide jaotuslikule mõjule, ja palub komisjonil uute soovitatud reformide lühi- ja pikaajalist mõju eelnevalt põhjalikult hinnata ning teha eelnevatest soovitustest kõik asjakohased järeldused, sealhulgas nendest, mis anti liikmesriikidele finantsabiprogrammide raames;

| 27. | kutsub komisjoni üles esitama seadusandlikke ettepanekuid majandus- ja rahaliidu lõpuleviimiseks nagu on soovitatud parlamendi 20. novembri 2012. aasta resolutsioonis pealkirjaga „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas”; nõuab tungivalt, et komisjon looks sel eesmärgil majandus- ja rahaliidu sotsiaalset mõõdet käsitleva eraldiseisva tulemustabeli; teeb ettepaneku, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluses sätestatud põhjalikel läbivaatamistel võiks korrapäraselt tööhõive- ja sotsiaalpoliitika läbi vaadata, et tuvastada poliitika, mis maandab sotsiaalprobleeme ja parandab tööhõivet; usub, et niisugune parandatud seiresüsteem aitaks poliitikat tulemuslikumalt koordineerida, et tuvastada ja lahendada õigeaegselt suuremad probleemid ning integreerida tööhõive ja sotsiaalvaldkonnaga seotud probleemid üldise poliitilise maastikuga; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles esitama seadusandlikke ettepanekuid majandus- ja rahaliidu lõpuleviimiseks nagu on soovitatud parlamendi 20. novembri 2012. aasta resolutsioonis pealkirjaga „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas”; nõuab tungivalt, et komisjon looks sel eesmärgil majandus- ja rahaliidu sotsiaalset mõõdet käsitleva eraldiseisva tulemustabeli; teeb ettepaneku, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluses sätestatud põhjalikel läbivaatamistel võiks korrapäraselt tööhõive- ja sotsiaalpoliitika läbi vaadata, et tuvastada poliitika, mis maandab sotsiaalprobleeme ja parandab tööhõivet; usub, et niisugune parandatud seiresüsteem aitaks poliitikat tulemuslikumalt koordineerida, et tuvastada ja lahendada õigeaegselt suuremad probleemid ning integreerida tööhõive ja sotsiaalvaldkonnaga seotud probleemid üldise poliitilise maastikuga;

| 28. | on nõus, et lisaks struktuurireformidele ja riikide rahanduse konsolideerimisele on euroala stabiliseerimisele otsustavalt kaasa aidanud ka Euroopa Keskpanga tegevus; tunnistab, et see tegevus on väärtpaberituruprogrammi kaudu aidanud vähendada mõne liikmesriigi jätkusuutmatult suuri rahastamiskulusid ja pakkunud rahapoliitiliste otsetehingute kaudu riigivõlaturgude likviidsuskaitset, vältides pangandussektori kokkulangemist, aidates lõigata läbi sidemed pankade ja riigi võlakohustuste vahel ja vähendades ajutiselt riskimarginaale; leiab siiski, et paljude liikmesriikide jätkusuutliku majanduskasvu puudumine ja kõrged (ning siiani kasvavad) erasektori ja riigivõlad tähendavad, et vaja on hoolikalt planeeritud finantsvõimenduse vähendamise protsessi; nõustub komisjoniga, et pangandussektori seisukorra parandamine peab jääma prioriteediks; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on moodustanud vastavalt teise majanduse juhtimise paketile lisatud avalduses parlamendi ees võetud kohustusele kõrgetasemelise töörühma, mida juhib Gertrude Tumpel-Gugerell, et süvendada analüüsi riigi võlakirjade emiteerimise osalise asendamise kohta ühise emiteerimisega võlalunastamisfondi ja euroala võlakirjade kujul, ning seda põhjalikult hinnata, kaaludes eri võimaluste häid ja halbu külgi; ootab kõrgetasemelise töörühma aruannet; |
| --- | --- |

28.

on nõus, et lisaks struktuurireformidele ja riikide rahanduse konsolideerimisele on euroala stabiliseerimisele otsustavalt kaasa aidanud ka Euroopa Keskpanga tegevus; tunnistab, et see tegevus on väärtpaberituruprogrammi kaudu aidanud vähendada mõne liikmesriigi jätkusuutmatult suuri rahastamiskulusid ja pakkunud rahapoliitiliste otsetehingute kaudu riigivõlaturgude likviidsuskaitset, vältides pangandussektori kokkulangemist, aidates lõigata läbi sidemed pankade ja riigi võlakohustuste vahel ja vähendades ajutiselt riskimarginaale; leiab siiski, et paljude liikmesriikide jätkusuutliku majanduskasvu puudumine ja kõrged (ning siiani kasvavad) erasektori ja riigivõlad tähendavad, et vaja on hoolikalt planeeritud finantsvõimenduse vähendamise protsessi; nõustub komisjoniga, et pangandussektori seisukorra parandamine peab jääma prioriteediks; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on moodustanud vastavalt teise majanduse juhtimise paketile lisatud avalduses parlamendi ees võetud kohustusele kõrgetasemelise töörühma, mida juhib Gertrude Tumpel-Gugerell, et süvendada analüüsi riigi võlakirjade emiteerimise osalise asendamise kohta ühise emiteerimisega võlalunastamisfondi ja euroala võlakirjade kujul, ning seda põhjalikult hinnata, kaaludes eri võimaluste häid ja halbu külgi; ootab kõrgetasemelise töörühma aruannet;

| 29. | rõhutab, et reaalmajanduse rahastamist, eriti VKE puhul, ei ole taastatud ELi ääremaades; toob välja, et väga erinev juurdepääs rahastamisele pigem rõhutab sisemisi erinevusi ELis ja eriti euroalal ja moonutab ebavõrdsete konkurentsitingimuste tõttu siseturgu; tuletab meelde, et pankade portfellide saneerimine on eeltingimus, kuid rõhutab, et ebasoodsad majandusväljavaated õigustavad selliseid laenupiiranguid ainult osaliselt; kutsub üles lähemalt jälgima uute usaldatavusnõuete rakendamist ja vaatlema pangandussektori tavasid reaalmajanduse rahastamises, eriti majanduslikult elujõuliste VKE puhul; tunnistab sellega seoses uute innovaatiliste finantsinstrumentide võimalikku tähtsat rolli Euroopa eri programmides ja ühtekuuluvuspoliitikas avalike ja erainvesteeringute edendamisel ning nõuab tungivalt, et komisjon tagaks õigeaegselt ja enne programmitööperioodi 2014–2020 algust uute finantsvahendite õigusliku selguse ja kohaldamise läbipaistvuse; nõuab varipangandust ja selle reaalmajandusele avaldatava mõju põhjalikumat analüüsi ja kontrolli; nõuab, et komisjon peaks esmatähtsaks tööd alternatiivsete ja mitmekesiste rahastamisallikatega VKEle, eriti finantsturgude, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Investeerimisfondi ja riiklike arengupankade kaudu; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et reaalmajanduse rahastamist, eriti VKE puhul, ei ole taastatud ELi ääremaades; toob välja, et väga erinev juurdepääs rahastamisele pigem rõhutab sisemisi erinevusi ELis ja eriti euroalal ja moonutab ebavõrdsete konkurentsitingimuste tõttu siseturgu; tuletab meelde, et pankade portfellide saneerimine on eeltingimus, kuid rõhutab, et ebasoodsad majandusväljavaated õigustavad selliseid laenupiiranguid ainult osaliselt; kutsub üles lähemalt jälgima uute usaldatavusnõuete rakendamist ja vaatlema pangandussektori tavasid reaalmajanduse rahastamises, eriti majanduslikult elujõuliste VKE puhul; tunnistab sellega seoses uute innovaatiliste finantsinstrumentide võimalikku tähtsat rolli Euroopa eri programmides ja ühtekuuluvuspoliitikas avalike ja erainvesteeringute edendamisel ning nõuab tungivalt, et komisjon tagaks õigeaegselt ja enne programmitööperioodi 2014–2020 algust uute finantsvahendite õigusliku selguse ja kohaldamise läbipaistvuse; nõuab varipangandust ja selle reaalmajandusele avaldatava mõju põhjalikumat analüüsi ja kontrolli; nõuab, et komisjon peaks esmatähtsaks tööd alternatiivsete ja mitmekesiste rahastamisallikatega VKEle, eriti finantsturgude, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Investeerimisfondi ja riiklike arengupankade kaudu;

| 30. | rõhutab, et eri finantsosaliste tagasitõmbumine riikide turgudele osutab sellele, et liigsest kontsentratsioonist tingitud siseturu killustumine on neid nõrgestanud, mis omakorda blokeerib pankadevahelist turgu ja muudab olematuks siseturu eelised, st riskide hajutamise ja võimaluste paljususe; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et eri finantsosaliste tagasitõmbumine riikide turgudele osutab sellele, et liigsest kontsentratsioonist tingitud siseturu killustumine on neid nõrgestanud, mis omakorda blokeerib pankadevahelist turgu ja muudab olematuks siseturu eelised, st riskide hajutamise ja võimaluste paljususe;

| 31. | rõhutab vajadust jätkata programmidega, mis on kavandatud ettevõtluse julgustamiseks noorte seas nende jaoks eriotstarbeliste ettevõtlusega alustamise võimaluste loomise kaudu, millega kaasneb suurendatud juurdepääs Euroopa rahastamisvahenditele ja ärinõuannetele; |
| --- | --- |

31.

rõhutab vajadust jätkata programmidega, mis on kavandatud ettevõtluse julgustamiseks noorte seas nende jaoks eriotstarbeliste ettevõtlusega alustamise võimaluste loomise kaudu, millega kaasneb suurendatud juurdepääs Euroopa rahastamisvahenditele ja ärinõuannetele;

| 32. | tunneb heameelt komisjoni seadusandliku ettepaneku üle luua ühtne kriisilahendusmehhanism (sealhulgas ühtne Euroopa asutus ja tööstuse poolt rahastatav ühtne Euroopa fond), mis on hädavajalik pangandusliidu lõpuleviimiseks; nõuab, et liikmesriigid, komisjon ja Euroopa Parlament lepiksid kiiresti kokku ühtse kriisilahendusmehhanismi loomises; soovitab tungivalt nõukogul kiirelt viia lõpule läbirääkimised Euroopa Parlamendiga hoiuste tagamise skeemi direktiivi osas ning panganduse taastamise ja kriisilahenduse direktiivi osas (läbirääkimisi tuleks pidada paralleelselt); |
| --- | --- |

32.

tunneb heameelt komisjoni seadusandliku ettepaneku üle luua ühtne kriisilahendusmehhanism (sealhulgas ühtne Euroopa asutus ja tööstuse poolt rahastatav ühtne Euroopa fond), mis on hädavajalik pangandusliidu lõpuleviimiseks; nõuab, et liikmesriigid, komisjon ja Euroopa Parlament lepiksid kiiresti kokku ühtse kriisilahendusmehhanismi loomises; soovitab tungivalt nõukogul kiirelt viia lõpule läbirääkimised Euroopa Parlamendiga hoiuste tagamise skeemi direktiivi osas ning panganduse taastamise ja kriisilahenduse direktiivi osas (läbirääkimisi tuleks pidada paralleelselt);

| 33. | nõuab, et panganduse otsene rekapitaliseerimine Euroopa stabiilsusmehhanismi kaudu oleks saadaval kohe, kui on kehtestatud ühtne järelevalvemehhanism, nii nagu kuulutasid euroala riigi- ja valitsusjuhid oma 2012. aasta juuni deklaratsioonis; võttes arvesse, et ühtse järelevalvemehhanismiga peaks kiiremas korras kaasnema ühtne kriisilahendusfond, toetab kaitsemehhanismi kohest loomist koos hüvitusperioodiga tööstusele; palub komisjonil esitada ettepanek tuua Euroopa stabiilsusmehhanism ühenduse õigustikku ja tagada samas ulatuslik demokraatlik vastutus Euroopa Parlamendi ees; |
| --- | --- |

33.

nõuab, et panganduse otsene rekapitaliseerimine Euroopa stabiilsusmehhanismi kaudu oleks saadaval kohe, kui on kehtestatud ühtne järelevalvemehhanism, nii nagu kuulutasid euroala riigi- ja valitsusjuhid oma 2012. aasta juuni deklaratsioonis; võttes arvesse, et ühtse järelevalvemehhanismiga peaks kiiremas korras kaasnema ühtne kriisilahendusfond, toetab kaitsemehhanismi kohest loomist koos hüvitusperioodiga tööstusele; palub komisjonil esitada ettepanek tuua Euroopa stabiilsusmehhanism ühenduse õigustikku ja tagada samas ulatuslik demokraatlik vastutus Euroopa Parlamendi ees;

| 34. | tunneb heameelt komisjoni tegevuskava üle, mis näeb ette tugevdada võitlust maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu, ja komisjoni soovituse üle võtta meetmeid, mille eesmärgiks on julgustada ELi liikmesriike ja kolmandaid riike kohaldama maksuküsimustes hea valitsemistava miinimumnõuded, ning komisjoni 6. detsembri 2012. aasta soovituse üle, mis käsitleb agressiivset maksuplaneerimist; tuletab meelde parlamendi 21. mai 2013 resolutsiooni maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastase võitluse kohta, milles esitati täiendavad vajalikud meetmed maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise, agressiivse maksuplaneerimise ja maksuparadiiside valdkonnas; rõhutab, et õiglus ja õigus koormuse jagamisel vajab tugevamat maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise käsitust; nõuab kiireloomulisi meetmeid ja põhjalikku strateegiat, mis põhineksid konkreetsetel komisjoni maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastastel seadusandlikel meetmetel, ja nõukogu selget toetust kõikidele maksudega seotud blokeeritud või pooleliolevatele menetlustele; |
| --- | --- |

34.

tunneb heameelt komisjoni tegevuskava üle, mis näeb ette tugevdada võitlust maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu, ja komisjoni soovituse üle võtta meetmeid, mille eesmärgiks on julgustada ELi liikmesriike ja kolmandaid riike kohaldama maksuküsimustes hea valitsemistava miinimumnõuded, ning komisjoni 6. detsembri 2012. aasta soovituse üle, mis käsitleb agressiivset maksuplaneerimist; tuletab meelde parlamendi 21. mai 2013 resolutsiooni maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiiside vastase võitluse kohta, milles esitati täiendavad vajalikud meetmed maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise, agressiivse maksuplaneerimise ja maksuparadiiside valdkonnas; rõhutab, et õiglus ja õigus koormuse jagamisel vajab tugevamat maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise käsitust; nõuab kiireloomulisi meetmeid ja põhjalikku strateegiat, mis põhineksid konkreetsetel komisjoni maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastastel seadusandlikel meetmetel, ja nõukogu selget toetust kõikidele maksudega seotud blokeeritud või pooleliolevatele menetlustele;

| 35. | kutsub nõukogu üles viima lõpule läbirääkimised finantstehingute maksu küsimuses, nõudma selle maksu kehtestamist kogu Euroopas ja lisama kiiremas korras päevakorda meetmed maksutulupuudujäägi vähendamiseks, maksuparadiisidega võitlemiseks ja ELi maksusüsteemide lähendamise nimel töötamiseks; |
| --- | --- |

35.

kutsub nõukogu üles viima lõpule läbirääkimised finantstehingute maksu küsimuses, nõudma selle maksu kehtestamist kogu Euroopas ja lisama kiiremas korras päevakorda meetmed maksutulupuudujäägi vähendamiseks, maksuparadiisidega võitlemiseks ja ELi maksusüsteemide lähendamise nimel töötamiseks;

| 36. | on veendunud, et finantstehingute maksu kehtestamist, mis tuleb saavutada tõhustatud koostöö abil, tuleks lugeda esimeseks sammuks selle maksu kehtestamisel kogu maailmas; |
| --- | --- |

36.

on veendunud, et finantstehingute maksu kehtestamist, mis tuleb saavutada tõhustatud koostöö abil, tuleks lugeda esimeseks sammuks selle maksu kehtestamisel kogu maailmas;

| 37. | nõuab esimese ja teise majanduse juhtimise paketi viivitamatut rakendamist, et muuta ajutine nn kolmiku süsteem ühenduse õigusele vastavaks õiguslikult kindlaks süsteemiks, mis tagab demokraatliku vastutuse; nõuab tungivalt, et kolmik vaataks läbi oma kommunikatsioonistrateegia, mis on osutunud korduvalt läbikukkunuks; rõhutab, et keskpikas perspektiivis tuleks eelistada puhteuroopalikku süsteemi ning komisjon peaks välja töötama ettepanekud, kuidas kolmiku mudel vastavalt ümber kohandada; |
| --- | --- |

37.

nõuab esimese ja teise majanduse juhtimise paketi viivitamatut rakendamist, et muuta ajutine nn kolmiku süsteem ühenduse õigusele vastavaks õiguslikult kindlaks süsteemiks, mis tagab demokraatliku vastutuse; nõuab tungivalt, et kolmik vaataks läbi oma kommunikatsioonistrateegia, mis on osutunud korduvalt läbikukkunuks; rõhutab, et keskpikas perspektiivis tuleks eelistada puhteuroopalikku süsteemi ning komisjon peaks välja töötama ettepanekud, kuidas kolmiku mudel vastavalt ümber kohandada;

| 38. | tuletab meelde, et Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy kinnitas oma 1. veebruari 2012. aasta märkustes Euroopa Parlamendile, et Euroopa stabiilsusmehhanismi tegevus allutatakse Euroopa Parlamendi kontrollile; ootab seetõttu läbirääkimisi eurorühmaga selle korraldamise üle, mis muu hulgas peaks pakkuma võimalust kuulamiste korraldamiseks ja kirjalike küsimuste esitamiseks Euroopa stabiilsusmehhanismi tegevdirektorile ja juhatajate nõukogule; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde, et Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy kinnitas oma 1. veebruari 2012. aasta märkustes Euroopa Parlamendile, et Euroopa stabiilsusmehhanismi tegevus allutatakse Euroopa Parlamendi kontrollile; ootab seetõttu läbirääkimisi eurorühmaga selle korraldamise üle, mis muu hulgas peaks pakkuma võimalust kuulamiste korraldamiseks ja kirjalike küsimuste esitamiseks Euroopa stabiilsusmehhanismi tegevdirektorile ja juhatajate nõukogule;

| 39. | rõhutab, et Euroopa poolaasta ei tohi mitte mingil tingimusel ohustada riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi eelisõigusi; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et riikide parlamendid ja Euroopa Parlament osaleksid ametlikult nõuetekohaselt kogu Euroopa poolaasta protsessis, et suurendada kõiki kodanikke mõjutavate otsuste legitiimsust; palub komisjonil leida viise selle protsessi nähtavuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et Euroopa poolaasta ei tohi mitte mingil tingimusel ohustada riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi eelisõigusi; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et riikide parlamendid ja Euroopa Parlament osaleksid ametlikult nõuetekohaselt kogu Euroopa poolaasta protsessis, et suurendada kõiki kodanikke mõjutavate otsuste legitiimsust; palub komisjonil leida viise selle protsessi nähtavuse suurendamiseks;

| 40. | rõhutab vajadust tugevdada euroala toimimise oluliste elementide (nt Euroopa stabiilsusmehhanism, eurorühma otsused ning finantsabiprogrammide järelevalve ja hinnangud) demokraatlikku vastutust riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi ees; palub komisjonil sellega seoses läbi viia oma soovituste täitmise ja kolmikus osalemise järelhindamine ja selle tulemused avaldada; |
| --- | --- |

40.

rõhutab vajadust tugevdada euroala toimimise oluliste elementide (nt Euroopa stabiilsusmehhanism, eurorühma otsused ning finantsabiprogrammide järelevalve ja hinnangud) demokraatlikku vastutust riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi ees; palub komisjonil sellega seoses läbi viia oma soovituste täitmise ja kolmikus osalemise järelhindamine ja selle tulemused avaldada;

| 41. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid kaasaksid aktiivselt oma parlamendid, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna kogu Euroopa poolaasta protsessi, eelkõige riiklike reformiprogrammide väljatöötamisse, aruteludesse, järelevalvesse ja hindamisse; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks sellise kaasamise; rõhutab, et kõigi sidusrühmade kaasamine vajalike reformide väljatöötamisse on nende kehtestamiseks ja õnnestumiseks ülisuure tähtsusega; |
| --- | --- |

41.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid kaasaksid aktiivselt oma parlamendid, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna kogu Euroopa poolaasta protsessi, eelkõige riiklike reformiprogrammide väljatöötamisse, aruteludesse, järelevalvesse ja hindamisse; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks sellise kaasamise; rõhutab, et kõigi sidusrühmade kaasamine vajalike reformide väljatöötamisse on nende kehtestamiseks ja õnnestumiseks ülisuure tähtsusega;

| 42. | rõhutab kahekõne vajadust Euroopa Parlamendi ja riiklike parlamentide vahel, eesmärgiga saavutada täielikult toimiv Euroopa poolaasta protsess ja vajalik demokraatliku vastutuse tase kõigi osalenute vahel; toob esile Euroopa poolaasta raames toimuva Euroopa parlamentaarse nädala kasulikkuse majanduspoliitika koordineerimisele (EPW 2013); |
| --- | --- |

42.

rõhutab kahekõne vajadust Euroopa Parlamendi ja riiklike parlamentide vahel, eesmärgiga saavutada täielikult toimiv Euroopa poolaasta protsess ja vajalik demokraatliku vastutuse tase kõigi osalenute vahel; toob esile Euroopa poolaasta raames toimuva Euroopa parlamentaarse nädala kasulikkuse majanduspoliitika koordineerimisele (EPW 2013);

| 43. | avaldab kahetsust, et nõukogu seisukohta komisjoni esitatud riigipõhiste soovituste kohta ei avalikustatud reaalajas; avaldab kahetsust, et Euroopa Ülemkogu arutelu nõukogu seisukoha üle riigipõhiste soovituste kohta ei avalikustatud reaalaajas; |
| --- | --- |

43.

avaldab kahetsust, et nõukogu seisukohta komisjoni esitatud riigipõhiste soovituste kohta ei avalikustatud reaalajas; avaldab kahetsust, et Euroopa Ülemkogu arutelu nõukogu seisukoha üle riigipõhiste soovituste kohta ei avalikustatud reaalaajas;

| 44. | rõhutab, et ELi ja riikide pädevused peaksid olema selgelt eraldatud ning et liidu tasandil on aruandluskohustus Euroopa Parlamendi ees; nõuab, et kui liidu tasandile viiakse üle uued pädevused või kui seal luuakse uued pädevused või kui luuakse uusi liidu institutsioone, tagatakse asjakohane demokraatlik kontroll Euroopa Parlamendi poolt ja aruandluskohustus tema suhtes; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et ELi ja riikide pädevused peaksid olema selgelt eraldatud ning et liidu tasandil on aruandluskohustus Euroopa Parlamendi ees; nõuab, et kui liidu tasandile viiakse üle uued pädevused või kui seal luuakse uued pädevused või kui luuakse uusi liidu institutsioone, tagatakse asjakohane demokraatlik kontroll Euroopa Parlamendi poolt ja aruandluskohustus tema suhtes;

Valdkondlik panus 2013. aasta Euroopa poolaastasse

Tööhõive ja sotsiaalpoliitika

| 45. | peab positiivseks asjaolu, et komisjon tunnistab vajadust vähendada töö maksustamist, eelistades muid tuluallikaid, kuna see kiirendab eelarve konsolideerimist võrdsematel alustel; |
| --- | --- |

45.

peab positiivseks asjaolu, et komisjon tunnistab vajadust vähendada töö maksustamist, eelistades muid tuluallikaid, kuna see kiirendab eelarve konsolideerimist võrdsematel alustel;

| 46. | tunnistab tänavuste riigipõhiste soovituste erilist tähtsust, kuna liikmesriigid määratlevad oma ühtekuuluvuspoliitika investeeringute prioriteedid järgmises mitmeaastases finantsraamistikus; nõuab sellega seoses ELi rahaliste vahendite tõhusamat suunamist kõikidesse strateegia „Euroopa 2020” prioriteetidesse, eelkõige majanduskasvu ja tööhõive poliitikameetmete abil, sealhulgas võitlusse noorte töötuse ja pikaajalise töötuse vastu ning jätkusuutlike, kindlate, sotsiaalkindlustuse ja piisava palgaga töökohtade loomisse; väljendab muret sotsiaalsete ja majanduslike erinevuste suurenemise pärast eri liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

46.

tunnistab tänavuste riigipõhiste soovituste erilist tähtsust, kuna liikmesriigid määratlevad oma ühtekuuluvuspoliitika investeeringute prioriteedid järgmises mitmeaastases finantsraamistikus; nõuab sellega seoses ELi rahaliste vahendite tõhusamat suunamist kõikidesse strateegia „Euroopa 2020” prioriteetidesse, eelkõige majanduskasvu ja tööhõive poliitikameetmete abil, sealhulgas võitlusse noorte töötuse ja pikaajalise töötuse vastu ning jätkusuutlike, kindlate, sotsiaalkindlustuse ja piisava palgaga töökohtade loomisse; väljendab muret sotsiaalsete ja majanduslike erinevuste suurenemise pärast eri liikmesriikide vahel;

| 47. | märgib, et mitu liikmesriiki on viinud tööturul läbi ulatuslikud reformid, eesmärgiga muuta tööturg vastupidavamaks, seesmiselt ja väliselt paindlikumaks, vähendada selle killustatust ja hõlbustada üleminekut ühelt töölt teisele; rõhutab, et tööturureforme tuleks läbi viia sotsiaalpartnerite vahelise piisava üksmeele toel; |
| --- | --- |

47.

märgib, et mitu liikmesriiki on viinud tööturul läbi ulatuslikud reformid, eesmärgiga muuta tööturg vastupidavamaks, seesmiselt ja väliselt paindlikumaks, vähendada selle killustatust ja hõlbustada üleminekut ühelt töölt teisele; rõhutab, et tööturureforme tuleks läbi viia sotsiaalpartnerite vahelise piisava üksmeele toel;

| 48. | palub liikmesriikidel ja komisjonil tagada poliitikasuunistes ja riigipõhistes soovitustes, et tööturul vajalik paindlikkus viidaks tasakaalu piisava sotsiaalkaitse tasemega, mis iseloomustab ELi sotsiaalset turumajandust, ning et tööturureformide eesmärk oleks kõrge tööhõive määr, töökvaliteedi edendamine, sotsiaalsete riskide parem juhtimine, edusammude tegemine haavatavate elanikkonnarühmade tööturule kaasamises, töötajate vaesuse vähendamine, töö- ja pereelu ühitamine, soolise võrdõiguslikkuse edendamine, töötervishoiu ja tööohutuse tõhustamine, ebatüüpiliste lepingutega töötajate õiguste tugevdamine ning füüsilisest isikust ettevõtja sotsiaalkaitse parandamine; |
| --- | --- |

48.

palub liikmesriikidel ja komisjonil tagada poliitikasuunistes ja riigipõhistes soovitustes, et tööturul vajalik paindlikkus viidaks tasakaalu piisava sotsiaalkaitse tasemega, mis iseloomustab ELi sotsiaalset turumajandust, ning et tööturureformide eesmärk oleks kõrge tööhõive määr, töökvaliteedi edendamine, sotsiaalsete riskide parem juhtimine, edusammude tegemine haavatavate elanikkonnarühmade tööturule kaasamises, töötajate vaesuse vähendamine, töö- ja pereelu ühitamine, soolise võrdõiguslikkuse edendamine, töötervishoiu ja tööohutuse tõhustamine, ebatüüpiliste lepingutega töötajate õiguste tugevdamine ning füüsilisest isikust ettevõtja sotsiaalkaitse parandamine;

| 49. | märgib, et kõik liikmesriigid on saanud tööturul osalemise määra puudutavad soovitused; kutsub üles neid liikmesriike, kelle tööturul osalemise määr on madal, tõhustama sotsiaalpartneritega konsulteerides aktiivseid, laiaulatuslikke ja kaasavaid tööturumeetmeid, nagu koolitus ja tööturuteenused, ning alustama edasisi reforme, et hõlbustada kvaliteetse töö leidmist, soodustada töö- ja eraelu ühitamist, vältida varast tööturult lahkumist, parandada konkurentsivõimet ning võidelda tööturu killustatuse vastu ning viia töötajate oskused vastavusse tööturu nõudmistega; |
| --- | --- |

49.

märgib, et kõik liikmesriigid on saanud tööturul osalemise määra puudutavad soovitused; kutsub üles neid liikmesriike, kelle tööturul osalemise määr on madal, tõhustama sotsiaalpartneritega konsulteerides aktiivseid, laiaulatuslikke ja kaasavaid tööturumeetmeid, nagu koolitus ja tööturuteenused, ning alustama edasisi reforme, et hõlbustada kvaliteetse töö leidmist, soodustada töö- ja eraelu ühitamist, vältida varast tööturult lahkumist, parandada konkurentsivõimet ning võidelda tööturu killustatuse vastu ning viia töötajate oskused vastavusse tööturu nõudmistega;

| 50. | juhib tähelepanu asjaolule, et töötute noorte olukord tekitab suurt muret, mistõttu tuleb kiiresti tegutseda; nõuab Euroopa noorte tööhõive alast kokkulepet, mille kaudu viia ellu ammu kokku lepitud meetmed ning suunata noorte tööpuuduse vastaseks võitluseks uusi meetmeid ja vahendeid, vähendades mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arvu ja noorte vaesust, võttes arvesse inimväärse töö kvalitatiivset aspekti ning järgides täielikult tööõiguse põhireegleid; |
| --- | --- |

50.

juhib tähelepanu asjaolule, et töötute noorte olukord tekitab suurt muret, mistõttu tuleb kiiresti tegutseda; nõuab Euroopa noorte tööhõive alast kokkulepet, mille kaudu viia ellu ammu kokku lepitud meetmed ning suunata noorte tööpuuduse vastaseks võitluseks uusi meetmeid ja vahendeid, vähendades mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arvu ja noorte vaesust, võttes arvesse inimväärse töö kvalitatiivset aspekti ning järgides täielikult tööõiguse põhireegleid;

| 51. | ootab noorte tööhõive algatuse varasemaks toomist, nagu nõudis tööhõive- ja sotsiaalkomisjon oma ühissätete määruse muudatusettepanekutes; |
| --- | --- |

51.

ootab noorte tööhõive algatuse varasemaks toomist, nagu nõudis tööhõive- ja sotsiaalkomisjon oma ühissätete määruse muudatusettepanekutes;

| 52. | tervitab noortegarantii vastuvõtmist nõukogus ning järgmises mitmeaastase finantsraamistiku raames 6 miljardi euro eraldamist noorte tööhõive algatusele; kutsub liikmesriike üles noortegarantii skeeme viivitamata ellu viima ja olemasolevaid ressursse tõhusal viisil kasutama, keskendudes meetmetega kõige raskemas olukorras olijatele; |
| --- | --- |

52.

tervitab noortegarantii vastuvõtmist nõukogus ning järgmises mitmeaastase finantsraamistiku raames 6 miljardi euro eraldamist noorte tööhõive algatusele; kutsub liikmesriike üles noortegarantii skeeme viivitamata ellu viima ja olemasolevaid ressursse tõhusal viisil kasutama, keskendudes meetmetega kõige raskemas olukorras olijatele;

| 53. | väljendab heameelt selle üle, et neid vahendeid saab kasutada järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kahel esimesel aastal; rõhutab, et mainitud vahenditest siiski ei piisa, et võidelda noorte töötuse vastu jätkusuutlikul moel, ning et seda peaks pidama vaid esimeseks osamakseks noorte töötuse vastases võitluses; |
| --- | --- |

53.

väljendab heameelt selle üle, et neid vahendeid saab kasutada järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kahel esimesel aastal; rõhutab, et mainitud vahenditest siiski ei piisa, et võidelda noorte töötuse vastu jätkusuutlikul moel, ning et seda peaks pidama vaid esimeseks osamakseks noorte töötuse vastases võitluses;

| 54. | soovitab komisjonil jätkata noorte tööhõive meetmerühmade tegevust, mis aitaks kõrgeima noorte tööpuuduse määraga liikmesriikidel ELi mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) struktuurifondide vahendid ümber korraldada nii, et need oleksid suunatud noortele; on rahul komisjoni kavatsusega laiendada ja intensiivistada Euroopa tööalase liikuvuse portaali EURES tegevust ning eelkõige edendada noorte liikuvust; märgib siiski, et liikuvus peab jääma vabatahtlikuks ja see ei tohi piirata jõupingutusi töökohtade ja õppimisvõimaluste loomiseks kohapeal; |
| --- | --- |

54.

soovitab komisjonil jätkata noorte tööhõive meetmerühmade tegevust, mis aitaks kõrgeima noorte tööpuuduse määraga liikmesriikidel ELi mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) struktuurifondide vahendid ümber korraldada nii, et need oleksid suunatud noortele; on rahul komisjoni kavatsusega laiendada ja intensiivistada Euroopa tööalase liikuvuse portaali EURES tegevust ning eelkõige edendada noorte liikuvust; märgib siiski, et liikuvus peab jääma vabatahtlikuks ja see ei tohi piirata jõupingutusi töökohtade ja õppimisvõimaluste loomiseks kohapeal;

| 55. | kutsub komisjoni üles esitama praktika kvaliteediraamistiku, mis hõlmab muu hulgas õiglase tasu, õpieesmärkide, töötingimuste ning tööohutuse ja töötervishoiu kriteeriume; kutsub komisjoni, liikmesriike ja Euroopa sotsiaalpartnereid üles õpipoisiõppe liitu ambitsioonikalt ellu rakendama; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni üles esitama praktika kvaliteediraamistiku, mis hõlmab muu hulgas õiglase tasu, õpieesmärkide, töötingimuste ning tööohutuse ja töötervishoiu kriteeriume; kutsub komisjoni, liikmesriike ja Euroopa sotsiaalpartnereid üles õpipoisiõppe liitu ambitsioonikalt ellu rakendama;

| 56. | kuna üha enam töötajaid, eriti noori, lahkub oma päritoluriigist teistesse ELi riikidesse tööd otsima, on seisukohal, et viivitamatult tuleb töötada välja asjakohased meetmed ELi õigusaktide muutmiseks, et tagada omandatud pensioniõiguste ülekantavus ja tööga seotud hüvitiste maksmise jätkamine vähemalt kolmeks kuuks ajaks, mil otsitakse tööd teises liikmesriigis; nõustub meelsasti Euroopa liikuvuse portaali täiendamisega ja palub selleks koos liikmesriikidega välja arendada eristrateegia; |
| --- | --- |

56.

kuna üha enam töötajaid, eriti noori, lahkub oma päritoluriigist teistesse ELi riikidesse tööd otsima, on seisukohal, et viivitamatult tuleb töötada välja asjakohased meetmed ELi õigusaktide muutmiseks, et tagada omandatud pensioniõiguste ülekantavus ja tööga seotud hüvitiste maksmise jätkamine vähemalt kolmeks kuuks ajaks, mil otsitakse tööd teises liikmesriigis; nõustub meelsasti Euroopa liikuvuse portaali täiendamisega ja palub selleks koos liikmesriikidega välja arendada eristrateegia;

| 57. | kiidab heaks asjaolu, et esmakordselt käsitlevad mõningad riigipõhised soovitused konkreetset vaesuse olukorda liikmesriikides; mõistab teravalt hukka asjaolu, et ükski riigipõhine soovitus ei käsitle konkreetselt tööturge, kust naised on tõrjutud ja kus ei ole nende kaasamiseks ette nähtud ühtegi meedet; |
| --- | --- |

57.

kiidab heaks asjaolu, et esmakordselt käsitlevad mõningad riigipõhised soovitused konkreetset vaesuse olukorda liikmesriikides; mõistab teravalt hukka asjaolu, et ükski riigipõhine soovitus ei käsitle konkreetselt tööturge, kust naised on tõrjutud ja kus ei ole nende kaasamiseks ette nähtud ühtegi meedet;

| 58. | rõhutab erimeetmete vajalikkust, et suurendada naiste ning vanemaealiste ja puudega töötajate tööturul osalemist, tagades selleks tõhusad stiimulid tööle tagasipöördumiseks ja tööle jäämiseks; tuletab meelde, et eriti tähtsat osa etendavad väikelaste hariduse, laste ja eakate hooldusega seotud teenuste kvaliteet, taskukohasus ja kättesaadavus; |
| --- | --- |

58.

rõhutab erimeetmete vajalikkust, et suurendada naiste ning vanemaealiste ja puudega töötajate tööturul osalemist, tagades selleks tõhusad stiimulid tööle tagasipöördumiseks ja tööle jäämiseks; tuletab meelde, et eriti tähtsat osa etendavad väikelaste hariduse, laste ja eakate hooldusega seotud teenuste kvaliteet, taskukohasus ja kättesaadavus;

| 59. | rõhutab vajadust toetada pikaajaliselt töötuid isikuid töökohtade loomise ja aktiivse kaasamisega, sealhulgas selliste positiivsete aktiveerimisstiimulitega nagu personaalne nõustamine ja tööturule naasmist toetavad programmid, piisavad toetused ja juurdepääs kvaliteetsetele teenustele, et toetada nende tööleasumist ja juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele; |
| --- | --- |

59.

rõhutab vajadust toetada pikaajaliselt töötuid isikuid töökohtade loomise ja aktiivse kaasamisega, sealhulgas selliste positiivsete aktiveerimisstiimulitega nagu personaalne nõustamine ja tööturule naasmist toetavad programmid, piisavad toetused ja juurdepääs kvaliteetsetele teenustele, et toetada nende tööleasumist ja juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele;

| 60. | tuletab meelde paljudes piirkondades ja sektorites esinevaid kitsaskohti ja oskuste nõudlusele mittevastavust ning teatavate haridus- ja koolitussüsteemide suutmatust turunõudlust ja töötajate vajadusi rahuldada; on rahul mitmes liikmesriigis teostatavate kutseharidus- ja -koolitussüsteemi reformidega, millega püütakse kohandada (eriti noorte) kutsepädevusi ja -oskusi tööturu ja (tulevaste) töötajate vajadustega; rõhutab sellega seoses duaalsete koolitussüsteemide eeliseid; tuletab meelde, et peaaegu kõik liikmesriigid vajavad hariduse, koolituse, teadusuuringute, innovatsiooni ja arenduse alal lisameetmeid ja täiendavaid investeeringuid; |
| --- | --- |

60.

tuletab meelde paljudes piirkondades ja sektorites esinevaid kitsaskohti ja oskuste nõudlusele mittevastavust ning teatavate haridus- ja koolitussüsteemide suutmatust turunõudlust ja töötajate vajadusi rahuldada; on rahul mitmes liikmesriigis teostatavate kutseharidus- ja -koolitussüsteemi reformidega, millega püütakse kohandada (eriti noorte) kutsepädevusi ja -oskusi tööturu ja (tulevaste) töötajate vajadustega; rõhutab sellega seoses duaalsete koolitussüsteemide eeliseid; tuletab meelde, et peaaegu kõik liikmesriigid vajavad hariduse, koolituse, teadusuuringute, innovatsiooni ja arenduse alal lisameetmeid ja täiendavaid investeeringuid;

| 61. | juhib tähelepanu sellele, et lisaks haridus- ja koolitussektori reformile on vaja ka pikaajalist, jätkusuutlikku, kriteeriumidel põhinevat sisserände strateegiat, et tegeleda spetsialistide puuduse ja demograafiliste muutustega; |
| --- | --- |

61.

juhib tähelepanu sellele, et lisaks haridus- ja koolitussektori reformile on vaja ka pikaajalist, jätkusuutlikku, kriteeriumidel põhinevat sisserände strateegiat, et tegeleda spetsialistide puuduse ja demograafiliste muutustega;

| 62. | võtab teadmiseks, et kriisil on olnud pikaajaline tõsine mõju liikmesriikide tööpuuduse määrale ja sotsiaalsele olukorrale, mis on neis jätkusuutmatul määral kasvatanud vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, muu hulgas laste vaesust, kodutust, sotsiaalset ebavõrdsust, palgavaesust ja leibkondade ülemäärast võlakoormat; kutsub liikmesriike sellega seoses üles tugevdama oma turvaabinõusid ja tagama raskustesse sattunud isikuid toetavate sotsiaalabisüsteemide tulemuslikkuse ning investeerima ennetavatesse meetmetesse; |
| --- | --- |

62.

võtab teadmiseks, et kriisil on olnud pikaajaline tõsine mõju liikmesriikide tööpuuduse määrale ja sotsiaalsele olukorrale, mis on neis jätkusuutmatul määral kasvatanud vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, muu hulgas laste vaesust, kodutust, sotsiaalset ebavõrdsust, palgavaesust ja leibkondade ülemäärast võlakoormat; kutsub liikmesriike sellega seoses üles tugevdama oma turvaabinõusid ja tagama raskustesse sattunud isikuid toetavate sotsiaalabisüsteemide tulemuslikkuse ning investeerima ennetavatesse meetmetesse;

Eelarvepoliitika

| 63. | tuletab meelde asjaolu, et hoolimata sellest, et ELi eelarve on liidu majandusliku jõukusega võrreldes suuruse poolest liiga tagasihoidlik, seda nii absoluutses kui ka suhtelises arvestuses, on ELi eelarvel oluline lisandväärtus vahendina, mis aitab edendada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, võttes arvesse selle rolli investeeringute katalüsaatorina; |
| --- | --- |

63.

tuletab meelde asjaolu, et hoolimata sellest, et ELi eelarve on liidu majandusliku jõukusega võrreldes suuruse poolest liiga tagasihoidlik, seda nii absoluutses kui ka suhtelises arvestuses, on ELi eelarvel oluline lisandväärtus vahendina, mis aitab edendada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, võttes arvesse selle rolli investeeringute katalüsaatorina;

| 64. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et liikmesriigid alahindavad endiselt Euroopa Liidu eelarve osa ja panust majandusjuhtimise parandamisse ja eelarve koordineerimisse kogu liidus, nõuab sellega seoses ning võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 2012. aasta detsembris allkirjastatud ühisdeklaratsiooni ja Euroopa Parlamendi 2013. aasta 3. juuli resolutsiooni mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva poliitilise kokkuleppe kohta, et nõukogu võtaks täies ulatuses vastu kõik 2013. aasta paranduseelarved, mille komisjon on esitanud ning mis võivad aasta jooksul veel vajalikuks osutuda, et sulgeda praegune mitmeaastase finantsraamistiku periood puhta bilansiga; |
| --- | --- |

64.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et liikmesriigid alahindavad endiselt Euroopa Liidu eelarve osa ja panust majandusjuhtimise parandamisse ja eelarve koordineerimisse kogu liidus, nõuab sellega seoses ning võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 2012. aasta detsembris allkirjastatud ühisdeklaratsiooni ja Euroopa Parlamendi 2013. aasta 3. juuli resolutsiooni mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva poliitilise kokkuleppe kohta, et nõukogu võtaks täies ulatuses vastu kõik 2013. aasta paranduseelarved, mille komisjon on esitanud ning mis võivad aasta jooksul veel vajalikuks osutuda, et sulgeda praegune mitmeaastase finantsraamistiku periood puhta bilansiga;

| 65. | kordab, et Euroopa Ülemkogu 8. veebruaril 2013. aastal toimunud kohtumisel saavutatud kompromiss mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) suhtes ei vastanud Euroopa Parlamendi ootustele; jääb kindlaks seisukohale, et niivõrd madalatasemeline kokkulepe saaks olla vastuvõetav üksnes Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioonis esitatud tingimustel; |
| --- | --- |

65.

kordab, et Euroopa Ülemkogu 8. veebruaril 2013. aastal toimunud kohtumisel saavutatud kompromiss mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) suhtes ei vastanud Euroopa Parlamendi ootustele; jääb kindlaks seisukohale, et niivõrd madalatasemeline kokkulepe saaks olla vastuvõetav üksnes Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioonis esitatud tingimustel;

| 66. | on veendunud, et tõsiseltvõetav ELi panus praegusele kriisile lõpu tegemisse peab rajanema ELi eelarve rahastamisviisis toimuval põhimõttelisel tõelistele omavahenditele suunatud muutusel; |
| --- | --- |

66.

on veendunud, et tõsiseltvõetav ELi panus praegusele kriisile lõpu tegemisse peab rajanema ELi eelarve rahastamisviisis toimuval põhimõttelisel tõelistele omavahenditele suunatud muutusel;

| 67. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid kõik võimaliku, et langetada õigeaegselt otsus oma struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondiga seotud riikliku programmitöö kohta, et vältida viivitusi nende majanduskasvu ja töökohtade loomise toetamiseks ette nähtud rahaliste vahendite kasutamisel; |
| --- | --- |

67.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid kõik võimaliku, et langetada õigeaegselt otsus oma struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondiga seotud riikliku programmitöö kohta, et vältida viivitusi nende majanduskasvu ja töökohtade loomise toetamiseks ette nähtud rahaliste vahendite kasutamisel;

| 68. | rõhutab teadusuuringute ja innovatsiooni tähtsust konkurentsivõime strateegilisele arengule ja sellest tulenevalt ka töökohtade loomisele Euroopa tasandil majandus- ja finantskriisist väljumiseks; |
| --- | --- |

68.

rõhutab teadusuuringute ja innovatsiooni tähtsust konkurentsivõime strateegilisele arengule ja sellest tulenevalt ka töökohtade loomisele Euroopa tasandil majandus- ja finantskriisist väljumiseks;

Siseturg

| 69. | tuletab meelde, et ühtne turg on majanduskasvu ergutamisel ja töökohtade loomisel peamine liikumapanev jõud ning see on strateegia „Euroopa 2020” aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide saavutamiseks hädavajalik; täheldab siiski, et vastav potentsiaal on mitmetes aspektides veel kasutamata; |
| --- | --- |

69.

tuletab meelde, et ühtne turg on majanduskasvu ergutamisel ja töökohtade loomisel peamine liikumapanev jõud ning see on strateegia „Euroopa 2020” aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide saavutamiseks hädavajalik; täheldab siiski, et vastav potentsiaal on mitmetes aspektides veel kasutamata;

| 70. | tuletab meelde, et teenindussektori täielik majanduslik ja tööhõivepotentsiaal on jäänud kasutamata; nõuab ELi teenuste direktiivi täielikku ja korrakohast rakendamist, tagades samal ajal kohustuse osutada avalikke teenuseid, millega on võimalik kindlustada kõigi jaoks üldine juurdepääs taskukohastele kvaliteetsetele teenustele; kutsub liikmesriike üles investeerima eelkõige kvaliteetsetesse sotsiaalteenustesse; samas märgib, et tuleb järgida palga- ja sotsiaalstandardeid; kutsub liikmesriike üles kõrvaldama tõkked jaekaubandussektoris ning ametitoimingute ja reguleeritud kutsealade ülemäärased piirangud; kutsub samal ajal üles kõrvaldama töötajate vaba liikumise ees seisvad tõkked, et suurendada liikuvust ja optimeerida ELi inimkapitali kasutamist; |
| --- | --- |

70.

tuletab meelde, et teenindussektori täielik majanduslik ja tööhõivepotentsiaal on jäänud kasutamata; nõuab ELi teenuste direktiivi täielikku ja korrakohast rakendamist, tagades samal ajal kohustuse osutada avalikke teenuseid, millega on võimalik kindlustada kõigi jaoks üldine juurdepääs taskukohastele kvaliteetsetele teenustele; kutsub liikmesriike üles investeerima eelkõige kvaliteetsetesse sotsiaalteenustesse; samas märgib, et tuleb järgida palga- ja sotsiaalstandardeid; kutsub liikmesriike üles kõrvaldama tõkked jaekaubandussektoris ning ametitoimingute ja reguleeritud kutsealade ülemäärased piirangud; kutsub samal ajal üles kõrvaldama töötajate vaba liikumise ees seisvad tõkked, et suurendada liikuvust ja optimeerida ELi inimkapitali kasutamist;

| 71. | väljendab heameelt selle üle, et iga-aastane majanduskasvu analüüs tugineb 2013. aasta Euroopa poolaastal esimest korda ühtse turu integratsiooni olukorda käsitleval aruandel; |
| --- | --- |

71.

väljendab heameelt selle üle, et iga-aastane majanduskasvu analüüs tugineb 2013. aasta Euroopa poolaastal esimest korda ühtse turu integratsiooni olukorda käsitleval aruandel;

| 72. | peab siiski kahetsusväärseks, et hoolimata sellest, et ühtse turu olulisuse kohta kriisi ületamisel on kindlad tõendid, ei ole 2013. aasta riigipõhistes soovitustes piisavalt käsitletud ühtse turu eeskirjade nõuetekohasest rakendamisest ja jõustamisest tulenevaid majanduskasvu, tarbijate usalduse ja tööhõivega seotud võimalusi; |
| --- | --- |

72.

peab siiski kahetsusväärseks, et hoolimata sellest, et ühtse turu olulisuse kohta kriisi ületamisel on kindlad tõendid, ei ole 2013. aasta riigipõhistes soovitustes piisavalt käsitletud ühtse turu eeskirjade nõuetekohasest rakendamisest ja jõustamisest tulenevaid majanduskasvu, tarbijate usalduse ja tööhõivega seotud võimalusi;

| 73. | toetab asjaolu, et käesoleva aasta riigipõhistes soovitustes rõhutatakse, kui oluline on kaotada teenuste sektoris turule sisenemise põhjendamatud piirangud ja tõkked; kutsub asjaomaseid liikmesriike üles neid soovitusi võimalikult palju arvestama ja eemaldama kiiremas korras need ühtse turu majanduskasvu takistused; |
| --- | --- |

73.

toetab asjaolu, et käesoleva aasta riigipõhistes soovitustes rõhutatakse, kui oluline on kaotada teenuste sektoris turule sisenemise põhjendamatud piirangud ja tõkked; kutsub asjaomaseid liikmesriike üles neid soovitusi võimalikult palju arvestama ja eemaldama kiiremas korras need ühtse turu majanduskasvu takistused;

| 74. | kutsub komisjoni üles seadma järgmises iga-aastases majanduskasvu analüüsis ja 2014. aasta Euroopa poolaastal ühtse turu juhtimine prioriteediks ning võtma järgmistes riigipõhistes soovitustes täiel määral arvesse olulisemaid kiiresti kasvavaid valdkondi, milleks on teenindussektor, energeetikasektor, transpordisektor ja digitaalne ühtne turg, ning I ja II ühtse turu aktis toodud meetmeid; |
| --- | --- |

74.

kutsub komisjoni üles seadma järgmises iga-aastases majanduskasvu analüüsis ja 2014. aasta Euroopa poolaastal ühtse turu juhtimine prioriteediks ning võtma järgmistes riigipõhistes soovitustes täiel määral arvesse olulisemaid kiiresti kasvavaid valdkondi, milleks on teenindussektor, energeetikasektor, transpordisektor ja digitaalne ühtne turg, ning I ja II ühtse turu aktis toodud meetmeid;

| 75. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et riikide ja Euroopa investeeringute puudus takistab aruandes „Ühtse turu integratsiooni olukord 2013 – panus 2013. aasta majanduskasvu analüüsi” osutatud energia-, transpordi- ja digitaalturu valdkonnas peamiste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

75.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et riikide ja Euroopa investeeringute puudus takistab aruandes „Ühtse turu integratsiooni olukord 2013 – panus 2013. aasta majanduskasvu analüüsi” osutatud energia-, transpordi- ja digitaalturu valdkonnas peamiste eesmärkide saavutamist;

| 76. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon suurendaksid vahepeal jõupingutusi ühtset turgu reguleerivate õigusaktide jõustamiseks ja teostaksid jõustamise üle järelevalvet, muuhulgas regulaarsete ELi lauskontrollide kaudu; |
| --- | --- |

76.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon suurendaksid vahepeal jõupingutusi ühtset turgu reguleerivate õigusaktide jõustamiseks ja teostaksid jõustamise üle järelevalvet, muuhulgas regulaarsete ELi lauskontrollide kaudu;

| 77. | kordab oma üleskutset komisjonile tõhustada ühtse turu juhtimist ja määratleda selleks Euroopa poolaasta ühe spetsiifilise sambana iga-aastane ühtse turu juhtimise tsükkel, mis sisaldab siseturu tulemustabelit, koostada ühtse turu integreerituse aastaaruanne iga-aastase majanduskasvu analüüsi osana, töötada välja Euroopa Ülemkogu juhised liikmesriikidele, riiklikud tegevuskavad ühtse turu suuniste rakendamiseks ning spetsiaalsed riigipõhised soovitused; |
| --- | --- |

77.

kordab oma üleskutset komisjonile tõhustada ühtse turu juhtimist ja määratleda selleks Euroopa poolaasta ühe spetsiifilise sambana iga-aastane ühtse turu juhtimise tsükkel, mis sisaldab siseturu tulemustabelit, koostada ühtse turu integreerituse aastaaruanne iga-aastase majanduskasvu analüüsi osana, töötada välja Euroopa Ülemkogu juhised liikmesriikidele, riiklikud tegevuskavad ühtse turu suuniste rakendamiseks ning spetsiaalsed riigipõhised soovitused;

| 78. | on sügavalt mures erainvestorite püsiva ebakindluse pärast, nendepoolse usalduse puudumise ja investeerimise suhtes valitseva vastumeelsuse pärast, mis on eelkõige tingitud tootlikkusnõuetest, millega kaasnevad püsiv siseturu killustatus ja tööstuspoliitika muutused; peab kahetsusväärseks asjaolu, et kriisi tagajärjel muudab vähest usaldust võimaldav keskkond nii erainvestorid kui ka finantssektori asutused ülimalt riskikartlikeks, ning kordab, et tuleks jätkata pangandussektori tugevdamiseks tehtavat tööd; |
| --- | --- |

78.

on sügavalt mures erainvestorite püsiva ebakindluse pärast, nendepoolse usalduse puudumise ja investeerimise suhtes valitseva vastumeelsuse pärast, mis on eelkõige tingitud tootlikkusnõuetest, millega kaasnevad püsiv siseturu killustatus ja tööstuspoliitika muutused; peab kahetsusväärseks asjaolu, et kriisi tagajärjel muudab vähest usaldust võimaldav keskkond nii erainvestorid kui ka finantssektori asutused ülimalt riskikartlikeks, ning kordab, et tuleks jätkata pangandussektori tugevdamiseks tehtavat tööd;

Regionaalpoliitika

| 79. | on sügavalt mures eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil tootlikku majandusse tehtavate avaliku ja erasektori investeeringute järsu vähenemise pärast; on arvamusel, et tuleb võtta otsustavaid meetmeid toote- ja tööturu reformimiseks, ettevaatliku palgapoliitika rakendamiseks ja tulevase kasvumudeli innovatsioonipõhiseks muutmiseks ning tootmise suunamiseks kõrge lisandväärtusega tegevusele; on arvamusel, et jätkusuutlik majanduspoliitika sõltub alustavatele ettevõtetele pakutavatest väga soodsatest tingimustest; on kindlalt veendunud, et struktuuri- ja investeerimisfondid on hädavajalikud eespool mainitud aspektide osas mis tahes puudujääkide ennetamiseks ja leevendamiseks ning avaliku sektori investeeringute suurendamiseks; juhib tähelepanu võimalustele, mida liikmesriigid võiksid struktuurfondidest tehtavate avaliku sektori investeeringute toetamiseks kasutada nende fondide rahastamiskorrale teatava paindlikkuse võimaldamise abil, nt suurendades kohandamiskavaga hõlmatud ja ELi rahalist abi saavate riikide kaasrahastamise määrasid või pikendades programmiperioodil 2007–2013 kohustustest vabastamise reeglit kõikide liikmesriikide jaoks aasta võrra (nagu programmiperioodil 2014–2020); |
| --- | --- |

79.

on sügavalt mures eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil tootlikku majandusse tehtavate avaliku ja erasektori investeeringute järsu vähenemise pärast; on arvamusel, et tuleb võtta otsustavaid meetmeid toote- ja tööturu reformimiseks, ettevaatliku palgapoliitika rakendamiseks ja tulevase kasvumudeli innovatsioonipõhiseks muutmiseks ning tootmise suunamiseks kõrge lisandväärtusega tegevusele; on arvamusel, et jätkusuutlik majanduspoliitika sõltub alustavatele ettevõtetele pakutavatest väga soodsatest tingimustest; on kindlalt veendunud, et struktuuri- ja investeerimisfondid on hädavajalikud eespool mainitud aspektide osas mis tahes puudujääkide ennetamiseks ja leevendamiseks ning avaliku sektori investeeringute suurendamiseks; juhib tähelepanu võimalustele, mida liikmesriigid võiksid struktuurfondidest tehtavate avaliku sektori investeeringute toetamiseks kasutada nende fondide rahastamiskorrale teatava paindlikkuse võimaldamise abil, nt suurendades kohandamiskavaga hõlmatud ja ELi rahalist abi saavate riikide kaasrahastamise määrasid või pikendades programmiperioodil 2007–2013 kohustustest vabastamise reeglit kõikide liikmesriikide jaoks aasta võrra (nagu programmiperioodil 2014–2020);

| 80. | on seisukohal, et piirkondlike ja kohalike omavalitsuse kaasamist asjaomaste programmide, eelkõige strateegia „Euroopa 2020” kavandamisse ja rakendamisse tuleks suurendada, et suurendada kõigil tasanditel vastutustunnet strateegia eesmärkide suhtes ning tagada parem kohapealne teadlikkus selle eesmärkidest ja tulemustest; |
| --- | --- |

80.

on seisukohal, et piirkondlike ja kohalike omavalitsuse kaasamist asjaomaste programmide, eelkõige strateegia „Euroopa 2020” kavandamisse ja rakendamisse tuleks suurendada, et suurendada kõigil tasanditel vastutustunnet strateegia eesmärkide suhtes ning tagada parem kohapealne teadlikkus selle eesmärkidest ja tulemustest;

Naiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus

| 81. | kiidab heaks riigipõhised soovitused meetmete kohta, mis käsitlevad lastehoiuteenuste parandamist, leibkonna teise palgasaaja demotiveerivate tegurite kaotamist, meeste ja naiste vanaduspensioni ea ühtlustamist, töö- ja eraelu ühitamise vajaduse arvesse võtmist, parandades selleks eelkõige juurdepääsu uutele tehnoloogiatele ja nende kasutamise väljaõppele, ning soolise ja pensionilõhe kaotamist; tunneb muret asjaolu pärast, et paljud neist soovitustest anti juba 2012. aastal, mis viitab nende vähesele rakendamisele liikmesriikides; |
| --- | --- |

81.

kiidab heaks riigipõhised soovitused meetmete kohta, mis käsitlevad lastehoiuteenuste parandamist, leibkonna teise palgasaaja demotiveerivate tegurite kaotamist, meeste ja naiste vanaduspensioni ea ühtlustamist, töö- ja eraelu ühitamise vajaduse arvesse võtmist, parandades selleks eelkõige juurdepääsu uutele tehnoloogiatele ja nende kasutamise väljaõppele, ning soolise ja pensionilõhe kaotamist; tunneb muret asjaolu pärast, et paljud neist soovitustest anti juba 2012. aastal, mis viitab nende vähesele rakendamisele liikmesriikides;

| 82. | rõhutab, et liikmesriigid peaksid suurendama haridussüsteemis osalevate laste või noorte osakaalu ning pöörama suuremat tähelepanu haridussüsteemist varakult lahkumise probleemile, kogudes eelkõige teavet selle nähtuse peamiste põhjuste kohta, et võtta vastu ja rakendada poliitikameetmeid probleemi ennetamiseks; |
| --- | --- |

82.

rõhutab, et liikmesriigid peaksid suurendama haridussüsteemis osalevate laste või noorte osakaalu ning pöörama suuremat tähelepanu haridussüsteemist varakult lahkumise probleemile, kogudes eelkõige teavet selle nähtuse peamiste põhjuste kohta, et võtta vastu ja rakendada poliitikameetmeid probleemi ennetamiseks;

| 83. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma riiklikes tööhõiveprogrammides nõuetekohaselt arvesse sooga seotud eesmärke, pöörates eriti tähelepanu naistele, kes kannavad hoolt eakate ülalpeetavate eest, kes on üksikemad või kellel on puudega lapsed; nõuab lisaks sellele, et haridussüsteemist varakult lahkumise küsimusele pöörataks rohkem tähelepanu, arvestades 10–16aastaste koolist väljalangenute arvu järsku tõusu ning sellest tulenevat ressursikadu kogu Euroopa jaoks tervikuna; |
| --- | --- |

83.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma riiklikes tööhõiveprogrammides nõuetekohaselt arvesse sooga seotud eesmärke, pöörates eriti tähelepanu naistele, kes kannavad hoolt eakate ülalpeetavate eest, kes on üksikemad või kellel on puudega lapsed; nõuab lisaks sellele, et haridussüsteemist varakult lahkumise küsimusele pöörataks rohkem tähelepanu, arvestades 10–16aastaste koolist väljalangenute arvu järsku tõusu ning sellest tulenevat ressursikadu kogu Euroopa jaoks tervikuna;

| 84. | kutsub komisjoni üles pöörama järgmises iga-aastases majanduskasvu analüüsis tähelepanu konkreetsetele poliitikasuunistele, millega püütakse vähendada soolist ebavõrdsust, sealhulgas eriti sellistele suunistele, millega püütakse kaotada soolist palgaerinevust – mille tagajärjel jääb naiste elatustase vanemas eas sageli allapoole vaesuspiiri – ja soolist pensionierinevust, püütakse suurendada naiste osalust tööturul ning tõkestada soolist segregatsiooni tööturul, kuna ELi tulevane heaolu sõltub olulisel määral suutlikkusest oma tööjõudu täiel määral ära kasutada; |
| --- | --- |

84.

kutsub komisjoni üles pöörama järgmises iga-aastases majanduskasvu analüüsis tähelepanu konkreetsetele poliitikasuunistele, millega püütakse vähendada soolist ebavõrdsust, sealhulgas eriti sellistele suunistele, millega püütakse kaotada soolist palgaerinevust – mille tagajärjel jääb naiste elatustase vanemas eas sageli allapoole vaesuspiiri – ja soolist pensionierinevust, püütakse suurendada naiste osalust tööturul ning tõkestada soolist segregatsiooni tööturul, kuna ELi tulevane heaolu sõltub olulisel määral suutlikkusest oma tööjõudu täiel määral ära kasutada;

| 85. | rõhutab, et soolist võrdõiguslikkust tuleb võtta arvesse eelarve koostamisel, et analüüsida valitsuse kõiki programme ja poliitikameetmeid ning nende mõju vahendite eraldamisele ja panust naiste ja meeste võrdõiguslikkuse tagamisse. |
| --- | --- |

85.

rõhutab, et soolist võrdõiguslikkust tuleb võtta arvesse eelarve koostamisel, et analüüsida valitsuse kõiki programme ja poliitikameetmeid ning nende mõju vahendite eraldamisele ja panust naiste ja meeste võrdõiguslikkuse tagamisse.

o

o o

| 86. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, Euroopa Liidu liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, komisjonile ja Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

86.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, Euroopa Liidu liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, komisjonile ja Euroopa Keskpangale.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0408.

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 12.

(3)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 41.

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 8.

(5)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 33.

(6)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

(7)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 1.

()  ELT L 140, 27.5.2013, lk 1.

(8)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0052.

(10)  Euroopa Parlamendi liidu sisepoliitika direktoraadi poliitikaosakond C.

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/148 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/148

---

P7_TA(2013)0448

Pagulaste tulv Vahemere piirkonnas ja eelkõige traagilised sündmused Lampedusa lähistel

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon rändevoogude kohta Vahemerel, pidades eelkõige silmas traagilisi sündmusi Lampedusa lähedal (2013/2827(RSP))

(2016/C 208/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle,

| — | võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku (UNHCR) 12. oktoobri 2013. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku (UNHCR) 12. oktoobri 2013. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (PACE) 2012. aasta aprilli aruannet „Vahemerel hukkunud”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (PACE) 2012. aasta aprilli aruannet „Vahemerel hukkunud”,

| — | võttes arvesse rändajate inimõiguste ÜRO eriraportööri varasemaid avaldusi ja tema uusimat, 2013. aasta aprillis avaldatud aruannet ELi välispiiride haldamise ja selle mõju kohta rändajate inimõigustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rändajate inimõiguste ÜRO eriraportööri varasemaid avaldusi ja tema uusimat, 2013. aasta aprillis avaldatud aruannet ELi välispiiride haldamise ja selle mõju kohta rändajate inimõigustele,

| — | võttes arvesse oma 9. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide meetmete kohta, millega ohjata Süüria konfliktist tingitud põgenikevoolu (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide meetmete kohta, millega ohjata Süüria konfliktist tingitud põgenikevoolu (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 439/2010, millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 439/2010, millega luuakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (2),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri kooskõlastatava operatiivkoostöö raames toimuva patrull- ja vaatlustegevuse jaoks välistel merepiiridel (COM(2013)0197), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri kooskõlastatava operatiivkoostöö raames toimuva patrull- ja vaatlustegevuse jaoks välistel merepiiridel (COM(2013)0197),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1168/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1168/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 10. oktoobril 2013. aastal esimesel lugemisel vastu võetud seisukohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse Euroopa piiride valvamise süsteem (Eurosur) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 10. oktoobril 2013. aastal esimesel lugemisel vastu võetud seisukohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse Euroopa piiride valvamise süsteem (Eurosur) (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. märtsi 2013. aasta ühisteatist „Euroopa naabruspoliitika: partnerluse edendamine” (JOIN(2013)0004), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. märtsi 2013. aasta ühisteatist „Euroopa naabruspoliitika: partnerluse edendamine” (JOIN(2013)0004),

| — | võttes arvesse oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika lõunamõõtme läbivaatamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika lõunamõõtme läbivaatamise kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol) (7),

| — | võttes arvesse 25. veebruaril 2013. aastal esitatud suuliselt vastatavat küsimust O-000021/2013 – B7-0119/2013 vabatahtliku alalise liidu ümberasustamiskava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. veebruaril 2013. aastal esitatud suuliselt vastatavat küsimust O-000021/2013 – B7-0119/2013 vabatahtliku alalise liidu ümberasustamiskava kohta,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit selle komisjoni delegatsiooni visiidi kohta Lampedusale 2011. aasta novembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit selle komisjoni delegatsiooni visiidi kohta Lampedusale 2011. aasta novembris,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso ja siseasjade voliniku Cecilia Malmströmi 9. oktoobril 2013. aastal toimunud visiiti Lampedusale ning samal päeval täiskogu istungil toimunud arutelu rändepoliitika üle Vahemerel, pidades eelkõige silmas Lampedusa lähedal toimunud traagilisi sündmusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso ja siseasjade voliniku Cecilia Malmströmi 9. oktoobril 2013. aastal toimunud visiiti Lampedusale ning samal päeval täiskogu istungil toimunud arutelu rändepoliitika üle Vahemerel, pidades eelkõige silmas Lampedusa lähedal toimunud traagilisi sündmusi,

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (8), milles erilist rõhku pannakse võitlusele inimkaubanduse ja surmakaubitsejate vastu; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (8), milles erilist rõhku pannakse võitlusele inimkaubanduse ja surmakaubitsejate vastu;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 77, 78, 79 ja 80 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 18 ja 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 77, 78, 79 ja 80 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 18 ja 19,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Lampedusa saare lähedal toimunud viimastes tragöödiates on hukkunud vähemalt 360 sisserändajat ja veelgi rohkem inimesi on jäänud kadunuks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lampedusa saare lähedal toimunud viimastes tragöödiates on hukkunud vähemalt 360 sisserändajat ja veelgi rohkem inimesi on jäänud kadunuks;

| B. | arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni andmeil on alates 1993. aastast merel hukkunud vähemalt 20 000 inimest, mis näitab veel kord, et tuleb teha kõik võimalik ohtu sattunud inimeste elu päästmiseks ning et liikmesriigid peavad täitma oma rahvusvahelisi kohustusi merehädaliste päästmiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni andmeil on alates 1993. aastast merel hukkunud vähemalt 20 000 inimest, mis näitab veel kord, et tuleb teha kõik võimalik ohtu sattunud inimeste elu päästmiseks ning et liikmesriigid peavad täitma oma rahvusvahelisi kohustusi merehädaliste päästmiseks;

| C. | arvestades, et ELi tasandil puudub endiselt selgus selles, kuidas jaotub vastutus hättasattunud laevade abistamises osalevate üksuste vahel ning vastutus otsimis- ja päästeoperatsioonide kooskõlastamise eest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi tasandil puudub endiselt selgus selles, kuidas jaotub vastutus hättasattunud laevade abistamises osalevate üksuste vahel ning vastutus otsimis- ja päästeoperatsioonide kooskõlastamise eest;

| D. | arvestades, et salakaubavedajad ja inimkaubitsejad kasutavad ebaseaduslikku rännet ära ning kuritegelikud võrgustikud sunnivad, meelitavad või petavad inimesi Euroopasse tulema, ning arvestades, et need võrgustikud ohustavad tõsiselt rändajate elu ning tekitavad ELile suuri probleeme; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et salakaubavedajad ja inimkaubitsejad kasutavad ebaseaduslikku rännet ära ning kuritegelikud võrgustikud sunnivad, meelitavad või petavad inimesi Euroopasse tulema, ning arvestades, et need võrgustikud ohustavad tõsiselt rändajate elu ning tekitavad ELile suuri probleeme;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 80 on sätestatud solidaarsuse ja vastutuse õiglase jagamise põhimõte; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 80 on sätestatud solidaarsuse ja vastutuse õiglase jagamise põhimõte;

| F. | arvestades, et uue läbivaadatud Euroopa ühise varjupaigasüsteemi (CEAS) eesmärk on anda selgemad eeskirjad ja tagada rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste õiglane ning piisav kaitse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uue läbivaadatud Euroopa ühise varjupaigasüsteemi (CEAS) eesmärk on anda selgemad eeskirjad ja tagada rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste õiglane ning piisav kaitse;

| G. | arvestades, et ELi õigusaktidega on juba loodud mõned vahendid, näiteks viisaeeskiri ja Schengeni piirieeskirjad, mis võimaldavad anda humanitaarviisasid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi õigusaktidega on juba loodud mõned vahendid, näiteks viisaeeskiri ja Schengeni piirieeskirjad, mis võimaldavad anda humanitaarviisasid;

| H. | arvestades, et liikmesriikidel tuleks soovitada kasutada Varjupaiga- ja Rändefondi ning ettevalmistava tegevuse „Pagulaste ümberasustamise võimaldamine hädaolukordades” raames kättesaadavaid vahendeid, millega kaetakse muu hulgas järgmisi meetmeid: ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) poolt juba põgenikeks tunnistatud isikute toetamine; toetus erakorralisteks abinõudeks prioriteetseks tunnistatud põgenikerühmade puhul, keda rünnatakse relvadega ning kes on äärmiselt kaitsetus ja eluohtlikus olukorras; hädaolukorras vajaduse korral rahaline eritoetus UNHCRile ja sellega seotud organisatsioonidele ELi liikmesriikides ja liidu tasandil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et liikmesriikidel tuleks soovitada kasutada Varjupaiga- ja Rändefondi ning ettevalmistava tegevuse „Pagulaste ümberasustamise võimaldamine hädaolukordades” raames kättesaadavaid vahendeid, millega kaetakse muu hulgas järgmisi meetmeid: ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) poolt juba põgenikeks tunnistatud isikute toetamine; toetus erakorralisteks abinõudeks prioriteetseks tunnistatud põgenikerühmade puhul, keda rünnatakse relvadega ning kes on äärmiselt kaitsetus ja eluohtlikus olukorras; hädaolukorras vajaduse korral rahaline eritoetus UNHCRile ja sellega seotud organisatsioonidele ELi liikmesriikides ja liidu tasandil;

| I. | arvestades, et Itaalia algatas uue patrull-, pääste- ja seireoperatsiooni Mare Nostrum, millega parandatakse humanitaarseid päästetöid Vahemerel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Itaalia algatas uue patrull-, pääste- ja seireoperatsiooni Mare Nostrum, millega parandatakse humanitaarseid päästetöid Vahemerel;

| J. | arvestades, et oma hiljutisel visiidil Lampedusale andis komisjoni president Barroso lubaduse eraldada kohaliku elanikkonna toetamiseks ELi vahenditest 30 miljonit eurot; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et oma hiljutisel visiidil Lampedusale andis komisjoni president Barroso lubaduse eraldada kohaliku elanikkonna toetamiseks ELi vahenditest 30 miljonit eurot;

| 1. | väljendab sügavat kurbust ja kahetsust inimeste traagilise hukkumise pärast Lampedusa saare lähedal; nõuab tungivalt, et Euroopa Liit ja liikmesriigid teeksid rohkem, et ära hoida uusi hukkunuid merel; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat kurbust ja kahetsust inimeste traagilise hukkumise pärast Lampedusa saare lähedal; nõuab tungivalt, et Euroopa Liit ja liikmesriigid teeksid rohkem, et ära hoida uusi hukkunuid merel;

| 2. | on seisukohal, et Lampedusa sündmused peaksid kujunema Euroopa jaoks tõeliseks pöördepunktiks ja ainus võimalus, kuidas uut tragöödiat ära hoida, on kooskõlastatud lähenemisviis, mis põhineb solidaarsusel ja vastutusel ning mida toetatakse ühiste vahenditega; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et Lampedusa sündmused peaksid kujunema Euroopa jaoks tõeliseks pöördepunktiks ja ainus võimalus, kuidas uut tragöödiat ära hoida, on kooskõlastatud lähenemisviis, mis põhineb solidaarsusel ja vastutusel ning mida toetatakse ühiste vahenditega;

| 3. | nõuab humanitaarabi sellistes traagilistes sündmustes ellujäänutele ning palub, et EL ja liikmesriigid suhtuksid tõsiselt sellesse, et tagada sisserändajate, eelkõige saatjata alaealiste üldised põhiõigused; |
| --- | --- |

3.

nõuab humanitaarabi sellistes traagilistes sündmustes ellujäänutele ning palub, et EL ja liikmesriigid suhtuksid tõsiselt sellesse, et tagada sisserändajate, eelkõige saatjata alaealiste üldised põhiõigused;

| 4. | tunnustab seda suurt tööd, mida on teinud Itaalia ja Malta ning eriti Lampedusa elanikud ja valitsusvälised organisatsioonid, nagu Caritas ja Punane Rist, kõigi sisserändajate esmaseks vastuvõtuks ja päästeoperatsioonideks, |
| --- | --- |

4.

tunnustab seda suurt tööd, mida on teinud Itaalia ja Malta ning eriti Lampedusa elanikud ja valitsusvälised organisatsioonid, nagu Caritas ja Punane Rist, kõigi sisserändajate esmaseks vastuvõtuks ja päästeoperatsioonideks,

| 5. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse moodustada Vahemere rändevoogude teemat käsitlev rakkerühm; on seisukohal, et sellel rakkerühmal peaks olema nii poliitiline kui ka operatiivne osa; nõuab sellega seoses, et Euroopa Parlament kaasataks rakkerühma kas poliitilisel või tehnilisel tasandil; rõhutab, et sellise rakkerühma moodustamine peaks olema ainult esimene samm ulatuslikuma lähenemisviisi kasutuselevõtmiseks; |
| --- | --- |

5.

kiidab heaks komisjoni kavatsuse moodustada Vahemere rändevoogude teemat käsitlev rakkerühm; on seisukohal, et sellel rakkerühmal peaks olema nii poliitiline kui ka operatiivne osa; nõuab sellega seoses, et Euroopa Parlament kaasataks rakkerühma kas poliitilisel või tehnilisel tasandil; rõhutab, et sellise rakkerühma moodustamine peaks olema ainult esimene samm ulatuslikuma lähenemisviisi kasutuselevõtmiseks;

| 6. | nõuab Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) ja Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) eelarve suurendamist, et aidata liikmesriike olukorras, kus välispiiril on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi, võttes arvesse, et mõnel juhul võib olla tegemist humanitaarhädaolukorra ja merepäästega; tuletab meelde, et nende vahendite asjakohane rahastamine on kooskõlastatud lähenemise väljatöötamiseks hädavajalik; kutsub ühtlasi liikmesriike üles suurendama praktilist koostööd EASO ja Frontexiga, sealhulgas osutama mitterahalist abi (lähetatud politseinikud, materiaalne toetus jms); palub nõukogul ja komisjonil kaaluda võimalust luua ELi rannavalveteenistus ja võimalust luua veel üks Frontexi operatiivkeskus rändesurvega piirkondades, eelkõige Vahemere piirkonnas, mille kulud kataks välja valitud liikmesriik; |
| --- | --- |

6.

nõuab Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) ja Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) eelarve suurendamist, et aidata liikmesriike olukorras, kus välispiiril on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi, võttes arvesse, et mõnel juhul võib olla tegemist humanitaarhädaolukorra ja merepäästega; tuletab meelde, et nende vahendite asjakohane rahastamine on kooskõlastatud lähenemise väljatöötamiseks hädavajalik; kutsub ühtlasi liikmesriike üles suurendama praktilist koostööd EASO ja Frontexiga, sealhulgas osutama mitterahalist abi (lähetatud politseinikud, materiaalne toetus jms); palub nõukogul ja komisjonil kaaluda võimalust luua ELi rannavalveteenistus ja võimalust luua veel üks Frontexi operatiivkeskus rändesurvega piirkondades, eelkõige Vahemere piirkonnas, mille kulud kataks välja valitud liikmesriik;

| 7. | rõhutab vajadust jagada vastutust varjupaiga andmisel ning soovitab luua objektiivsetel kriteeriumidel põhineva mehhanismi, et vähendada survet neile liikmesriikidele, kuhu saabub absoluutarvudes või proportsionaalselt rohkem varjupaigataotlejaid ja rahvusvahelise kaitse saajaid; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust jagada vastutust varjupaiga andmisel ning soovitab luua objektiivsetel kriteeriumidel põhineva mehhanismi, et vähendada survet neile liikmesriikidele, kuhu saabub absoluutarvudes või proportsionaalselt rohkem varjupaigataotlejaid ja rahvusvahelise kaitse saajaid;

| 8. | rõhutab, et rahvusvahelise kaitse saajate ja varjupaigataotlejate ümberpaigutamine on üks kõige konkreetsemaid solidaarsuse ja vastutusejagamise vorme; rõhutab selliste projektide olulisust nagu katseprojekt ELi-siseseks ümberpaigutamiseks Maltalt (EUREMA) ja selle laiendus, mille alusel rahvusvahelise kaitse saajaid on paigutatud ja paigutatakse Maltalt ümber teistesse liikmesriikidesse, ning pooldab uute samalaadsete algatuste väljatöötamist; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et rahvusvahelise kaitse saajate ja varjupaigataotlejate ümberpaigutamine on üks kõige konkreetsemaid solidaarsuse ja vastutusejagamise vorme; rõhutab selliste projektide olulisust nagu katseprojekt ELi-siseseks ümberpaigutamiseks Maltalt (EUREMA) ja selle laiendus, mille alusel rahvusvahelise kaitse saajaid on paigutatud ja paigutatakse Maltalt ümber teistesse liikmesriikidesse, ning pooldab uute samalaadsete algatuste väljatöötamist;

| 9. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku käivitada otsingu- ja päästeoperatsioon Küprosest Hispaaniani ning tugevdada Frontexit, suurendades selle eelarvet ja suutlikkust, et päästa inimelusid ning võidelda inimkaubanduse ja salakaubaveoga; |
| --- | --- |

9.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku käivitada otsingu- ja päästeoperatsioon Küprosest Hispaaniani ning tugevdada Frontexit, suurendades selle eelarvet ja suutlikkust, et päästa inimelusid ning võidelda inimkaubanduse ja salakaubaveoga;

| 10. | kutsub kaasseadusandjaid kiiresti heaks kiitma Frontexi kooskõlastatud mereoperatsioonide uusi siduvaid kinnipidamiseeskirju, et saavutada tulemuslikud ja kooskõlastatud ELi tasandi päästemeetmed ning tagada, et operatsioonid toimuksid täielikus kooskõlas asjaomaste rahvusvaheliste inimõigustega, pagulasõiguse ja -standardite ning mereõigusest tulenevate kohustustega; |
| --- | --- |

10.

kutsub kaasseadusandjaid kiiresti heaks kiitma Frontexi kooskõlastatud mereoperatsioonide uusi siduvaid kinnipidamiseeskirju, et saavutada tulemuslikud ja kooskõlastatud ELi tasandi päästemeetmed ning tagada, et operatsioonid toimuksid täielikus kooskõlas asjaomaste rahvusvaheliste inimõigustega, pagulasõiguse ja -standardite ning mereõigusest tulenevate kohustustega;

| 11. | nõuab, et liit ja liikmesriigid kaaluksid võimalust luua mehhanismid, millega määrata kindlaks turvalised paigad, kuhu päästetud pagulaste ja rändajatega maabuda; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et liit ja liikmesriigid kaaluksid võimalust luua mehhanismid, millega määrata kindlaks turvalised paigad, kuhu päästetud pagulaste ja rändajatega maabuda;

| 12. | nõuab, et liit ja liikmesriigid looksid inimeste jaoks, kes võivad vajada rahvusvahelist kaitset, profileerimise ja edasisuunamise mehhanismid, kaasa arvatud juurdepääsu õiglastele ja tõhusatele varjupaigamenetlustele, lähtudes arusaamast, et ainuvastutus ei tarvitse tingimata lasuda riigil, mille territooriumil merel päästetud inimesed maabuvad; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et liit ja liikmesriigid looksid inimeste jaoks, kes võivad vajada rahvusvahelist kaitset, profileerimise ja edasisuunamise mehhanismid, kaasa arvatud juurdepääsu õiglastele ja tõhusatele varjupaigamenetlustele, lähtudes arusaamast, et ainuvastutus ei tarvitse tingimata lasuda riigil, mille territooriumil merel päästetud inimesed maabuvad;

| 13. | palub liikmesriikidel tagada, et kõiki Euroopa ühise varjupaigasüsteemi eri vahendite kohta kehtivaid norme rakendataks nõuetekohaselt; tuletab liikmesriikidele meelde, et inimesed, kes taotlevad rahvusvahelist kaitset, tuleks suunata pädevatesse riiklikesse varjupaigaasutustesse ja neil tuleks võimaldada kasutada õiglasi ja tõhusaid varjupaigamenetlusi; |
| --- | --- |

13.

palub liikmesriikidel tagada, et kõiki Euroopa ühise varjupaigasüsteemi eri vahendite kohta kehtivaid norme rakendataks nõuetekohaselt; tuletab liikmesriikidele meelde, et inimesed, kes taotlevad rahvusvahelist kaitset, tuleks suunata pädevatesse riiklikesse varjupaigaasutustesse ja neil tuleks võimaldada kasutada õiglasi ja tõhusaid varjupaigamenetlusi;

| 14. | palub liikmesriikidel vajaduse korral kaaluda määruse (EL) nr 604/2013 (9) artikli 3 lõike 2 kohaldamist, et võtta vastutus nende inimeste varjupaigataotluste eest, keda ähvardab oht, et nad ei saa liikmesriigis, mis ei suuda oma kohustusi täita, oma õigusi kasutada; kinnitab, et samuti peaksid liikmesriigid kaaluma nimetatud määruse artikli 15 kohaldamist, et laiendatud perekonna liikmed taas kokku viia; |
| --- | --- |

14.

palub liikmesriikidel vajaduse korral kaaluda määruse (EL) nr 604/2013 (9) artikli 3 lõike 2 kohaldamist, et võtta vastutus nende inimeste varjupaigataotluste eest, keda ähvardab oht, et nad ei saa liikmesriigis, mis ei suuda oma kohustusi täita, oma õigusi kasutada; kinnitab, et samuti peaksid liikmesriigid kaaluma nimetatud määruse artikli 15 kohaldamist, et laiendatud perekonna liikmed taas kokku viia;

| 15. | kutsub Frontexit ja liikmesriike tagama, et kõik Euroopa piirivalverühmades osalevad piirivalvurid ja liikmesriikide muud töötajad ning Frontexi personal saaksid koolitust liidu ja rahvusvahelise õiguse asjaomases valdkonnas, kaasa arvatud põhiõigused, kooskõlas Frontexi muudetud määruse artikliga 5; |
| --- | --- |

15.

kutsub Frontexit ja liikmesriike tagama, et kõik Euroopa piirivalverühmades osalevad piirivalvurid ja liikmesriikide muud töötajad ning Frontexi personal saaksid koolitust liidu ja rahvusvahelise õiguse asjaomases valdkonnas, kaasa arvatud põhiõigused, kooskõlas Frontexi muudetud määruse artikliga 5;

| 16. | nõuab, et EL ja liikmesriigid jälgiksid segarändevoogusid, kasutades olemasolevaid ELi ja riiklikke vahendeid, ning tagaksid hea kooskõlastamise ja teabevahetuse, näiteks lihtsustaksid teabe vahetamist riiklike rannavalveteenistuste vahel; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et EL ja liikmesriigid jälgiksid segarändevoogusid, kasutades olemasolevaid ELi ja riiklikke vahendeid, ning tagaksid hea kooskõlastamise ja teabevahetuse, näiteks lihtsustaksid teabe vahetamist riiklike rannavalveteenistuste vahel;

| 17. | kutsub liitu, Frontexit ja liikmesriike tagama, et hättasattunud rändajate abistamine ja merepäästetööd seataks äsja vastu võetud Eurosuri määruse rakendamisel esikohale; |
| --- | --- |

17.

kutsub liitu, Frontexit ja liikmesriike tagama, et hättasattunud rändajate abistamine ja merepäästetööd seataks äsja vastu võetud Eurosuri määruse rakendamisel esikohale;

| 18. | nõuab esmajärjekorras seda, et paremini koordineeritaks ELi vahendeid ja ressursse, sealhulgas neid, mis on kasutada Frontexil (näiteks Eurosur) ja Europolil, et koos kolmandate riikidega hoogustada võitlust inimkaubitsejate ja salakaubavedajate kuritegelike võrgustike vastu; |
| --- | --- |

18.

nõuab esmajärjekorras seda, et paremini koordineeritaks ELi vahendeid ja ressursse, sealhulgas neid, mis on kasutada Frontexil (näiteks Eurosur) ja Europolil, et koos kolmandate riikidega hoogustada võitlust inimkaubitsejate ja salakaubavedajate kuritegelike võrgustike vastu;

| 19. | tuletab meelde, et ELi solidaarsus peaks käima käsikäes vastutusega; tuletab meelde, et liikmesriikidel on seaduslik kohustus anda merel rändajatele abi; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et ELi solidaarsus peaks käima käsikäes vastutusega; tuletab meelde, et liikmesriikidel on seaduslik kohustus anda merel rändajatele abi;

| 20. | nõuab, et liikmesriigid kasutaksid kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega oma eelisõigust merehädaliste päästmiseks; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et liikmesriigid kasutaksid kooskõlas oma rahvusvaheliste kohustustega oma eelisõigust merehädaliste päästmiseks;

| 21. | tunneb muret selle pärast, et üha rohkem inimesi riskib eluga, võttes ette ohtliku paadiretke üle Vahemere Euroopa Liitu; palub liikmesriikidel võtta meetmeid, mis võimaldaksid varjupaigataotlejatele turvalise ja õiglase juurdepääsu liidu varjupaigasüsteemile; |
| --- | --- |

21.

tunneb muret selle pärast, et üha rohkem inimesi riskib eluga, võttes ette ohtliku paadiretke üle Vahemere Euroopa Liitu; palub liikmesriikidel võtta meetmeid, mis võimaldaksid varjupaigataotlejatele turvalise ja õiglase juurdepääsu liidu varjupaigasüsteemile;

| 22. | märgib, et seaduslik sisenemine ELi on eelistatav lahendus võrreldes tunduvalt ohtlikuma ebaseadusliku piiriületamisega, millega võib kaasneda inimkaubanduse oht ja inimeste hukkumine; |
| --- | --- |

22.

märgib, et seaduslik sisenemine ELi on eelistatav lahendus võrreldes tunduvalt ohtlikuma ebaseadusliku piiriületamisega, millega võib kaasneda inimkaubanduse oht ja inimeste hukkumine;

| 23. | nõuab terviklikumat lähenemist rändele, mis tagaks selle, et rändega seotud küsimusi saaks käsitleda igakülgselt; |
| --- | --- |

23.

nõuab terviklikumat lähenemist rändele, mis tagaks selle, et rändega seotud küsimusi saaks käsitleda igakülgselt;

| 24. | ergutab ELi eeskätt Vahemere piirkonna tarvis välja töötama terviklikuma strateegia, kus töörännet käsitletaks naaberriikide sotsiaalse, majandusliku ja poliitilise arengu kontekstis; nõuab, et EL ja liikmesriigid kaaluksid, milliseid vahendeid on võimalik ELi viisapoliitika ja ELi töörände õiguse raames kasutada; |
| --- | --- |

24.

ergutab ELi eeskätt Vahemere piirkonna tarvis välja töötama terviklikuma strateegia, kus töörännet käsitletaks naaberriikide sotsiaalse, majandusliku ja poliitilise arengu kontekstis; nõuab, et EL ja liikmesriigid kaaluksid, milliseid vahendeid on võimalik ELi viisapoliitika ja ELi töörände õiguse raames kasutada;

| 25. | kutsub liikmesriike üles kehtestama ranged kriminaalkaristused isikutele, kes aitavad kaasa inimkaubandusele nii ELi piiridel kui ka liidusiseselt, ning korraldama ulatuslikke teavituskampaaniaid, et juhtida tähelepanu neile ohtudele, mis kaasnevad sellega, kui usaldada oma elu salakaubavedajate kätesse; |
| --- | --- |

25.

kutsub liikmesriike üles kehtestama ranged kriminaalkaristused isikutele, kes aitavad kaasa inimkaubandusele nii ELi piiridel kui ka liidusiseselt, ning korraldama ulatuslikke teavituskampaaniaid, et juhtida tähelepanu neile ohtudele, mis kaasnevad sellega, kui usaldada oma elu salakaubavedajate kätesse;

| 26. | nõuab, et EL ja liikmesriigid muudaksid või vaataksid läbi kõik õigusaktid, millega karistatakse inimesi, kes aitavad merel hättasattunud rändajaid; palub komisjonil läbi vaadata nõukogu direktiivi 2002/90/EÜ, millega määratletakse kaasaaitamine ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele, eesmärgiga selgitada, et merel hättasattunud rändajatele humanitaarabi andmist tuleb pidada kiiduväärseks ja mitte mingil juhul tegevuseks, mis võib kaasa tuua karistuse; |
| --- | --- |

26.

nõuab, et EL ja liikmesriigid muudaksid või vaataksid läbi kõik õigusaktid, millega karistatakse inimesi, kes aitavad merel hättasattunud rändajaid; palub komisjonil läbi vaadata nõukogu direktiivi 2002/90/EÜ, millega määratletakse kaasaaitamine ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele, eesmärgiga selgitada, et merel hättasattunud rändajatele humanitaarabi andmist tuleb pidada kiiduväärseks ja mitte mingil juhul tegevuseks, mis võib kaasa tuua karistuse;

| 27. | nõuab paremat ja tõhusamat koostööd ELi ja kolmandate riikide vahel, et ei korduks Lampedusa lähedal juhtunud traagilised sündmused; on seisukohal, et rände haldamist käsitlevad lepingud ELi ja rände transiidiriike vahel peaksid saama lähitulevikus liidu jaoks prioriteediks ning need lepingud peaksid hõlmama politseiasutuste rahastamist, koolitust õiguskaitse suutlikkuse suurendamiseks ja abi neile riikidele (ka rändajate päritoluriikidele), et mitmekesistada ja parandada nende majandust, ning rõhutab, et kolmandad riigid peavad järgima rahvusvahelist õigust seoses merehädaliste päästmisega ning tagama pagulaste kaitsmise ja põhiõiguste austamise; |
| --- | --- |

27.

nõuab paremat ja tõhusamat koostööd ELi ja kolmandate riikide vahel, et ei korduks Lampedusa lähedal juhtunud traagilised sündmused; on seisukohal, et rände haldamist käsitlevad lepingud ELi ja rände transiidiriike vahel peaksid saama lähitulevikus liidu jaoks prioriteediks ning need lepingud peaksid hõlmama politseiasutuste rahastamist, koolitust õiguskaitse suutlikkuse suurendamiseks ja abi neile riikidele (ka rändajate päritoluriikidele), et mitmekesistada ja parandada nende majandust, ning rõhutab, et kolmandad riigid peavad järgima rahvusvahelist õigust seoses merehädaliste päästmisega ning tagama pagulaste kaitsmise ja põhiõiguste austamise;

| 28. | nõuab, et EL jätkaks humanitaar-, finants-, ja poliitilise abi andmist kriisipiirkondadele Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas, et võidelda rände ja humanitaarprobleemide algpõhjustega; kutsub seepärast ELi üles jälgima abi jaotamist ja suurendama sellega seoses demokraatlikku vastutust, et need ressursid annaksid positiivseid tulemusi, mida seni ei ole saavutatud; |
| --- | --- |

28.

nõuab, et EL jätkaks humanitaar-, finants-, ja poliitilise abi andmist kriisipiirkondadele Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas, et võidelda rände ja humanitaarprobleemide algpõhjustega; kutsub seepärast ELi üles jälgima abi jaotamist ja suurendama sellega seoses demokraatlikku vastutust, et need ressursid annaksid positiivseid tulemusi, mida seni ei ole saavutatud;

| 29. | nõuab, et EL ja liikmesriigid võtaksid asjakohaseid ja vastutustundlikke meetmeid seoses põgenike võimaliku sissevooluga liikmesriikidesse; palub komisjonil ja liikmesriikidel edasi jälgida praegust olukorda ja jätkata tööd selleks, et erandolukorda planeerida, suutlikkust suurendada, poliitilist dialoogi edendada ja täita inimõigustealased kohustused seoses kinnipidamistingimustega; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et EL ja liikmesriigid võtaksid asjakohaseid ja vastutustundlikke meetmeid seoses põgenike võimaliku sissevooluga liikmesriikidesse; palub komisjonil ja liikmesriikidel edasi jälgida praegust olukorda ja jätkata tööd selleks, et erandolukorda planeerida, suutlikkust suurendada, poliitilist dialoogi edendada ja täita inimõigustealased kohustused seoses kinnipidamistingimustega;

| 30. | kutsub liikmesriike üles järgima tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele ja ELi õigusaktidele; kutsub liikmesriike üles tegema viivitamata lõpu seadusvastase ja pikaajalise kinnipidamise tavale, millega rikutakse rahvusvahelist ja Euroopa õigust, ning juhib tähelepanu sellele, et rändajate kinnipidamiseks on alati vaja haldusotsust ning kinnipidamine peab olema nõuetekohaselt põhjendatud ja ajutine; |
| --- | --- |

30.

kutsub liikmesriike üles järgima tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele ja ELi õigusaktidele; kutsub liikmesriike üles tegema viivitamata lõpu seadusvastase ja pikaajalise kinnipidamise tavale, millega rikutakse rahvusvahelist ja Euroopa õigust, ning juhib tähelepanu sellele, et rändajate kinnipidamiseks on alati vaja haldusotsust ning kinnipidamine peab olema nõuetekohaselt põhjendatud ja ajutine;

| 31. | soovitab liikmesriikidel kasutada pakiliste vajaduste rahuldamiseks lisaks olemasolevatele riigikvootidele ja humanitaarpõhjustel vastuvõtmisele ka ümberasustamist; |
| --- | --- |

31.

soovitab liikmesriikidel kasutada pakiliste vajaduste rahuldamiseks lisaks olemasolevatele riigikvootidele ja humanitaarpõhjustel vastuvõtmisele ka ümberasustamist;

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, ÜRO peasekretärile ja ÜRO pagulaste ülemvolinikule. |
| --- | --- |

32.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, ÜRO peasekretärile ja ÜRO pagulaste ülemvolinikule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0414.

(2)  ELT L 132, 29.5.2010, lk 11.

(3)  ELT L 304, 22.11.2011, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0416.

(5)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 114.

(6)  ELT L 348, 24.12.2008, lk 98.

(7)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0444.

(9)  ELT L 180, 29.6.2013, lk 31.

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/153 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/153

---

P7_TA(2013)0449

SWIFTi lepingu peatamine riikliku julgeolekuasutuse NSA jälgimistegevuse tõttu

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon terroristide rahastamise jälgimisprogrammi käsitleva lepingu peatamise kohta USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimistegevuse tõttu (2013/2831(RSP))

(2016/C 208/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 16, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 16,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 87, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 87,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 225,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 226, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 226,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 218,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 234, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 234,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelist lepingut, mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse terroristide rahastamise jälgimise programmi raames (TFTP leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelist lepingut, mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse terroristide rahastamise jälgimise programmi raames (TFTP leping),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ning ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ja nende mõju kohta ELi kodanike eraelu puutumatusele (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ning ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ja nende mõju kohta ELi kodanike eraelu puutumatusele (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2010. aasta otsust 2010/412/EL Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu (mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse terroristide rahastamise jälgimise programmi raames) sõlmimise kohta (2) ning sellele lisatud komisjoni ja nõukogu avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2010. aasta otsust 2010/412/EL Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu (mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse terroristide rahastamise jälgimise programmi raames) sõlmimise kohta (2) ning sellele lisatud komisjoni ja nõukogu avaldusi,

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni kavandatava rahvusvahelise lepingu kohta, mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete Ameerika Ühendriikide Rahandusministeeriumile kättesaadavaks tegemist terrorismi ja selle rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise eesmärgil (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni kavandatava rahvusvahelise lepingu kohta, mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete Ameerika Ühendriikide Rahandusministeeriumile kättesaadavaks tegemist terrorismi ja selle rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise eesmärgil (3),

| — | võttes arvesse oma 11. veebruari 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu (mis käsitleb Euroopa Liidust pärinevate finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist Ameerika Ühendriikidele terroristide rahastamise jälgimisprogrammi raames) sõlmimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. veebruari 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu (mis käsitleb Euroopa Liidust pärinevate finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist Ameerika Ühendriikidele terroristide rahastamise jälgimisprogrammi raames) sõlmimise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni komisjoni soovituse kohta nõukogule anda komisjonile volitused alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise rahvusvahelise lepingu üle, mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete Ameerika Ühendriikide Rahandusministeeriumile kättesaadavaks tegemist terrorismi ja selle rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise eesmärgil (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni komisjoni soovituse kohta nõukogule anda komisjonile volitused alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise rahvusvahelise lepingu üle, mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete Ameerika Ühendriikide Rahandusministeeriumile kättesaadavaks tegemist terrorismi ja selle rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise eesmärgil (5),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu (mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja nende edastamist Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse terroristide rahastamise jälgimise programmi raames) sõlmimise kohta (6) ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu (mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja nende edastamist Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse terroristide rahastamise jälgimise programmi raames) sõlmimise kohta (6) ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust,

| — | võttes arvesse 30. märtsi 2011. aasta aruannet (SEC(2011)0438) ja 14. detsembri 2012. aasta aruannet (SWD(2012)0454) Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu (mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse terroristide rahastamise jälgimise programmi raames) rakendamise ühise läbivaatamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. märtsi 2011. aasta aruannet (SEC(2011)0438) ja 14. detsembri 2012. aasta aruannet (SWD(2012)0454) Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu (mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse terroristide rahastamise jälgimise programmi raames) rakendamise ühise läbivaatamise kohta,

| — | võttes arvesse 1. märtsi 2011. aasta aruannet Europoli ühise järelevalveasutuse poolt 2010. aasta novembris läbi viidud kontrolli kohta seoses sellega, kuidas Europol terroristide rahastamise jälgimise programmi käsitlevat lepingut rakendab, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. märtsi 2011. aasta aruannet Europoli ühise järelevalveasutuse poolt 2010. aasta novembris läbi viidud kontrolli kohta seoses sellega, kuidas Europol terroristide rahastamise jälgimise programmi käsitlevat lepingut rakendab,

| — | võttes arvesse Europoli ühise järelevalveasutuse 14. märtsi 2012. aasta avalikku pöördumist TFTP lepingu rakendamise asjus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli ühise järelevalveasutuse 14. märtsi 2012. aasta avalikku pöördumist TFTP lepingu rakendamise asjus,

| — | võttes arvesse Europoli ühise järelevalveasutuse 18. märtsi 2013. aasta hinnangut kolmanda kontrolli tulemuste kohta, kui vaatluse all oli Europoli ülesannete täitmine tulenevalt TFTP lepingust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli ühise järelevalveasutuse 18. märtsi 2013. aasta hinnangut kolmanda kontrolli tulemuste kohta, kui vaatluse all oli Europoli ülesannete täitmine tulenevalt TFTP lepingust,

| — | võttes arvesse Madalmaade andmekaitseasutuse esindaja Paul Breitbarthi 18. aprilli 2011. aasta kirja terroristide rahastamise jälgimisprogrammiga tegeleva ELi ühise läbivaatamisrühma delegatsiooni juhile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Madalmaade andmekaitseasutuse esindaja Paul Breitbarthi 18. aprilli 2011. aasta kirja terroristide rahastamise jälgimisprogrammiga tegeleva ELi ühise läbivaatamisrühma delegatsiooni juhile,

| — | võttes arvesse 7. juuni 2011. aasta kirja, mille Jacob Kohnstamm saatis artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma nimel USA rahandusministeeriumi riigisekretäri asetäitjale Melissa A. Hartmanile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. juuni 2011. aasta kirja, mille Jacob Kohnstamm saatis artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma nimel USA rahandusministeeriumi riigisekretäri asetäitjale Melissa A. Hartmanile,

| — | võttes arvesse 21. detsembri 2012. aasta kirja, mille Jacob Kohnstamm saatis artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma nimel kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimehele Juan Fernando López Aguilarile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. detsembri 2012. aasta kirja, mille Jacob Kohnstamm saatis artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma nimel kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimehele Juan Fernando López Aguilarile,

| — | võttes arvesse 12. septembri 2013. aasta kirja, mille volinik Malmström saatis USA rahandusministeeriumi terrorismi ja rahapesu eest vastutavale aseministrile David Cohenile, ja võttes arvesse aseminister Coheni 18. septembri 2013. aasta vastust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. septembri 2013. aasta kirja, mille volinik Malmström saatis USA rahandusministeeriumi terrorismi ja rahapesu eest vastutavale aseministrile David Cohenile, ja võttes arvesse aseminister Coheni 18. septembri 2013. aasta vastust,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2011. aasta teatist „Euroopa terrorismi rahastamise jälgimissüsteem: võimalikud valikud” (COM(2011)0429), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2011. aasta teatist „Euroopa terrorismi rahastamise jälgimissüsteem: võimalikud valikud” (COM(2011)0429),

| — | võttes arvesse kirjalikult vastatavaid küsimusi E-011200/2010, E-002166/2011, E-002762/2011, E-002783/2011, E-003148/2011, E-003778/2011, E-003779/2011, E-004483/2011, E-006633/2011, E-008044/2011, E-008752/2011, E-000617/2012, E-002349/2012, E-003325/2012, E-007570/2012 ja E-000351/2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kirjalikult vastatavaid küsimusi E-011200/2010, E-002166/2011, E-002762/2011, E-002783/2011, E-003148/2011, E-003778/2011, E-003779/2011, E-004483/2011, E-006633/2011, E-008044/2011, E-008752/2011, E-000617/2012, E-002349/2012, E-003325/2012, E-007570/2012 ja E-000351/2013,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline leping, mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja nende edastamist Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse terroristide rahastamise jälgimise programmi raames (edaspidi „leping”), jõustus 1. augustil 2010. aastal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline leping, mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja nende edastamist Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse terroristide rahastamise jälgimise programmi raames (edaspidi „leping”), jõustus 1. augustil 2010. aastal;

| B. | arvestades, et ajakirjanduses avaldatud teabe kohaselt on USA Riiklikul Julgeolekuagentuuril olnud otsene juurdepääs arvukate eraettevõtete infotehnoloogiasüsteemidele ning agentuur on pääsenud otse ligi ühe rahvusvahelisi finantstehinguid käsitlevate sõnumite edastamise teenuste osutaja halduses olevatele ning lepingu kohaldamisalasse kuuluvatele finantstehinguid käsitlevatele sõnumitele ja seotud andmetele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ajakirjanduses avaldatud teabe kohaselt on USA Riiklikul Julgeolekuagentuuril olnud otsene juurdepääs arvukate eraettevõtete infotehnoloogiasüsteemidele ning agentuur on pääsenud otse ligi ühe rahvusvahelisi finantstehinguid käsitlevate sõnumite edastamise teenuste osutaja halduses olevatele ning lepingu kohaldamisalasse kuuluvatele finantstehinguid käsitlevatele sõnumitele ja seotud andmetele;

| C. | arvestades, et eelnimetatud 4. juuli 2013. aasta resolutsioonis tegi Euroopa Parlament oma kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesandeks viia kõnealuses küsimuses koostöös liikmesriikide parlamentide ning komisjoni loodava ELi ja USA ekspertide rühmaga läbi põhjalik uurimine ning esitada aasta lõpuks aruanne; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eelnimetatud 4. juuli 2013. aasta resolutsioonis tegi Euroopa Parlament oma kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesandeks viia kõnealuses küsimuses koostöös liikmesriikide parlamentide ning komisjoni loodava ELi ja USA ekspertide rühmaga läbi põhjalik uurimine ning esitada aasta lõpuks aruanne;

| D. | arvestades, et olles lükanud tagasi TFTP ajutise lepingu, andis Euroopa Parlamendi liikmete enamus nõusoleku praegu kehtiva TFTP lepingu sõlmimiseks üksnes seetõttu, et sellega nähti ette ELi kodanike isikuandmete ja eraelu puutumatuse õiguse parem kaitse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et olles lükanud tagasi TFTP ajutise lepingu, andis Euroopa Parlamendi liikmete enamus nõusoleku praegu kehtiva TFTP lepingu sõlmimiseks üksnes seetõttu, et sellega nähti ette ELi kodanike isikuandmete ja eraelu puutumatuse õiguse parem kaitse;

| E. | arvestades, et USA rahandusministeerium on kuulutanud suure osa nimetatud lepinguga seotud asjakohasest teabest salastatuks (kategooria „EU Secret”); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et USA rahandusministeerium on kuulutanud suure osa nimetatud lepinguga seotud asjakohasest teabest salastatuks (kategooria „EU Secret”);

| F. | arvestades, et artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma väitel ei pruugi praegune andmetele juurdepääsu õiguse kasutamise menetlus olla piisav ning tegelikkuses ei pruugi andmete parandamise, kustutamise või blokeerimise õiguse kasutamine võimalikuks osutuda; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma väitel ei pruugi praegune andmetele juurdepääsu õiguse kasutamise menetlus olla piisav ning tegelikkuses ei pruugi andmete parandamise, kustutamise või blokeerimise õiguse kasutamine võimalikuks osutuda;

| G. | arvestades, et komisjon andis teada, et kuigi lepinguga kehtestatakse andmete edastamisega seonduvates küsimustes ranged kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon andis teada, et kuigi lepinguga kehtestatakse andmete edastamisega seonduvates küsimustes ranged kaitsemeetmed;

| H. | arvestades, et komisjonil paluti esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 1. augustiks 2011 ELi territooriumil andmetest väljavõtete tegemise õiguslik ja tehniline raamistik ning hiljemalt 1. augustiks 2013 edusamme käsitlev aruanne samaväärse ELi süsteemi väljatöötamise kohta lähtuvalt lepingu artiklist 11; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjonil paluti esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 1. augustiks 2011 ELi territooriumil andmetest väljavõtete tegemise õiguslik ja tehniline raamistik ning hiljemalt 1. augustiks 2013 edusamme käsitlev aruanne samaväärse ELi süsteemi väljatöötamise kohta lähtuvalt lepingu artiklist 11;

| I. | arvestades, et ELi territooriumil andmetest väljavõtete tegemise õigusliku ja tehnilise raamistiku asemel esitas komisjon 13. juulil 2011. aastal sellise õigusliku ja tehnilise raamistiku loomiseks võetud meetmete ülevaate ning edastas esialgsed tulemused ja mõned Euroopa terrorismi rahastamise jälgimissüsteemi puudutavad teoreetilised valikuvõimalused, laskumata siiski üksikasjadesse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi territooriumil andmetest väljavõtete tegemise õigusliku ja tehnilise raamistiku asemel esitas komisjon 13. juulil 2011. aastal sellise õigusliku ja tehnilise raamistiku loomiseks võetud meetmete ülevaate ning edastas esialgsed tulemused ja mõned Euroopa terrorismi rahastamise jälgimissüsteemi puudutavad teoreetilised valikuvõimalused, laskumata siiski üksikasjadesse;

| J. | arvestades, et uurimiseks ei saa lugeda ei komisjoni talituste ja USA valitsuse vahelisi kõnelusi ega ka ainult USA avaldustele tuginemist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et uurimiseks ei saa lugeda ei komisjoni talituste ja USA valitsuse vahelisi kõnelusi ega ka ainult USA avaldustele tuginemist;

| 1. | on seisukohal, et kuna ELi põhieesmärk on edendada üksikisiku vabadust, tuleb võtta õigusriigi põhimõtte kohaselt julgeolekumeetmeid, sealhulgas terrorismivastaseid meetmeid, ning järgida tuleb ka põhiõigustega seotud kohustusi, sealhulgas neid, mis seonduvad eraelu puutumatuse ja andmekaitsega; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et kuna ELi põhieesmärk on edendada üksikisiku vabadust, tuleb võtta õigusriigi põhimõtte kohaselt julgeolekumeetmeid, sealhulgas terrorismivastaseid meetmeid, ning järgida tuleb ka põhiõigustega seotud kohustusi, sealhulgas neid, mis seonduvad eraelu puutumatuse ja andmekaitsega;

| 2. | kordab, et isikuandmete edastamisel tuleb järgida ELi ja liikmesriikide õigusakte ja põhiõigustega seotud kohustusi, sealhulgas neid, mis seonduvad eraelu puutumatuse ja andmekaitsega; |
| --- | --- |

2.

kordab, et isikuandmete edastamisel tuleb järgida ELi ja liikmesriikide õigusakte ja põhiõigustega seotud kohustusi, sealhulgas neid, mis seonduvad eraelu puutumatuse ja andmekaitsega;

| 3. | peab äärmiselt murettekitavaks USA Riikliku Julgeolekuagentuuri tegevuse kohta hiljuti avalikuks tulnud dokumente, mis seonduvad otsese juurdepääsuga finantstehinguid käsitlevatele sõnumitele ja seotud andmetele, mis tähendaks aga lepingu ja eriti selle artikli 1 selget rikkumist; |
| --- | --- |

3.

peab äärmiselt murettekitavaks USA Riikliku Julgeolekuagentuuri tegevuse kohta hiljuti avalikuks tulnud dokumente, mis seonduvad otsese juurdepääsuga finantstehinguid käsitlevatele sõnumitele ja seotud andmetele, mis tähendaks aga lepingu ja eriti selle artikli 1 selget rikkumist;

| 4. | nõuab täielikku kohapealset tehnilist uurimist seoses väidetega, et USA ametiasutused on pääsenud loata juurde SWIFTi serveritele või loonud neile ebaseadusliku juurdepääsutee; mõistab hukka asjaolu, et mitte ükski liikmesriik ei ole alustanud ega palunud alustada uurimist, kuid selleta ei ole võimalik fakte kontrollida; |
| --- | --- |

4.

nõuab täielikku kohapealset tehnilist uurimist seoses väidetega, et USA ametiasutused on pääsenud loata juurde SWIFTi serveritele või loonud neile ebaseadusliku juurdepääsutee; mõistab hukka asjaolu, et mitte ükski liikmesriik ei ole alustanud ega palunud alustada uurimist, kuid selleta ei ole võimalik fakte kontrollida;

| 5. | kordab, et USAga sõlmitavad andmevahetuslepingud peavad põhinema ühtsel õiguslikul andmekaitseraamistikul, millega tagatakse isikuandmete kaitset käsitlevad õiguslikult siduvad standardid, muu hulgas seoses eesmärgi piiritlemise, võimalikult väheste andmete kogumise, teabe, juurdepääsu, andmete parandamise ja kustutamise ning õiguskaitsevahenditega; |
| --- | --- |

5.

kordab, et USAga sõlmitavad andmevahetuslepingud peavad põhinema ühtsel õiguslikul andmekaitseraamistikul, millega tagatakse isikuandmete kaitset käsitlevad õiguslikult siduvad standardid, muu hulgas seoses eesmärgi piiritlemise, võimalikult väheste andmete kogumise, teabe, juurdepääsu, andmete parandamise ja kustutamise ning õiguskaitsevahenditega;

| 6. | väljendab muret seoses asjaoluga, et lepingu rakendamine ei ole olnud kooskõlas selle sätetega, eelkõige artiklitega 1, 4, 12, 15 ja 16; |
| --- | --- |

6.

väljendab muret seoses asjaoluga, et lepingu rakendamine ei ole olnud kooskõlas selle sätetega, eelkõige artiklitega 1, 4, 12, 15 ja 16;

| 7. | nõuab tungivalt, et kolm institutsiooni arutaksid põhjalikult selle üle, millist mõju inimõigustele avaldavad igasugused tulevased andmevahetusvõimalused, mille puhul järgitakse täielikult andmekaitse põhimõtteid, eelkõige vajalikkuse ja proportsionaalsuse kriteeriume; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et kolm institutsiooni arutaksid põhjalikult selle üle, millist mõju inimõigustele avaldavad igasugused tulevased andmevahetusvõimalused, mille puhul järgitakse täielikult andmekaitse põhimõtteid, eelkõige vajalikkuse ja proportsionaalsuse kriteeriume;

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et põhiõigusi ja -vabadusi piirava mis tahes meetme vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel tuleb arvesse võtta kõiki olemasolevaid terrorismi ja raskete kuritegude vastaseid julgeolekumeetmeid; on veendunud, et sellest ei piisa, kui iga julgeolekumeedet põhjendatakse üldiselt terrorismi ja raskete kuritegude vastase võitlusega; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu sellele, et põhiõigusi ja -vabadusi piirava mis tahes meetme vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel tuleb arvesse võtta kõiki olemasolevaid terrorismi ja raskete kuritegude vastaseid julgeolekumeetmeid; on veendunud, et sellest ei piisa, kui iga julgeolekumeedet põhjendatakse üldiselt terrorismi ja raskete kuritegude vastase võitlusega;

| 9. | nõuab eelnevat arvestades, et nõukogu ja liikmesriigid lubaksid Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse keskusel uurida väiteid, mille kohaselt on nimetatud lepinguga hõlmatud finantstehinguandmetele ebaseaduslikult juurde pääsetud; |
| --- | --- |

9.

nõuab eelnevat arvestades, et nõukogu ja liikmesriigid lubaksid Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse keskusel uurida väiteid, mille kohaselt on nimetatud lepinguga hõlmatud finantstehinguandmetele ebaseaduslikult juurde pääsetud;

| 10. | palub kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil viia läbi eriuurimine ELi kodanike massilise jälgimise kohta, et uurida täiendavalt väiteid, mille kohaselt on nimetatud lepinguga hõlmatud finantstehinguandmetele ebaseaduslikult juurde pääsetud; |
| --- | --- |

10.

palub kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil viia läbi eriuurimine ELi kodanike massilise jälgimise kohta, et uurida täiendavalt väiteid, mille kohaselt on nimetatud lepinguga hõlmatud finantstehinguandmetele ebaseaduslikult juurde pääsetud;

| 11. | on seisukohal, et kuigi Euroopa Parlamendil ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 kohaselt ametlikult õigust algatada rahvusvahelise lepingu peatamist või lõpetamist, peab komisjon siiski meetmeid võtma, kui Euroopa Parlament ei ole enam nõus mingit konkreetset lepingut toetama; juhib tähelepanu asjaolule, et tulevaste rahvusvaheliste lepingute heakskiitmise üle otsustades võtab parlament arvesse seda, kuidas komisjon ja nõukogu kõnealuse lepingu küsimuses toimivad; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et kuigi Euroopa Parlamendil ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 kohaselt ametlikult õigust algatada rahvusvahelise lepingu peatamist või lõpetamist, peab komisjon siiski meetmeid võtma, kui Euroopa Parlament ei ole enam nõus mingit konkreetset lepingut toetama; juhib tähelepanu asjaolule, et tulevaste rahvusvaheliste lepingute heakskiitmise üle otsustades võtab parlament arvesse seda, kuidas komisjon ja nõukogu kõnealuse lepingu küsimuses toimivad;

| 12. | palub eelnevat arvestades, et komisjon peataks ajutiselt lepingu; |
| --- | --- |

12.

palub eelnevat arvestades, et komisjon peataks ajutiselt lepingu;

| 13. | nõuab, et kogu asjakohane teave ja kõik asjakohased dokumendid tehtaks viivitamata Euroopa Parlamendile arutamiseks kättesaadavaks; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et kogu asjakohane teave ja kõik asjakohased dokumendid tehtaks viivitamata Euroopa Parlamendile arutamiseks kättesaadavaks;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Europolile. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Europolile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0322.

(2)  ELT L 195, 27.7.2010, lk 3.

(3)  ELT C 224 E, 19.8.2010, lk 8.

(4)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 100.

(5)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 66.

(6)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 453.

---

Neljapäev, 24. oktoober 2013

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/157 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/157

---

P7_TA(2013)0453

Nõukogu aastaaruanne Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta 2012. aastal

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2013. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruande kohta, mis käsitleb ühist välis- ja julgeolekupoliitikat (2013/2081(INI))

(2016/C 208/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (14605/1/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (14605/1/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 36, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 36,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle II osa G jao punkti 43, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle II osa G jao punkti 43,

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2012. aasta (2), 11. mai 2011. aasta (3) ja 10. märtsi 2010. aasta (4) resolutsioone vastavalt ühise välis- ja julgeolekupoliitika 2011. aasta, 2010. aasta ja 2009. aasta aruannete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2012. aasta (2), 11. mai 2011. aasta (3) ja 10. märtsi 2010. aasta (4) resolutsioone vastavalt ühise välis- ja julgeolekupoliitika 2011. aasta, 2010. aasta ja 2009. aasta aruannete kohta,

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta seisukohta Euroopa välisteenistuse kohta (5) ning 13. juuni 2013. aasta soovitust liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule ja komisjonile Euroopa välisteenistuse korralduse ja toimimise läbivaatamise kohta 2013. aastal (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta seisukohta Euroopa välisteenistuse kohta (5) ning 13. juuni 2013. aasta soovitust liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule ja komisjonile Euroopa välisteenistuse korralduse ja toimimise läbivaatamise kohta 2013. aastal (6),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja deklaratsiooni poliitilise vastutuse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja deklaratsiooni poliitilise vastutuse kohta (7),

| — | võttes arvesse kõrge esindaja poolt Euroopa Parlamendi täiskogu 8. juuli 2010. aasta istungil tehtud avaldust Euroopa välisteenistuse keskasutuse põhikorralduse kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja poolt Euroopa Parlamendi täiskogu 8. juuli 2010. aasta istungil tehtud avaldust Euroopa välisteenistuse keskasutuse põhikorralduse kohta (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2013. aasta teatist „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor” (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2013. aasta teatist „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor” (COM(2013)0542),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel käimasolevaid läbirääkimisi uute liidu välistegevuse rahastamisvahendite üle mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2014–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel käimasolevaid läbirääkimisi uute liidu välistegevuse rahastamisvahendite üle mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2014–2020,

| — | võttes arvesse 4.–6. septembril 2013. aastal Vilniuses toimunud ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika parlamentidevahelise konverentsi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4.–6. septembril 2013. aastal Vilniuses toimunud ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika parlamentidevahelise konverentsi järeldusi;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 119 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 119 lõiget 1,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A7-0330/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A7-0330/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide poolt nende asjakohastel tasanditel teostatav järelevalve ELi välispoliitika üle on ülioluline selleks, et ELi kodanikud saaksid Euroopa välistegevust mõista ja toetada; arvestades, et parlamentaarne järelevalve suurendab välistegevuse õiguspärasust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide poolt nende asjakohastel tasanditel teostatav järelevalve ELi välispoliitika üle on ülioluline selleks, et ELi kodanikud saaksid Euroopa välistegevust mõista ja toetada; arvestades, et parlamentaarne järelevalve suurendab välistegevuse õiguspärasust;

Muutuv maailm ning huvide ja väärtuste tasakaalustamine eli uues välispoliitikas

| 1. | on arvamusel, et 21. sajandi esimest veerandit iseloomustab pikk struktuurimuutuste periood, mis kujundab ümber maailmakorra; rõhutab, et see nõuab uutmoodi lähenemist, et kujundada uus multipolaarne maailmakord, mis on kaasav ja mille aluseks on õigusriiklus, pluralistlik demokraatiamudel ja universaalsed väärtused, kaasa arvatud inimõigused; märgib, et ees on palju takistusi, mis on muu hulgas seotud tõusva majandusega riikide kaasamisega mitmepoolse süsteemi reformimisse, piirkondlikul tasandil ebastabiilse võimujaotuse tasakaalustamisega ning mitmesuguste ohtude kõrvaldamise ja probleemide lahendamisega, mille lähteallikaks on riigid, valitsusvälised osalejad ning ebakindlad riigid ja piirkonnad; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et 21. sajandi esimest veerandit iseloomustab pikk struktuurimuutuste periood, mis kujundab ümber maailmakorra; rõhutab, et see nõuab uutmoodi lähenemist, et kujundada uus multipolaarne maailmakord, mis on kaasav ja mille aluseks on õigusriiklus, pluralistlik demokraatiamudel ja universaalsed väärtused, kaasa arvatud inimõigused; märgib, et ees on palju takistusi, mis on muu hulgas seotud tõusva majandusega riikide kaasamisega mitmepoolse süsteemi reformimisse, piirkondlikul tasandil ebastabiilse võimujaotuse tasakaalustamisega ning mitmesuguste ohtude kõrvaldamise ja probleemide lahendamisega, mille lähteallikaks on riigid, valitsusvälised osalejad ning ebakindlad riigid ja piirkonnad;

| 2. | rõhutab, et maailma finantskriis ja uute tõusva majandusega riikide üha jõulisem esilekerkimine tekitab kõigi osapoolte jaoks suuri poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid, kultuurilisi ja ökoloogilisi raskusi, sealhulgas siseprobleeme, ning on seisukohal, et selliste raskuste ületamiseks on vaja kollektiivset ja ühtset ELi tegutsemist ja liitude moodustamist, et edendada rahu, julgeolekut, sotsiaalset progressi, heaolu, kultuurilist mitmekesisust, demokraatiat, õigusriiklust ja inimõiguste järgimist; rõhutab, et kõik ELi poliitikavaldkonnad ja meetmed peaksid olema kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja ÜRO põhikirjaga; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et maailma finantskriis ja uute tõusva majandusega riikide üha jõulisem esilekerkimine tekitab kõigi osapoolte jaoks suuri poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid, kultuurilisi ja ökoloogilisi raskusi, sealhulgas siseprobleeme, ning on seisukohal, et selliste raskuste ületamiseks on vaja kollektiivset ja ühtset ELi tegutsemist ja liitude moodustamist, et edendada rahu, julgeolekut, sotsiaalset progressi, heaolu, kultuurilist mitmekesisust, demokraatiat, õigusriiklust ja inimõiguste järgimist; rõhutab, et kõik ELi poliitikavaldkonnad ja meetmed peaksid olema kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja ÜRO põhikirjaga;

| 3. | on arvamusel, et EL peab kindlameelselt ja ühtselt kaitsma oma kodanike huve maailmas, lähtudes oma poliitikavaldkondades alati nende põhiväärtuste edendamisest, millel liit rajaneb (demokraatia, õigusriigi põhimõte, inimõigused, sotsiaalne õiglus ja võitlus vaesuse vastu) ja austusest teiste riikide vastu; |
| --- | --- |

3.

on arvamusel, et EL peab kindlameelselt ja ühtselt kaitsma oma kodanike huve maailmas, lähtudes oma poliitikavaldkondades alati nende põhiväärtuste edendamisest, millel liit rajaneb (demokraatia, õigusriigi põhimõte, inimõigused, sotsiaalne õiglus ja võitlus vaesuse vastu) ja austusest teiste riikide vastu;

| 4. | rõhutab vajadust paindliku ELi välispoliitika järele, et reageerida tekkivatele ohtudele ja probleemidele sellistes valdkondades nagu tervishoid, kliimamuutused ja vee kättesaadavus, sest kõik need võivad mõjutada meie poliitilisi prioriteete ja majandust ning rahvusvahelist arengut; |
| --- | --- |

4.

rõhutab vajadust paindliku ELi välispoliitika järele, et reageerida tekkivatele ohtudele ja probleemidele sellistes valdkondades nagu tervishoid, kliimamuutused ja vee kättesaadavus, sest kõik need võivad mõjutada meie poliitilisi prioriteete ja majandust ning rahvusvahelist arengut;

| 5. | rõhutab, et EL peab kujundama uue ja usaldusväärse välispoliitika, et tulla toime praeguste probleemidega maailmas; on veendunud, et kaitsmaks ja edendamaks oma väärtusi, kuvandit ja huvisid ning positsiooni maailmaareenil, peab EL olema mitte üksnes ühtne ja järjekindel oma välistegevuses, vaid eelkõige tuleb selgelt kindlaks määrata ja rakendada oma strateegilised eesmärgid, kasutades täielikult ära Lissaboni lepinguga loodud võimalused; on seisukohal, et ELi kui terviku, aga ka liikmesriikide huvidele vastaks sellise ühise käsituse väljatöötamine, mis läheb kaugemale iga üksiku liikmesriigi arusaamadest ja ajaloolistest kogemustest; nõuab tõhustatud koostöövahendi kasutamist, et kindlustada suurem tegutsemisvõime ja saada üle nõukogu vetoõiguse ebakohasest kasutamisest; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et EL peab kujundama uue ja usaldusväärse välispoliitika, et tulla toime praeguste probleemidega maailmas; on veendunud, et kaitsmaks ja edendamaks oma väärtusi, kuvandit ja huvisid ning positsiooni maailmaareenil, peab EL olema mitte üksnes ühtne ja järjekindel oma välistegevuses, vaid eelkõige tuleb selgelt kindlaks määrata ja rakendada oma strateegilised eesmärgid, kasutades täielikult ära Lissaboni lepinguga loodud võimalused; on seisukohal, et ELi kui terviku, aga ka liikmesriikide huvidele vastaks sellise ühise käsituse väljatöötamine, mis läheb kaugemale iga üksiku liikmesriigi arusaamadest ja ajaloolistest kogemustest; nõuab tõhustatud koostöövahendi kasutamist, et kindlustada suurem tegutsemisvõime ja saada üle nõukogu vetoõiguse ebakohasest kasutamisest;

| 6. | tõdeb, et ainult üksmeeles või ühiselt tegutsedes oleme tugevad, et järgida oma huve ja kaitsta oma väärtusi maailmas, seepärast peavad liikmesriigid varasemast enam näitama üles oma valmisolekut ja poliitilist tahet kollektiivseks, kiireks ja tõhusaks tegutsemiseks; kinnitab, et liikmesriigid peavad nii tegudes kui sõnades täitma ÜVJPga seoses oma lepingulist lojaalsuskohustust, mis on sätestatud Lissaboni lepingus (9); |
| --- | --- |

6.

tõdeb, et ainult üksmeeles või ühiselt tegutsedes oleme tugevad, et järgida oma huve ja kaitsta oma väärtusi maailmas, seepärast peavad liikmesriigid varasemast enam näitama üles oma valmisolekut ja poliitilist tahet kollektiivseks, kiireks ja tõhusaks tegutsemiseks; kinnitab, et liikmesriigid peavad nii tegudes kui sõnades täitma ÜVJPga seoses oma lepingulist lojaalsuskohustust, mis on sätestatud Lissaboni lepingus (9);

| 7. | rõhutab, et ELi välistegevuse efektiivsus oleneb ka kodanike täielikust toetusest ja legitiimsusest, mis tuleneb välistegevuse tuginemisest ELi aluseks olevatele põhiväärtustele, nagu demokraatia, õigusriigi põhimõte ja inimõiguste austamine, ning seepärast nõuab tihedat, regulaarset ja õigeaegset konsulteerimist Euroopa Parlamendiga, kui määratakse kindlaks ELi välispoliitika selged prioriteedid ja eesmärgid; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et ELi välistegevuse efektiivsus oleneb ka kodanike täielikust toetusest ja legitiimsusest, mis tuleneb välistegevuse tuginemisest ELi aluseks olevatele põhiväärtustele, nagu demokraatia, õigusriigi põhimõte ja inimõiguste austamine, ning seepärast nõuab tihedat, regulaarset ja õigeaegset konsulteerimist Euroopa Parlamendiga, kui määratakse kindlaks ELi välispoliitika selged prioriteedid ja eesmärgid;

| 8. | on arvamusel, et soovitav oleks luua ELi meedia, et edendada solidaarsust, lähendada rohkem eri riikide arusaamu ning suurendada ühise välis- ja julgeolekupoliitika alast teadlikkust; |
| --- | --- |

8.

on arvamusel, et soovitav oleks luua ELi meedia, et edendada solidaarsust, lähendada rohkem eri riikide arusaamu ning suurendada ühise välis- ja julgeolekupoliitika alast teadlikkust;

Kujundamaks uut terviklikku lähenemisviisi eli välispoliitikale

| 9. | nõuab, et liikmesriigid täidaksid konstruktiivset rolli liidu välis- ja julgeolekupoliitikas, edendades poliitika strateegilist kooskõlastamist liidu tasandil, eelkõige tõhusa koostöö abil pealinnade ja Brüsseli vahel seoses seisukohtade võtmisega mitmepoolsetel foorumitel, nagu ÜRO ja NATO; rõhutab, et ajal, mida iseloomustavad majanduslikud piirangud, on vaja parandada liidu efektiivsust ühtse ülemaailmse osalejana; märgib, et liikmesriikidel on oluline roll täita ka ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) väljatöötamisel ja tõhusal rakendamisel, mitte üksnes tsiviil- ja sõjaliste võimete kättesaadavaks tegemisega, vaid ka ÜJKP operatsioonide ühise rahastamise tagamisega ning Euroopa tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tugevdamisega, ning loodab, et seda rolli tugevdatakse veelgi pärast 2013. aasta detsembri Euroopa Ülemkogul toimuvat Euroopa kaitse tuleviku teemalist arutelu; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et liikmesriigid täidaksid konstruktiivset rolli liidu välis- ja julgeolekupoliitikas, edendades poliitika strateegilist kooskõlastamist liidu tasandil, eelkõige tõhusa koostöö abil pealinnade ja Brüsseli vahel seoses seisukohtade võtmisega mitmepoolsetel foorumitel, nagu ÜRO ja NATO; rõhutab, et ajal, mida iseloomustavad majanduslikud piirangud, on vaja parandada liidu efektiivsust ühtse ülemaailmse osalejana; märgib, et liikmesriikidel on oluline roll täita ka ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) väljatöötamisel ja tõhusal rakendamisel, mitte üksnes tsiviil- ja sõjaliste võimete kättesaadavaks tegemisega, vaid ka ÜJKP operatsioonide ühise rahastamise tagamisega ning Euroopa tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tugevdamisega, ning loodab, et seda rolli tugevdatakse veelgi pärast 2013. aasta detsembri Euroopa Ülemkogul toimuvat Euroopa kaitse tuleviku teemalist arutelu;

| 10. | peab seda arvestades äärmiselt tähtsaks koostöö tõhustamist, kooskõlastamise parandamist ja koostoime arendamist kolmandates riikides teostatavate ELi liikmesriikide programmide ja projektide vahel, et parandada ELi välistegevuse tõhusust ja tulla toime praeguste eelarvepiirangutega; |
| --- | --- |

10.

peab seda arvestades äärmiselt tähtsaks koostöö tõhustamist, kooskõlastamise parandamist ja koostoime arendamist kolmandates riikides teostatavate ELi liikmesriikide programmide ja projektide vahel, et parandada ELi välistegevuse tõhusust ja tulla toime praeguste eelarvepiirangutega;

| 11. | kiidab heaks komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja algatuse töötada välja tervikliku lähenemisviisi kontseptsioon, et täielikult ära kasutada Lissaboni lepinguga loodud võimalused ning tagada ÜVJP ja ÜJKP üldine tulemuslikkus ja sidusus; nõuab, et komisjoni asepresident ja kõrge esindaja arutaks parlamendiga seda, kuidas kõige paremini tagada, et seda terviklikku lähenemisviisi rakendataks järjekindlalt ning meie välispoliitilisi prioriteete arendataks edasi viisil, mis on kooskõlas meie huvide ja väärtustega, ning et neid prioriteete toetataks vajaliku rahastamisega ning tõhusate ja paindlike vahenditega; rõhutab, et sõjalised struktuurid ja võimed, sealhulgas alaline planeerimisstruktuur ja alaline sõjaliste operatsioonide peakorter kuuluvad lahutamatult sellise lähenemisviisi juurde, ning on seisukohal, et kooskõlastamise tõhustamine missioonijuhtide, ELi eriesindajate ja delegatsioonide juhtide vahel aitab samuti kohapeal kaasa järjekindla ja ühtse ELi välis- ja julgeolekupoliitika elluviimisele; kutsub liikmesriike üles toetama komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat, et kogu tervikliku lähenemisviisi potentsiaal ära kasutada; |
| --- | --- |

11.

kiidab heaks komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja algatuse töötada välja tervikliku lähenemisviisi kontseptsioon, et täielikult ära kasutada Lissaboni lepinguga loodud võimalused ning tagada ÜVJP ja ÜJKP üldine tulemuslikkus ja sidusus; nõuab, et komisjoni asepresident ja kõrge esindaja arutaks parlamendiga seda, kuidas kõige paremini tagada, et seda terviklikku lähenemisviisi rakendataks järjekindlalt ning meie välispoliitilisi prioriteete arendataks edasi viisil, mis on kooskõlas meie huvide ja väärtustega, ning et neid prioriteete toetataks vajaliku rahastamisega ning tõhusate ja paindlike vahenditega; rõhutab, et sõjalised struktuurid ja võimed, sealhulgas alaline planeerimisstruktuur ja alaline sõjaliste operatsioonide peakorter kuuluvad lahutamatult sellise lähenemisviisi juurde, ning on seisukohal, et kooskõlastamise tõhustamine missioonijuhtide, ELi eriesindajate ja delegatsioonide juhtide vahel aitab samuti kohapeal kaasa järjekindla ja ühtse ELi välis- ja julgeolekupoliitika elluviimisele; kutsub liikmesriike üles toetama komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat, et kogu tervikliku lähenemisviisi potentsiaal ära kasutada;

| 12. | peab kahetsusväärseks tõsiasja, et EL ei ole siiani välja töötanud selget strateegiat, mis käsitleks liidu suhteid ülejäänud maailmaga, ning et ELi meetmeid iseloomustab pigem reageerimine kui aktiivne tegutsemine; nõuab seepärast põhimõttelist strateegilist arutelu, millesse tuleks kaasata nõukogu, komisjon ja parlament; kutsub selle aruteluga seoses detsembris kokku tulevat Euroopa Ülemkogu üles jätkama tööd Euroopa globaalse strateegia algatusega; |
| --- | --- |

12.

peab kahetsusväärseks tõsiasja, et EL ei ole siiani välja töötanud selget strateegiat, mis käsitleks liidu suhteid ülejäänud maailmaga, ning et ELi meetmeid iseloomustab pigem reageerimine kui aktiivne tegutsemine; nõuab seepärast põhimõttelist strateegilist arutelu, millesse tuleks kaasata nõukogu, komisjon ja parlament; kutsub selle aruteluga seoses detsembris kokku tulevat Euroopa Ülemkogu üles jätkama tööd Euroopa globaalse strateegia algatusega;

| 13. | rõhutab seetõttu, et ÜVJP terviklik käsitus hõlmab kõiki välispoliitika valdkondi, kaasa arvatud ÜJKP järkjärgulist kujundamist, mis võib viia ühise kaitseni, ning et seejuures pannakse eriti rõhku ühtsuse ja järjepidevuse taotlemisele, arvestades samal ajal välistegevuse kõikide elementide eripära; on seisukohal, et komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja juhtimisel oleks vaja tihedamat kooskõlastamist ELi sisepoliitika ja liikmesriikide poliitikavalikute vahel sellistes põhivaldkondades nagu ühenduvus, kaubandus, transport ja energeetika, keskkond ja kommunikatsioon, kus neil valikutel on selgelt riigiülene mõju, ning eriti seoses ELi energiatarnete mitmekesisuse ja energiavarustuse kindlusega; |
| --- | --- |

13.

rõhutab seetõttu, et ÜVJP terviklik käsitus hõlmab kõiki välispoliitika valdkondi, kaasa arvatud ÜJKP järkjärgulist kujundamist, mis võib viia ühise kaitseni, ning et seejuures pannakse eriti rõhku ühtsuse ja järjepidevuse taotlemisele, arvestades samal ajal välistegevuse kõikide elementide eripära; on seisukohal, et komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja juhtimisel oleks vaja tihedamat kooskõlastamist ELi sisepoliitika ja liikmesriikide poliitikavalikute vahel sellistes põhivaldkondades nagu ühenduvus, kaubandus, transport ja energeetika, keskkond ja kommunikatsioon, kus neil valikutel on selgelt riigiülene mõju, ning eriti seoses ELi energiatarnete mitmekesisuse ja energiavarustuse kindlusega;

| 14. | kutsub nõukogu ning komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat üles järgima Euroopa Parlamendi soovitust Euroopa välisteenistuse korralduse ja toimimise läbivaatamise kohta 2013. aastal, et tagada (komisjoni vastavate talituste osalusel) sobiva ja sooliselt tasakaalustatud struktuuri edasiarendamine Euroopa välisteenistuses, nii et see hõlmaks geograafilist ja temaatilist asjatundlikkust ning järgiks terviklikku lähenemisviisi poliitika kavandamisele, kujundamisele ja rakendamisele; |
| --- | --- |

14.

kutsub nõukogu ning komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat üles järgima Euroopa Parlamendi soovitust Euroopa välisteenistuse korralduse ja toimimise läbivaatamise kohta 2013. aastal, et tagada (komisjoni vastavate talituste osalusel) sobiva ja sooliselt tasakaalustatud struktuuri edasiarendamine Euroopa välisteenistuses, nii et see hõlmaks geograafilist ja temaatilist asjatundlikkust ning järgiks terviklikku lähenemisviisi poliitika kavandamisele, kujundamisele ja rakendamisele;

Eli välispoliitika juhtimine ja ühtsus

| 15. | rõhutab poliitilist juhtrolli, mida komisjoni asepresidendilt ja kõrgelt esindajalt oodatakse liidu ühtse, järjepideva ja tõhusa tegevuse tagamisel; möönab, et komisjoni asepresident ja kõrge esindaja on Euroopa välisteenistust käsitlevas ülevaates välja toonud valdkonnad, kus tema rolli tuleks tugevdada ja tõhustada, et ÜVJP otsuseid algatada, ellu viia ja tagada nende otsuste täitmine, ning on esitanud soovitused eesmärgiga tagada tihe kooskõlastamine komisjoniga, kasutades seejuures täielikult ära tema positsiooni komisjoni asepresidendina; toonitab 2014. aastal toimuvaid uue komisjoni volinikukandidaatide kuulamisi arvesse võttes, et Euroopa Parlament peaks seda suundumust toetama, tugevdades asepresidendi rolli välissuhetes ning tõhustades seeläbi kooskõlastamist Euroopa välisteenistuse ja komisjoni vahel; |
| --- | --- |

15.

rõhutab poliitilist juhtrolli, mida komisjoni asepresidendilt ja kõrgelt esindajalt oodatakse liidu ühtse, järjepideva ja tõhusa tegevuse tagamisel; möönab, et komisjoni asepresident ja kõrge esindaja on Euroopa välisteenistust käsitlevas ülevaates välja toonud valdkonnad, kus tema rolli tuleks tugevdada ja tõhustada, et ÜVJP otsuseid algatada, ellu viia ja tagada nende otsuste täitmine, ning on esitanud soovitused eesmärgiga tagada tihe kooskõlastamine komisjoniga, kasutades seejuures täielikult ära tema positsiooni komisjoni asepresidendina; toonitab 2014. aastal toimuvaid uue komisjoni volinikukandidaatide kuulamisi arvesse võttes, et Euroopa Parlament peaks seda suundumust toetama, tugevdades asepresidendi rolli välissuhetes ning tõhustades seeläbi kooskõlastamist Euroopa välisteenistuse ja komisjoni vahel;

| 16. | kinnitab oma toetust komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja juhtrollile keerulistel läbirääkimistel Iraaniga ning õnnitleb teda edu puhul osapoolte kokkutoomisel ELi vahendatud dialoogiks Kosovo ja Serbia vahel; on seisukohal, et selliseid juhtrolli võtmise ja prioriteetide seadmise näiteid tuleks kohalda ka edaspidi nii ELi kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides ning ELi naabruses kui ka reageerimisel strateegilistele väljakutsetele, mis ulatuvad kaarena Kesk-Aasiat Lähis-Idani ning Aafrika Sarvest üle Saheli piirkonna; väljendab oma tahet toetada seda protsessi; |
| --- | --- |

16.

kinnitab oma toetust komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja juhtrollile keerulistel läbirääkimistel Iraaniga ning õnnitleb teda edu puhul osapoolte kokkutoomisel ELi vahendatud dialoogiks Kosovo ja Serbia vahel; on seisukohal, et selliseid juhtrolli võtmise ja prioriteetide seadmise näiteid tuleks kohalda ka edaspidi nii ELi kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides ning ELi naabruses kui ka reageerimisel strateegilistele väljakutsetele, mis ulatuvad kaarena Kesk-Aasiat Lähis-Idani ning Aafrika Sarvest üle Saheli piirkonna; väljendab oma tahet toetada seda protsessi;

| 17. | nõuab, et läbi vaadataks ELi delegatsioonide infrastruktuuri jaotus ja personaliga varustatus, tagamaks seda, et ELi efektiivsus, nähtavus ja esindatus kolmandates riikides kajastaks meie poliitilisi sihte ja kavandatud prioriteete; nõuab, et sellist läbivaatamist arutataks Euroopa Parlamendi pädeva komisjoniga, eriti kui tulemuseks on vahendite ümberjaotamine või otsus avada või sulgeda delegatsioone kolmandates riikides; kordab uuesti nõudmist avada ELi delegatsioon Iraanis; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et läbi vaadataks ELi delegatsioonide infrastruktuuri jaotus ja personaliga varustatus, tagamaks seda, et ELi efektiivsus, nähtavus ja esindatus kolmandates riikides kajastaks meie poliitilisi sihte ja kavandatud prioriteete; nõuab, et sellist läbivaatamist arutataks Euroopa Parlamendi pädeva komisjoniga, eriti kui tulemuseks on vahendite ümberjaotamine või otsus avada või sulgeda delegatsioone kolmandates riikides; kordab uuesti nõudmist avada ELi delegatsioon Iraanis;

Eesmärkide jaoks piisavate vahendite leidmine

| 18. | peab küsitavaks – pidades silmas paljusid väljakutseid ja nõudeid ELi aktiivseks tegutsemiseks maailmas – nõukogu otsust kärpida mitmeaastast finantsraamistikku, mis vähendab liidu suutlikkust edendada rahu, julgeolekut ja säästvat majandusarengut ning tema usaldusväärsust selliste püüetega seoses; hoiatab, et kui selliseid kärpeid kooskõlastamata teha, võib see kahjustada meie huvide ja väärtuste tulemuslikku järgimist ning meie kollektiivset võimet edendada rahu, demokraatiat ning inimeste julgeolekut ja heaolu meie naabruses ja kaugemal; |
| --- | --- |

18.

peab küsitavaks – pidades silmas paljusid väljakutseid ja nõudeid ELi aktiivseks tegutsemiseks maailmas – nõukogu otsust kärpida mitmeaastast finantsraamistikku, mis vähendab liidu suutlikkust edendada rahu, julgeolekut ja säästvat majandusarengut ning tema usaldusväärsust selliste püüetega seoses; hoiatab, et kui selliseid kärpeid kooskõlastamata teha, võib see kahjustada meie huvide ja väärtuste tulemuslikku järgimist ning meie kollektiivset võimet edendada rahu, demokraatiat ning inimeste julgeolekut ja heaolu meie naabruses ja kaugemal;

| 19. | tunnistab samas, et vaja on teha strateegilised valikud ja kindlaks määrata prioriteedid, et liidu vahendeid kasutataks sihipäraselt ja tõhusalt; palub sellega seoses liikmesriikidel tagada, et nende riiklikud poliitikavaldkonnad on vastavuses ja kooskõlas liidu strateegiliste eesmärkide ja kohustustega; |
| --- | --- |

19.

tunnistab samas, et vaja on teha strateegilised valikud ja kindlaks määrata prioriteedid, et liidu vahendeid kasutataks sihipäraselt ja tõhusalt; palub sellega seoses liikmesriikidel tagada, et nende riiklikud poliitikavaldkonnad on vastavuses ja kooskõlas liidu strateegiliste eesmärkide ja kohustustega;

| 20. | rõhutab, et tähtis on tagada, et parlamendis ja nõukogus arutusel olevad uued välistegevuse rahastamisvahendid oleksid täielikult rahastatud, vastaksid liidu strateegiliste huvide edendamisele ja neid saaks kohandada muutuvatele poliitilistele oludele; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et tähtis on tagada, et parlamendis ja nõukogus arutusel olevad uued välistegevuse rahastamisvahendid oleksid täielikult rahastatud, vastaksid liidu strateegiliste huvide edendamisele ja neid saaks kohandada muutuvatele poliitilistele oludele;

| 21. | rõhutab, et eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe läbivaatamine peaks tähistama edasiminekut ÜVJP läbipaistvuse koha pealt; on veendunud, et demokraatliku kontrolli teostamiseks on vaja iga ÜJKP missiooni või operatsiooni jaoks (k. a ELi eriesindajate tegevus) eraldi eelarveridu, millega kaasnevad lihtsustatud, kuid läbipaistvad menetlused vahendite sisemiseks ülekandmiseks, kui olud seda nõuavad; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe läbivaatamine peaks tähistama edasiminekut ÜVJP läbipaistvuse koha pealt; on veendunud, et demokraatliku kontrolli teostamiseks on vaja iga ÜJKP missiooni või operatsiooni jaoks (k. a ELi eriesindajate tegevus) eraldi eelarveridu, millega kaasnevad lihtsustatud, kuid läbipaistvad menetlused vahendite sisemiseks ülekandmiseks, kui olud seda nõuavad;

Komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja ning nõukogu 2011. aasta saavutuste hindamine

| 22. | kiidab heaks sammud, mida nõukogu on komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja toetusel 2011. aasta aruandes teinud, et kavandada liidu välispoliitikat tulevikku suunatud ja strateegilises poliitikadokumendis; |
| --- | --- |

22.

kiidab heaks sammud, mida nõukogu on komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja toetusel 2011. aasta aruandes teinud, et kavandada liidu välispoliitikat tulevikku suunatud ja strateegilises poliitikadokumendis;

| 23. | võtab teadmiseks jõupingutused, mida on tehtud nende puuduste kõrvaldamiseks, mis on välja toodud parlamendi viimases teemakohases resolutsioonis, eelkõige töötades ÜJKP uued missioonid ja operatsioonid välja selles liidu üldise lähenemisviisi raamistikus, mida konkreetse riigi või piirkonna suhtes kohaldatakse; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks jõupingutused, mida on tehtud nende puuduste kõrvaldamiseks, mis on välja toodud parlamendi viimases teemakohases resolutsioonis, eelkõige töötades ÜJKP uued missioonid ja operatsioonid välja selles liidu üldise lähenemisviisi raamistikus, mida konkreetse riigi või piirkonna suhtes kohaldatakse;

| 24. | on siiski seisukohal, et nõukogu aastaaruanne ei ole olulistes punktides Lissaboni lepinguga seatud eesmärkide kõrgusel, ning seepärast nõuab tulevikus järgmist:






  — | kehtestada ÜVJP selged prioriteedid ja strateegilised suunised olulise osana protsessist, mis näeb ette meie diplomaatiliste, majanduslike, finantsiliste, arengualaste ja vajaduse korral kriisiohjamise vahendite tõhusama kasutuse liidu välis- ja julgeolekupoliitika järgimisel; |
| --- | --- | --- |

24.

on siiski seisukohal, et nõukogu aastaaruanne ei ole olulistes punktides Lissaboni lepinguga seatud eesmärkide kõrgusel, ning seepärast nõuab tulevikus järgmist:

—

kehtestada ÜVJP selged prioriteedid ja strateegilised suunised olulise osana protsessist, mis näeb ette meie diplomaatiliste, majanduslike, finantsiliste, arengualaste ja vajaduse korral kriisiohjamise vahendite tõhusama kasutuse liidu välis- ja julgeolekupoliitika järgimisel;

| — | luua raamistik, mille alusel hinnata praeguseid strateegilisi partnereid ja luua uusi partnerlusi, sealhulgas rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega; |
| --- | --- |

—

luua raamistik, mille alusel hinnata praeguseid strateegilisi partnereid ja luua uusi partnerlusi, sealhulgas rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega;

| — | luua tegevuskava selle kohta, kuidas paremini ära kasutada Lissaboni lepinguga loodud uuendusi, pidades eelkõige silmas 1) eriülesannete ja -missioonide liikmesriikide tuumikule määramise toimima panemist, 2) vastava võime ja sooviga liikmesriikidega alalise struktureeritud kaitsekoostöö loomist ning 3) Euroopa Kaitseagentuuri rolli tõhustamist ja talle eraldatavate vahendite suurendamist; |
| --- | --- |

—

luua tegevuskava selle kohta, kuidas paremini ära kasutada Lissaboni lepinguga loodud uuendusi, pidades eelkõige silmas 1) eriülesannete ja -missioonide liikmesriikide tuumikule määramise toimima panemist, 2) vastava võime ja sooviga liikmesriikidega alalise struktureeritud kaitsekoostöö loomist ning 3) Euroopa Kaitseagentuuri rolli tõhustamist ja talle eraldatavate vahendite suurendamist;

| — | lahendada ÜJKP otsustusprotsessi teravad probleemid, muu hulgas seoses rahastamismenetluste ja operatsioonide rahastamisega, mille tõttu on arusaamatuid viivitusi missiooni algatamise poliitilise otsuse vastuvõtmise ja selle missiooni kohapeale lähetamise vahel (Liibüa ja Mali on viimased juhtumid selliste näidete pikas reas), vaadates selleks muu hulgas läbi ELi lahingugruppide eesmärgi ja võime ning parandades seeläbi ÜJKP poliitilise otsustusprotsessi tõrgeteta toimimise üldist raamistikku; |
| --- | --- |

—

lahendada ÜJKP otsustusprotsessi teravad probleemid, muu hulgas seoses rahastamismenetluste ja operatsioonide rahastamisega, mille tõttu on arusaamatuid viivitusi missiooni algatamise poliitilise otsuse vastuvõtmise ja selle missiooni kohapeale lähetamise vahel (Liibüa ja Mali on viimased juhtumid selliste näidete pikas reas), vaadates selleks muu hulgas läbi ELi lahingugruppide eesmärgi ja võime ning parandades seeläbi ÜJKP poliitilise otsustusprotsessi tõrgeteta toimimise üldist raamistikku;

| 25. | kutsub nõukogu üles, et ta paluks komisjoni asepresidendil ja kõrgel esindajal määrata järgmises aastaaruandes kindlaks oma välispoliitilised eesmärgid 2014. ja 2015. aastaks koos ajakava ja rakendamiseks vajalike vahenditega; rõhutab, et need prioriteedid peaksid keskenduma ELi strateegilistele eesmärkidele, mille hulka kuuluvad Atlandi-ülene partnerlus, ida- ja lõunanaabruse majanduslik ja poliitiline areng ning Lähis-Ida rahuprotsess; |
| --- | --- |

25.

kutsub nõukogu üles, et ta paluks komisjoni asepresidendil ja kõrgel esindajal määrata järgmises aastaaruandes kindlaks oma välispoliitilised eesmärgid 2014. ja 2015. aastaks koos ajakava ja rakendamiseks vajalike vahenditega; rõhutab, et need prioriteedid peaksid keskenduma ELi strateegilistele eesmärkidele, mille hulka kuuluvad Atlandi-ülene partnerlus, ida- ja lõunanaabruse majanduslik ja poliitiline areng ning Lähis-Ida rahuprotsess;

| 26. | palub nõukogul ning komisjoni asepresidendil ja kõrgel esindajal teha tulevaste ÜVJP aastaaruannete koostamisel võimalikult varases etapis koostööd väliskomisjoniga, et arutada eelolevate aastate välispoliitilisi eesmärke ning anda ELi kodanikele selget teavet liidu välispoliitika arengu, prioriteetide ja edusammude kohta, hinnates sellega uuesti ja demonstreerides komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja rolli ELi välispoliitika juhina; |
| --- | --- |

26.

palub nõukogul ning komisjoni asepresidendil ja kõrgel esindajal teha tulevaste ÜVJP aastaaruannete koostamisel võimalikult varases etapis koostööd väliskomisjoniga, et arutada eelolevate aastate välispoliitilisi eesmärke ning anda ELi kodanikele selget teavet liidu välispoliitika arengu, prioriteetide ja edusammude kohta, hinnates sellega uuesti ja demonstreerides komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja rolli ELi välispoliitika juhina;

| 27. | kiidab heaks algatuse korraldada 2013. aasta detsembris toimuv Euroopa Ülemkogu kohtumine Euroopa kaitse tuleviku teemal, see annab võimaluse läbi vaadata ELi strateegilised eesmärgid ja julgeolekuhuvid – kontseptsioonid, mida tuleks edasi arendada Euroopa kaitset käsitlevas valges raamatus; nõuab sellel kohtumisel selge tegevuskava vastuvõtmist koos ajakavaga põhieesmärkide saavutamiseks, sealhulgas kõigepealt Euroopa julgeolekustrateegia õigeaegne läbivaatamine ning valge raamatu kasutamine ühise alusena riiklike julgeoleku- ja kaitseülevaadete koostamisel; rõhutab vajadust arendada välja tihedam koostöö, et tagada sõjaline julgeolek ja saavutada kokkuhoid; |
| --- | --- |

27.

kiidab heaks algatuse korraldada 2013. aasta detsembris toimuv Euroopa Ülemkogu kohtumine Euroopa kaitse tuleviku teemal, see annab võimaluse läbi vaadata ELi strateegilised eesmärgid ja julgeolekuhuvid – kontseptsioonid, mida tuleks edasi arendada Euroopa kaitset käsitlevas valges raamatus; nõuab sellel kohtumisel selge tegevuskava vastuvõtmist koos ajakavaga põhieesmärkide saavutamiseks, sealhulgas kõigepealt Euroopa julgeolekustrateegia õigeaegne läbivaatamine ning valge raamatu kasutamine ühise alusena riiklike julgeoleku- ja kaitseülevaadete koostamisel; rõhutab vajadust arendada välja tihedam koostöö, et tagada sõjaline julgeolek ja saavutada kokkuhoid;

Strateegilised prioriteedid: rahu, julgeoleku ja sotsiaal-majandusliku arengu kontsentrilised ringid

| 28. | väljendab heameelt strateegiliste partnerluste kujunemise üle, mille kaudu EL suhtleb nii väljakujunenud kui ka esile kerkivate juhtriikidega; on sellegipoolest arvamusel, et see kontseptsioon nõuab selgeid ja ühtseid kriteeriume, mille alusel määratleda tema koht ELi välispoliitika korralduses; nõuab, et strateegilisi partnereid käsitlevad tulevased otsused kujundataks kooskõlas liidu välispoliitiliste prioriteetidega ning et parlamenti korrapäraselt eelnevat teavitataks otsustest tulevaste partnerluste kohta, iseäranis juhtudel, kui neid partnerlusi toetatakse rahaliselt liidu eelarvest või kui partnerlusega kaasneb ELi jaoks tihedam lepinguline suhe; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt strateegiliste partnerluste kujunemise üle, mille kaudu EL suhtleb nii väljakujunenud kui ka esile kerkivate juhtriikidega; on sellegipoolest arvamusel, et see kontseptsioon nõuab selgeid ja ühtseid kriteeriume, mille alusel määratleda tema koht ELi välispoliitika korralduses; nõuab, et strateegilisi partnereid käsitlevad tulevased otsused kujundataks kooskõlas liidu välispoliitiliste prioriteetidega ning et parlamenti korrapäraselt eelnevat teavitataks otsustest tulevaste partnerluste kohta, iseäranis juhtudel, kui neid partnerlusi toetatakse rahaliselt liidu eelarvest või kui partnerlusega kaasneb ELi jaoks tihedam lepinguline suhe;

Ameerika Ühendriigid

| 29. | rõhutab asjaolu, et partnerlus USAga põhineb tugevatel poliitilistel, kultuurilistel, majanduslikel ja ajaloolistel sidemetel ning ühistel väärtustel, nagu vabadus, demokraatia, inimõigused ja õigusriigi põhimõte; on kindlalt veendunud, et USA on ELi kõige tähtsam strateegiline partner, hoolimata lahkarvamustest olulistes küsimustes; nõuab seepärast, et EL seaks selgeks poliitiliseks prioriteediks Atlandi-üleste suhete tihendamise kõigil tasanditel ja nende suhete laiendamise, et kaasata teisi Atlandi-üleseid partnereid mõlemapoolse kasu ja vastastikkuse eesmärgil; |
| --- | --- |

29.

rõhutab asjaolu, et partnerlus USAga põhineb tugevatel poliitilistel, kultuurilistel, majanduslikel ja ajaloolistel sidemetel ning ühistel väärtustel, nagu vabadus, demokraatia, inimõigused ja õigusriigi põhimõte; on kindlalt veendunud, et USA on ELi kõige tähtsam strateegiline partner, hoolimata lahkarvamustest olulistes küsimustes; nõuab seepärast, et EL seaks selgeks poliitiliseks prioriteediks Atlandi-üleste suhete tihendamise kõigil tasanditel ja nende suhete laiendamise, et kaasata teisi Atlandi-üleseid partnereid mõlemapoolse kasu ja vastastikkuse eesmärgil;

| 30. | on seisukohal, et EL ja USA peavad tegema tihedat koostööd, et leida rahumeelne lahendus konfliktidele ja kriisidele, mis tulenevad Iraani tuumaprogrammist ning üleminekuprotsessist nn araabia kevade riikides ja Lähis-Idas; väljendab heameelt president Obama pühendumuse üle saavutada Iisraeli-Palestiina konfliktis kahe riigi kooseksisteerimisel põhinev lahendus; kutsub ELi üles pärast parlamentaarset arutelu intensiivistama diplomaatilist tegevust osana kokkulepitud terviklikust poliitilisest strateegiast kogu piirkonna pikaajalise stabiilsuse ja julgeoleku nimel; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et EL ja USA peavad tegema tihedat koostööd, et leida rahumeelne lahendus konfliktidele ja kriisidele, mis tulenevad Iraani tuumaprogrammist ning üleminekuprotsessist nn araabia kevade riikides ja Lähis-Idas; väljendab heameelt president Obama pühendumuse üle saavutada Iisraeli-Palestiina konfliktis kahe riigi kooseksisteerimisel põhinev lahendus; kutsub ELi üles pärast parlamentaarset arutelu intensiivistama diplomaatilist tegevust osana kokkulepitud terviklikust poliitilisest strateegiast kogu piirkonna pikaajalise stabiilsuse ja julgeoleku nimel;

| 31. | väljendab heameelt teate üle, et alustatakse läbirääkimisi Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle, mis võib oluliselt ergutada Euroopa ja USA majandust, toetada edasiminekut seoses teiste rahvusvaheliste lepingutega ning olla järgimisväärseks eeskujuks teistele piirkondlikele ja ülemaailmsetele osalejatele; tuletab meelde vajadust luua Atlandi-ülene poliitikanõukogu; märgib, et sinnamaani annaks ELi ja USA iga-aastaste tippkohtumiste korraldamise tava jätkamine võimaluse kindlaks teha ühised eesmärgid ja koordineerida strateegiaid, kuidas reageerida ülemaailmse tähtsusega ohtudele ja probleemidele, töötada välja ühine lähenemisviis tõusva majandusega riikide suhtes, tagada mitmepoolsus ja vahetada parimaid tavasid; tuletab meelde, et käesoleval aastal ei ole ELi ja USA iga-aastast tippkohtumist veel toimunud; juhib lisaks tähelepanu sellele, et võimalik Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse sõlmimine ning ELi käimasolevad läbirääkimised Kanadaga annaksid võimaluse kujundada avar majandusruum, mis hõlmaks Põhja-Ameerikat, ELi ja paljusid Ladina-Ameerika riike ning soodustaks majanduskasvu ja töökohtade loomist; teeb ettepaneku uurida edasi poliitilisi võimalusi kolmepoolseks Atlandi-üleseks koostööks; |
| --- | --- |

31.

väljendab heameelt teate üle, et alustatakse läbirääkimisi Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse üle, mis võib oluliselt ergutada Euroopa ja USA majandust, toetada edasiminekut seoses teiste rahvusvaheliste lepingutega ning olla järgimisväärseks eeskujuks teistele piirkondlikele ja ülemaailmsetele osalejatele; tuletab meelde vajadust luua Atlandi-ülene poliitikanõukogu; märgib, et sinnamaani annaks ELi ja USA iga-aastaste tippkohtumiste korraldamise tava jätkamine võimaluse kindlaks teha ühised eesmärgid ja koordineerida strateegiaid, kuidas reageerida ülemaailmse tähtsusega ohtudele ja probleemidele, töötada välja ühine lähenemisviis tõusva majandusega riikide suhtes, tagada mitmepoolsus ja vahetada parimaid tavasid; tuletab meelde, et käesoleval aastal ei ole ELi ja USA iga-aastast tippkohtumist veel toimunud; juhib lisaks tähelepanu sellele, et võimalik Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse sõlmimine ning ELi käimasolevad läbirääkimised Kanadaga annaksid võimaluse kujundada avar majandusruum, mis hõlmaks Põhja-Ameerikat, ELi ja paljusid Ladina-Ameerika riike ning soodustaks majanduskasvu ja töökohtade loomist; teeb ettepaneku uurida edasi poliitilisi võimalusi kolmepoolseks Atlandi-üleseks koostööks;

| 32. | on seisukohal, et usalduse loomiseks peab USA järgima mõistlikke andmekaitsealaseid õigusakte ja muutma oma andmekogumistegevust, mis on suunatud ELi ja selle kodanike vastu, ning palub kiiresti sõlmida ELi ja USA vaheline andmekaitset käsitlev raamleping, mis näeks ette teabe ja õiguskaitsevahendid ELi kodanikele; rõhutab, et hiljutised avalikustamised on tekitanud Euroopas mureküsimusi, mis võivad kahjustada ELi ja USA suhteid; tuletab meelde, et andmekaitse põhimõtteid peavad järgima mõlemad, nii EL kui ka tema partnerid, ning on seisukohal, et vaja oleks salastatud teabe jagamise ühiseid standardeid, mis kaitseksid nii USA kui ka ELi kodanikke; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et usalduse loomiseks peab USA järgima mõistlikke andmekaitsealaseid õigusakte ja muutma oma andmekogumistegevust, mis on suunatud ELi ja selle kodanike vastu, ning palub kiiresti sõlmida ELi ja USA vaheline andmekaitset käsitlev raamleping, mis näeks ette teabe ja õiguskaitsevahendid ELi kodanikele; rõhutab, et hiljutised avalikustamised on tekitanud Euroopas mureküsimusi, mis võivad kahjustada ELi ja USA suhteid; tuletab meelde, et andmekaitse põhimõtteid peavad järgima mõlemad, nii EL kui ka tema partnerid, ning on seisukohal, et vaja oleks salastatud teabe jagamise ühiseid standardeid, mis kaitseksid nii USA kui ka ELi kodanikke;

Venemaa

| 33. | toetab ELi kriitilist lähenemispoliitikat Venemaa suhtes; peab Venemaad tähtsaks strateegiliseks naabriks, kuid on seisukohal, et tõelise partnerluse ülesehitamiseks tuleb järgida selliseid põhiväärtusi nagu demokraatia, inimõiguste kaitse ja õigusriigi põhimõte; kiidab heaks Venemaaga koostöö olulistes rahvusvahelistes küsimustes, eelkõige seoses Lähis-Ida, Iraani, Afganistani ja Süüriaga; |
| --- | --- |

33.

toetab ELi kriitilist lähenemispoliitikat Venemaa suhtes; peab Venemaad tähtsaks strateegiliseks naabriks, kuid on seisukohal, et tõelise partnerluse ülesehitamiseks tuleb järgida selliseid põhiväärtusi nagu demokraatia, inimõiguste kaitse ja õigusriigi põhimõte; kiidab heaks Venemaaga koostöö olulistes rahvusvahelistes küsimustes, eelkõige seoses Lähis-Ida, Iraani, Afganistani ja Süüriaga;

| 34. | peab siiski taunitavaks tõsiasja, et Venemaa kasutab oma vetoõigust ÜRO Julgeolekunõukogus, et kahjustada rahvusvahelise kogukonna jõupingutusi selle nimel, et reageerida tulemuslikult ja kiirelt humanitaarkriisidele, nagu tragöödia ja vägivalla eskaleerumine Süürias; kutsub seetõttu komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat lisama oma diplomaatilist kaalu ja tegema jõupingutusi, et käsitleda Venemaaga selliseid küsimusi; väljendab heameelt Venemaa vahendajarolli üle seoses Süüria keemiarelvade varuga, Venemaa välisministri Sergei Lavrovi esitatud ettepaneku üle, milles ta kutsus Süüriat üles loovutama kontrolli oma keemiarelvaarsenali üle, ning Venemaa abipakkumise üle sellise operatsiooni läbiviimisel; peab siiski kahetsusväärseks, et vahendajarolli ei võetud juba varem, mis oleks aidanud ära hoida tuhandete inimeste hukkumist; |
| --- | --- |

34.

peab siiski taunitavaks tõsiasja, et Venemaa kasutab oma vetoõigust ÜRO Julgeolekunõukogus, et kahjustada rahvusvahelise kogukonna jõupingutusi selle nimel, et reageerida tulemuslikult ja kiirelt humanitaarkriisidele, nagu tragöödia ja vägivalla eskaleerumine Süürias; kutsub seetõttu komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat lisama oma diplomaatilist kaalu ja tegema jõupingutusi, et käsitleda Venemaaga selliseid küsimusi; väljendab heameelt Venemaa vahendajarolli üle seoses Süüria keemiarelvade varuga, Venemaa välisministri Sergei Lavrovi esitatud ettepaneku üle, milles ta kutsus Süüriat üles loovutama kontrolli oma keemiarelvaarsenali üle, ning Venemaa abipakkumise üle sellise operatsiooni läbiviimisel; peab siiski kahetsusväärseks, et vahendajarolli ei võetud juba varem, mis oleks aidanud ära hoida tuhandete inimeste hukkumist;

| 35. | on jätkuvalt mures selle pärast, et Venemaa ei pühendu õigusriigi põhimõtte, pluralistliku demokraatia ja inimõiguste järgimisele, mida tõendab hiljutine õigusaktide vastuvõtmine, millega tõkestatakse kodanikuühiskonna organisatsioonide tööd, võetakse meetmeid vähemuste, sealhulgas homo-, bi- ja transseksuaalide kogukonna vastu ning piiratakse sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadust; rõhutab, et õigusriikluse tugevdamine kõikides Venemaa avaliku elu valdkondades, kaasa arvatud majanduses, oleks konstruktiivseks vastuseks paljude Venemaa kodanike rahulolematusele ning aitaks olulise tingimusena kaasa ELi ja Venemaa vahelise tõelise ja konstruktiivse partnerluse loomisele; rõhutab, et EL ja Venemaa majandussuhete usaldusväärsemaks muutmiseks on vaja teha otsustavaid jõupingutusi korruptsiooni vastu võitlemiseks ning et viisarežiimi lihtsustamise alaste läbirääkimiste – mille ettevalmistav etapp oli positiivne – edasine kulg tuleks seada sõltuvusse edusammudest sellistes valdkondades nagu valikuline kohtumõistmine ning vabad, õiglased ja konkurentsiga valimised; |
| --- | --- |

35.

on jätkuvalt mures selle pärast, et Venemaa ei pühendu õigusriigi põhimõtte, pluralistliku demokraatia ja inimõiguste järgimisele, mida tõendab hiljutine õigusaktide vastuvõtmine, millega tõkestatakse kodanikuühiskonna organisatsioonide tööd, võetakse meetmeid vähemuste, sealhulgas homo-, bi- ja transseksuaalide kogukonna vastu ning piiratakse sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadust; rõhutab, et õigusriikluse tugevdamine kõikides Venemaa avaliku elu valdkondades, kaasa arvatud majanduses, oleks konstruktiivseks vastuseks paljude Venemaa kodanike rahulolematusele ning aitaks olulise tingimusena kaasa ELi ja Venemaa vahelise tõelise ja konstruktiivse partnerluse loomisele; rõhutab, et EL ja Venemaa majandussuhete usaldusväärsemaks muutmiseks on vaja teha otsustavaid jõupingutusi korruptsiooni vastu võitlemiseks ning et viisarežiimi lihtsustamise alaste läbirääkimiste – mille ettevalmistav etapp oli positiivne – edasine kulg tuleks seada sõltuvusse edusammudest sellistes valdkondades nagu valikuline kohtumõistmine ning vabad, õiglased ja konkurentsiga valimised;

| 36. | rõhutab ELi valmidust panustada moderniseerimispartnerlusse ning praegusele partnerlus- ja koostöölepingule järgnevasse lepingusse, juhul kui Venemaa teeb edusamme inimõiguste, õigusriikluse ja pluralistliku demokraatia vallas (sh vabad, õiglased ja konkurentsiga valimised); rõhutab lisaks, et EL on jätkuvalt pühendunud vastastikuse usalduse loomisele ja poliitilise dialoogi edendamisele Venemaaga, sealhulgas sellistes ülemaailmse tähtsusega küsimustes nagu võitlus terrorismi, massihävitusrelvade leviku, organiseeritud kuritegevuse ja kliimamuutuste vastu; |
| --- | --- |

36.

rõhutab ELi valmidust panustada moderniseerimispartnerlusse ning praegusele partnerlus- ja koostöölepingule järgnevasse lepingusse, juhul kui Venemaa teeb edusamme inimõiguste, õigusriikluse ja pluralistliku demokraatia vallas (sh vabad, õiglased ja konkurentsiga valimised); rõhutab lisaks, et EL on jätkuvalt pühendunud vastastikuse usalduse loomisele ja poliitilise dialoogi edendamisele Venemaaga, sealhulgas sellistes ülemaailmse tähtsusega küsimustes nagu võitlus terrorismi, massihävitusrelvade leviku, organiseeritud kuritegevuse ja kliimamuutuste vastu;

| 37. | kritiseerib seda, kuidas Venemaa rahvusvahelisi norme (nt Helsingi kokkuleppeid) rikkudes kasutab energia- ja kaubanduspoliitika vahendeid Euroopa naabrusriikide survestamiseks, et sundida neid ELiga assotsieerimislepingu sõlmimise asemel ühinema Venemaa juhitud tolliliiduga ning takistades neil seega suveräänsete otsuste langetamist; on ka veendunud, et partnerriikide järkjärguline integreerumine ELiga on ühtlasi kooskõlas nende püüetega olla Venemaaga heanaaberlikes suhetes; nõuab tungivalt, et Venemaa võtaks konstruktiivse seisukoha külmutatud konfliktide suhtes; peab kahetsusväärseks tõsiasja, et EL ei ole nende konfliktide lahendamiseks otsustavamalt käitunud; hoiatab Venemaad, et lahendamata konfliktide kasutamine poliitilistel eesmärkidel võib vallandada uue vaenutegevuse, mis võib kogu piirkonna destabiliseerida; |
| --- | --- |

37.

kritiseerib seda, kuidas Venemaa rahvusvahelisi norme (nt Helsingi kokkuleppeid) rikkudes kasutab energia- ja kaubanduspoliitika vahendeid Euroopa naabrusriikide survestamiseks, et sundida neid ELiga assotsieerimislepingu sõlmimise asemel ühinema Venemaa juhitud tolliliiduga ning takistades neil seega suveräänsete otsuste langetamist; on ka veendunud, et partnerriikide järkjärguline integreerumine ELiga on ühtlasi kooskõlas nende püüetega olla Venemaaga heanaaberlikes suhetes; nõuab tungivalt, et Venemaa võtaks konstruktiivse seisukoha külmutatud konfliktide suhtes; peab kahetsusväärseks tõsiasja, et EL ei ole nende konfliktide lahendamiseks otsustavamalt käitunud; hoiatab Venemaad, et lahendamata konfliktide kasutamine poliitilistel eesmärkidel võib vallandada uue vaenutegevuse, mis võib kogu piirkonna destabiliseerida;

Hiina

| 38. | ergutab ELi arendama edasi oma igakülgset strateegilist partnerlust Hiinaga, edendades mõlema poole ülemaailmseid huvisid, geostrateegilistel standarditel põhinevaid ühisprojekte ja vastastikust austust; nõuab, et EL ja liikmesriigid esindaksid ühtseid seisukohti suhtlemisel Hiina valitsusega; nõuab täiendavate valdkondlike dialoogide algatamist ja käimasolevate kaubandusalaste uurimiste kiiret lõpuleviimist, väljendades samal ajal rahuolu peaaegu 60 aktiivse valdkondliku dialoogi ja ettepaneku üle alustada läbirääkimisi investeerimislepingu sõlmimiseks; kordab uuesti, et peab vajalikuks ELi ja Hiina vahelise inimõigustealase dialoogi tugevdamist, muu hulgas kodanikuühiskonna kaasamise ja ÜROga tehtava koostöö abil; |
| --- | --- |

38.

ergutab ELi arendama edasi oma igakülgset strateegilist partnerlust Hiinaga, edendades mõlema poole ülemaailmseid huvisid, geostrateegilistel standarditel põhinevaid ühisprojekte ja vastastikust austust; nõuab, et EL ja liikmesriigid esindaksid ühtseid seisukohti suhtlemisel Hiina valitsusega; nõuab täiendavate valdkondlike dialoogide algatamist ja käimasolevate kaubandusalaste uurimiste kiiret lõpuleviimist, väljendades samal ajal rahuolu peaaegu 60 aktiivse valdkondliku dialoogi ja ettepaneku üle alustada läbirääkimisi investeerimislepingu sõlmimiseks; kordab uuesti, et peab vajalikuks ELi ja Hiina vahelise inimõigustealase dialoogi tugevdamist, muu hulgas kodanikuühiskonna kaasamise ja ÜROga tehtava koostöö abil;

| 39. | rõhutab, et ELi ja Hiina koostöö mitmepoolsel tasandil on väga oluline, et edendada stabiilsust ja tegeleda ülemaailmsete probleemidega, mille hulka kuuluvad mu hulgas majandus- ja finantsküsimused, sh maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja maksuparadiiside ohjeldamine; rõhutab, et koostöö on vajalik ka kliimamuutuste, keskkonnaküsimuste, planeedi piiratud loodusvarade kasutamise ja arengukoostöö alaseks tegevuseks, et kehtestada rahu ja rahvusvahelise õiguse austamine sellistes konfliktides nagu Süüria konflikt ning reageerida raskustele massihävitusrelvade leviku tõkestamisel Iraanis ja Põhja-Koreas; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et ELi ja Hiina koostöö mitmepoolsel tasandil on väga oluline, et edendada stabiilsust ja tegeleda ülemaailmsete probleemidega, mille hulka kuuluvad mu hulgas majandus- ja finantsküsimused, sh maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja maksuparadiiside ohjeldamine; rõhutab, et koostöö on vajalik ka kliimamuutuste, keskkonnaküsimuste, planeedi piiratud loodusvarade kasutamise ja arengukoostöö alaseks tegevuseks, et kehtestada rahu ja rahvusvahelise õiguse austamine sellistes konfliktides nagu Süüria konflikt ning reageerida raskustele massihävitusrelvade leviku tõkestamisel Iraanis ja Põhja-Koreas;

| 40. | väljendab muret selle pärast, et Hiina rikub jätkuvalt inimõigusi ning kultuuri- ja usuvähemuste õigusi, eelkõige Tiibetis; |
| --- | --- |

40.

väljendab muret selle pärast, et Hiina rikub jätkuvalt inimõigusi ning kultuuri- ja usuvähemuste õigusi, eelkõige Tiibetis;

Jaapan

| 41. | rõhutab vajadust tugevdada liidu suhteid Jaapani kui strateegilise partneri ja olulise rahvusvahelise toimijaga, kes jagab ELi demokraatlikke väärtusi ning on tavapäraseks koostööpartneriks mitmepoolsetel foorumitel; ootab läbirääkimisi laiaulatusliku raamlepingu ja vabakaubanduslepingu üle; |
| --- | --- |

41.

rõhutab vajadust tugevdada liidu suhteid Jaapani kui strateegilise partneri ja olulise rahvusvahelise toimijaga, kes jagab ELi demokraatlikke väärtusi ning on tavapäraseks koostööpartneriks mitmepoolsetel foorumitel; ootab läbirääkimisi laiaulatusliku raamlepingu ja vabakaubanduslepingu üle;

Lõuna-Korea

| 42. | kutsub ELi üles süvendama poliitilist koostööd Lõuna-Koreaga, Aasia suure demokraatliku riigiga, kes intensiivistas hiljuti kaubandussuhteid ELiga kaugeleulatuvate eesmärkidega vabakaubanduslepingu abil; |
| --- | --- |

42.

kutsub ELi üles süvendama poliitilist koostööd Lõuna-Koreaga, Aasia suure demokraatliku riigiga, kes intensiivistas hiljuti kaubandussuhteid ELiga kaugeleulatuvate eesmärkidega vabakaubanduslepingu abil;

India

| 43. | kutsub ELi ja liikmesriike üles tihendama Indiaga suhteid, mis rajanevad demokraatia edendamisel, sotsiaalsel kaasatusel, õigusriiklusel ja inimõigustel, ning kutsub mõlemaid pooli üles tegema kõik võimaliku, et viia lõpule läbirääkimised ELi ja India laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimiseks, mis hoogustab Euroopa ja India kaubandust ning majanduskasvu; |
| --- | --- |

43.

kutsub ELi ja liikmesriike üles tihendama Indiaga suhteid, mis rajanevad demokraatia edendamisel, sotsiaalsel kaasatusel, õigusriiklusel ja inimõigustel, ning kutsub mõlemaid pooli üles tegema kõik võimaliku, et viia lõpule läbirääkimised ELi ja India laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimiseks, mis hoogustab Euroopa ja India kaubandust ning majanduskasvu;

Türgi

| 44. | rõhutab, et ELi dialoog ja koostöö Türgiga stabiilsuse, demokraatia ja julgeoleku tagamiseks on strateegiliselt tähtis, pidades eriti silmas Lähis-Ida laiemalt; juhib tähelepanu sellele, et Türgi ei ole mitte ainult NATO liitlasriik, vaid ka kandidaatriik ELiga ühinemiseks, juhul kui ta täidab ühinemiskriteeriumid ja täisliikme staatuse andmise otsus saab demokraatliku heakskiidu; palub avada läbirääkimisteks otsustava tähtsusega peatükid, eriti eesmärgiga käivitada vajalikud poliitilised reformid; nendib, et Türgi on teravalt ja korduvalt hukka mõistnud Süüria režiimi vägivalla tsiviilisikute vastu ning annab elutähtsat humanitaarabi vägivalla eest üle piiri põgenevatele süürlastele; nõuab tihedamat koostööd liikmesriikide ja Türgi vahel koos liidu tasandil meetmetega, et tulla toime kasvava pagulastevooga ELi välispiiridel; rõhutab, et Türgi tugevnev rahvusvaheline positsioon peaks põhinema ka tema kohustusel järgida põhiõigusi ning ilmaliku riigi, pluralistliku demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid oma riigis, ning et määrava tähtsusega reformid on veel läbi viimata; võtab teadmiseks Türgi kodanikuühiskonna poolt väljendatud jõulised demokraatianõuded ning väljendab veel kord muret ametivõimude vägivaldse, repressiivse ja sageli ebapiisava reageerimise pärast; palub Türgi toetust piirkonnas levinud fundamentalistlike ja ebademokraatlike liikumiste vastu; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et ELi dialoog ja koostöö Türgiga stabiilsuse, demokraatia ja julgeoleku tagamiseks on strateegiliselt tähtis, pidades eriti silmas Lähis-Ida laiemalt; juhib tähelepanu sellele, et Türgi ei ole mitte ainult NATO liitlasriik, vaid ka kandidaatriik ELiga ühinemiseks, juhul kui ta täidab ühinemiskriteeriumid ja täisliikme staatuse andmise otsus saab demokraatliku heakskiidu; palub avada läbirääkimisteks otsustava tähtsusega peatükid, eriti eesmärgiga käivitada vajalikud poliitilised reformid; nendib, et Türgi on teravalt ja korduvalt hukka mõistnud Süüria režiimi vägivalla tsiviilisikute vastu ning annab elutähtsat humanitaarabi vägivalla eest üle piiri põgenevatele süürlastele; nõuab tihedamat koostööd liikmesriikide ja Türgi vahel koos liidu tasandil meetmetega, et tulla toime kasvava pagulastevooga ELi välispiiridel; rõhutab, et Türgi tugevnev rahvusvaheline positsioon peaks põhinema ka tema kohustusel järgida põhiõigusi ning ilmaliku riigi, pluralistliku demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid oma riigis, ning et määrava tähtsusega reformid on veel läbi viimata; võtab teadmiseks Türgi kodanikuühiskonna poolt väljendatud jõulised demokraatianõuded ning väljendab veel kord muret ametivõimude vägivaldse, repressiivse ja sageli ebapiisava reageerimise pärast; palub Türgi toetust piirkonnas levinud fundamentalistlike ja ebademokraatlike liikumiste vastu;

Lõuna-Aafrika

| 45. | kinnitab taas, et ELi ja Lõuna-Aafrika strateegiline partnerlus on tähtis; on arvamusel, et Lõuna-Aafrika Vabariik oma eduka ja rahumeelse üleminekuga demokraatiale ja oma piirkondliku mõjuga võib olla tugev jõud demokraatia ja hea valitsemistava edendamisel, piirkondliku majandusintegratsiooni soodustamisel ja rahvusliku leppimise toetamisel üle terve Aafrika ning ELi jaoks tähtis partner nende küsimuste lahendamisel; rõhutab ELi ja Lõuna-Aafrika Vabariigi tiheda koostöö tähtsust sellistes küsimustes nagu kliimamuutused, säästev areng ja rahvusvaheliste institutsioonide reformid; |
| --- | --- |

45.

kinnitab taas, et ELi ja Lõuna-Aafrika strateegiline partnerlus on tähtis; on arvamusel, et Lõuna-Aafrika Vabariik oma eduka ja rahumeelse üleminekuga demokraatiale ja oma piirkondliku mõjuga võib olla tugev jõud demokraatia ja hea valitsemistava edendamisel, piirkondliku majandusintegratsiooni soodustamisel ja rahvusliku leppimise toetamisel üle terve Aafrika ning ELi jaoks tähtis partner nende küsimuste lahendamisel; rõhutab ELi ja Lõuna-Aafrika Vabariigi tiheda koostöö tähtsust sellistes küsimustes nagu kliimamuutused, säästev areng ja rahvusvaheliste institutsioonide reformid;

Laienev EL

| 46. | rõhutab, et ELi liikmesus annab rahu, heaolu, demokraatliku arengu, stabiilsuse ja julgeoleku kiiresti muutuvas rahvusvahelises keskkonnas ning et Euroopa Liitu kuulumine pakub endiselt sotsiaal-majandusliku arengu väljavaadet; on seisukohal, et laienemine on endiselt ELi välispoliitika oluline vahend ja ELi pikaajalistes strateegilistes huvides, ning seda ei saa ilmtingimata mõõta lühiajalise bilansi korras; juhib sellegipoolest tähelepanu asjaolule, et laienemispoliitikas tuleb arvesse võtta nii ELi integreerimisvõimet kui ka Lääne-Balkani riikide ja Türgi tegelikku otsustavust oma kohustuste täitmisel ja lahendamata probleemidega tegelemisel; väljendab heameelt komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja vahendatud läbirääkimiste 16. voorus Serbia ja Kosovo vahel saavutatud kokkuleppe üle telekommunikatsiooni ja energeetika valdkonnas ning nõuab täiendavate jõupingutuste tegemist, et kõrvaldada kõik järelejäänud takistused; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et ELi liikmesus annab rahu, heaolu, demokraatliku arengu, stabiilsuse ja julgeoleku kiiresti muutuvas rahvusvahelises keskkonnas ning et Euroopa Liitu kuulumine pakub endiselt sotsiaal-majandusliku arengu väljavaadet; on seisukohal, et laienemine on endiselt ELi välispoliitika oluline vahend ja ELi pikaajalistes strateegilistes huvides, ning seda ei saa ilmtingimata mõõta lühiajalise bilansi korras; juhib sellegipoolest tähelepanu asjaolule, et laienemispoliitikas tuleb arvesse võtta nii ELi integreerimisvõimet kui ka Lääne-Balkani riikide ja Türgi tegelikku otsustavust oma kohustuste täitmisel ja lahendamata probleemidega tegelemisel; väljendab heameelt komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja vahendatud läbirääkimiste 16. voorus Serbia ja Kosovo vahel saavutatud kokkuleppe üle telekommunikatsiooni ja energeetika valdkonnas ning nõuab täiendavate jõupingutuste tegemist, et kõrvaldada kõik järelejäänud takistused;

ELi naabrus

| 47. | rõhutab, et EL peab tegema Euroopa naabruspoliitikaga seoses täiendavaid jõupingutusi, seadma selle prioriteetsemale kohale ja näitama üles suuremat pühendumust, kuna see poliitikavaldkond on praegu raskustes, arvestades arengusuundi paljudes riikides; on sellegipoolest veendunud, et kuna lähtume solidaarsusest ning meie huvides on rahumeelne ja vaba areng, peab EL muutma oma vahendid väga sihipäraseks, muu hulgas tugevdades mitmepoolseid lähenemisviise piirkonnas, ning kehtestama tugevad seosed oma poliitika, rahastamisvahendite ja rahastamise vahel, et saavutada peamised poliitikaeesmärgid inimõiguste, demokraatia, õigusriigi ja majandusreformide valdkonnas; märgib, et ELiga ühinemise perspektiiv on endiselt eriti Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides peamine stiimul edasipüüdlike reformide läbiviimiseks; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et EL peab tegema Euroopa naabruspoliitikaga seoses täiendavaid jõupingutusi, seadma selle prioriteetsemale kohale ja näitama üles suuremat pühendumust, kuna see poliitikavaldkond on praegu raskustes, arvestades arengusuundi paljudes riikides; on sellegipoolest veendunud, et kuna lähtume solidaarsusest ning meie huvides on rahumeelne ja vaba areng, peab EL muutma oma vahendid väga sihipäraseks, muu hulgas tugevdades mitmepoolseid lähenemisviise piirkonnas, ning kehtestama tugevad seosed oma poliitika, rahastamisvahendite ja rahastamise vahel, et saavutada peamised poliitikaeesmärgid inimõiguste, demokraatia, õigusriigi ja majandusreformide valdkonnas; märgib, et ELiga ühinemise perspektiiv on endiselt eriti Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides peamine stiimul edasipüüdlike reformide läbiviimiseks;

| 48. | rõhutab, et kogu ELi naabruse moderniseerimine eeldab järkjärgulist liberaaldemokraatia kujunemist, kus demokraatlikult valitud isikud ka valitsevad demokraatlikult, kooskõlas põhiseaduses sätestatud põhimõtetega ning austades opositsiooni, erimeelsusi ja mittekonformistlikke hoiakuid; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et kogu ELi naabruse moderniseerimine eeldab järkjärgulist liberaaldemokraatia kujunemist, kus demokraatlikult valitud isikud ka valitsevad demokraatlikult, kooskõlas põhiseaduses sätestatud põhimõtetega ning austades opositsiooni, erimeelsusi ja mittekonformistlikke hoiakuid;

| 49. | nõuab, et Euroopa naabruspoliitikale uue lähenemisviisi põhimõtteid, mis on esitatud komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja ning komisjoni asjakohastes ühisteatistes (10), eelkõige rohkem-rohkema-eest-põhimõtet, diferentseerimise ja vastastikuse vastutuse põhimõtet ning ühiskonnaga partnerluse põhimõtet täielikult kohaldataks ning et liidu abi oleks täielikult kooskõlas selle uue lähenemisviisiga; |
| --- | --- |

49.

nõuab, et Euroopa naabruspoliitikale uue lähenemisviisi põhimõtteid, mis on esitatud komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja ning komisjoni asjakohastes ühisteatistes (10), eelkõige rohkem-rohkema-eest-põhimõtet, diferentseerimise ja vastastikuse vastutuse põhimõtet ning ühiskonnaga partnerluse põhimõtet täielikult kohaldataks ning et liidu abi oleks täielikult kooskõlas selle uue lähenemisviisiga;

| 50. | rõhutab, et ühinemisjärgsete sotsiaalsete pingete ja/või sotsiaal-majandusliku tasakaalustamatuse vältimiseks laienenud liidus peab komisjon edendama ühinemiseelset poliitikat, mille eesmärk on leevendada struktuurset sotsiaalset ebavõrdsust ning ületada ühinevates riikides enne ühinemist kultuurilõhesid; rõhutab, et prioriteediks tuleb seada sotsiaalsete ja kultuuriliste vähemuste integratsioon riigis, ennetades seeläbi nende ühinemisjärgset massilist ümberasumist teistesse liikmesriikidesse; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et ühinemisjärgsete sotsiaalsete pingete ja/või sotsiaal-majandusliku tasakaalustamatuse vältimiseks laienenud liidus peab komisjon edendama ühinemiseelset poliitikat, mille eesmärk on leevendada struktuurset sotsiaalset ebavõrdsust ning ületada ühinevates riikides enne ühinemist kultuurilõhesid; rõhutab, et prioriteediks tuleb seada sotsiaalsete ja kultuuriliste vähemuste integratsioon riigis, ennetades seeläbi nende ühinemisjärgset massilist ümberasumist teistesse liikmesriikidesse;

Idanaabrus

| 51. | rõhutab taas kord, et idanaabrus on strateegilise tähtsusega, ning tuletab meelde asjaomaste riikide ELi liikmesuse väljavaateid, mis on nendes riikides peamine stiimul reformide läbiviimiseks; rõhutab, et ELil on selles valdkonnas tõeline võimendav mõju ja ta peaks oma muutmisvõimet täielikult kasutama; on seisukohal, et on viimane aeg teha intensiivsemaid jõupingutusi koos suurema poliitilise tahtega, et saavutada idapartnerluse eesmärgid, sealhulgas reageerida vajadusele luua tihedam side ÜVJP ja Euroopa naabruspoliitika vahel; tervitab edusamme läbirääkimistel ja kõikide poolte täiendavaid üleskutseid teha vajalikud jõupingutused, et allkirjastada või parafeerida kõikide nõuete täitmise korral assotsieerimislepingud, põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud ning ELi viisanõude kaotamise lepingud, ning kutsub idapartnereid üles täitma nõudeid, mis on vajalikud Vilniuse tippkohtumise edukaks toimumiseks 2013. aasta novembris; rõhutab, et tippkohtumine peaks tähistama selget edasiminekut liikmesriikide ja idapartnerluse riikide ühiskondade lähendamisel; |
| --- | --- |

51.

rõhutab taas kord, et idanaabrus on strateegilise tähtsusega, ning tuletab meelde asjaomaste riikide ELi liikmesuse väljavaateid, mis on nendes riikides peamine stiimul reformide läbiviimiseks; rõhutab, et ELil on selles valdkonnas tõeline võimendav mõju ja ta peaks oma muutmisvõimet täielikult kasutama; on seisukohal, et on viimane aeg teha intensiivsemaid jõupingutusi koos suurema poliitilise tahtega, et saavutada idapartnerluse eesmärgid, sealhulgas reageerida vajadusele luua tihedam side ÜVJP ja Euroopa naabruspoliitika vahel; tervitab edusamme läbirääkimistel ja kõikide poolte täiendavaid üleskutseid teha vajalikud jõupingutused, et allkirjastada või parafeerida kõikide nõuete täitmise korral assotsieerimislepingud, põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud ning ELi viisanõude kaotamise lepingud, ning kutsub idapartnereid üles täitma nõudeid, mis on vajalikud Vilniuse tippkohtumise edukaks toimumiseks 2013. aasta novembris; rõhutab, et tippkohtumine peaks tähistama selget edasiminekut liikmesriikide ja idapartnerluse riikide ühiskondade lähendamisel;

| 52. | peab siiski kahetsusväärseks, et paljudes idapartnerluse riikides ei ole üldine olukord demokraatlike normide ja inimõiguste järgimise koha pealt eriti paranenud, kui mitte hoopis halvenenud; kutsub ELi üles võtma aktiivsemat ja püsivamat rolli poliitiliste lahenduste otsimisel külmutatud konfliktidele idapartnerluse riikides, eelkõige eesmärgiga väljuda ummikseisust Lõuna-Osseetias, Abhaasias ja Mägi-Karabahhi konfliktis ning et anda seejärel endast parim mis tahes rahukokkuleppe toetamisel; ergutab saavutama edusamme Transnistria küsimuses; rõhutab lisaks, et idapartnerluse täielik areng saab toimuda üksnes siis, kui külmutatud konfliktid on saanud rahumeelse lahenduse, ning seda tuleks käsitada prioriteedina; nõuab, et EL kasutaks vahendamiseks täielikult ära tema käsutuses olevaid vahendid ning tagaks inimõiguste täieliku järgimise; kordab oma seisukohta, et suhete arendamise tingimuseks peaksid olema tõsiseltvõetavad pingutused inimõiguste järgimise, demokraatia ja õigusriikluse edendamise vallas; |
| --- | --- |

52.

peab siiski kahetsusväärseks, et paljudes idapartnerluse riikides ei ole üldine olukord demokraatlike normide ja inimõiguste järgimise koha pealt eriti paranenud, kui mitte hoopis halvenenud; kutsub ELi üles võtma aktiivsemat ja püsivamat rolli poliitiliste lahenduste otsimisel külmutatud konfliktidele idapartnerluse riikides, eelkõige eesmärgiga väljuda ummikseisust Lõuna-Osseetias, Abhaasias ja Mägi-Karabahhi konfliktis ning et anda seejärel endast parim mis tahes rahukokkuleppe toetamisel; ergutab saavutama edusamme Transnistria küsimuses; rõhutab lisaks, et idapartnerluse täielik areng saab toimuda üksnes siis, kui külmutatud konfliktid on saanud rahumeelse lahenduse, ning seda tuleks käsitada prioriteedina; nõuab, et EL kasutaks vahendamiseks täielikult ära tema käsutuses olevaid vahendid ning tagaks inimõiguste täieliku järgimise; kordab oma seisukohta, et suhete arendamise tingimuseks peaksid olema tõsiseltvõetavad pingutused inimõiguste järgimise, demokraatia ja õigusriikluse edendamise vallas;

| 53. | tuletab meelde, et ELi toetatavad demokraatlikud reformid on partnerriikide endi huvides ning võivad kaasa aidata nende majanduslikule ja sotsiaalsele arengule; juhib tähelepanu sellele, et tugevad demokraatlikud institutsioonid ja assotsieerimislepingute, põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute ning viisarežiimi lihtsustamise meetmete kaudu loodavad tihedamad sidemed ELiga aitavad tugevdada nende riikide suveräänsust võimukate naabrite mõjuvõimu vastu; peab väga murettekitavaks sellistele partnerriikidele nagu Moldaavia, Ukraina ja Armeenia avaldatava üha suurema surve pärast, mille lõppeesmärk on aeglustada nende liikumist suurema seotuse poole ELiga; nõuab, et EL tegeleks nende küsimustega poliitiliselt ühtsel viisil; kinnitab taas ELi valmisolekut olla ühistele väärtustele ja solidaarsusele tuginedes nende riikide jaoks usaldusväärne ja kindel partner ning jagada nendega liidu acquis' kõiki eeliseid laiendatud majanduspiirkonna leppe raames; |
| --- | --- |

53.

tuletab meelde, et ELi toetatavad demokraatlikud reformid on partnerriikide endi huvides ning võivad kaasa aidata nende majanduslikule ja sotsiaalsele arengule; juhib tähelepanu sellele, et tugevad demokraatlikud institutsioonid ja assotsieerimislepingute, põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute ning viisarežiimi lihtsustamise meetmete kaudu loodavad tihedamad sidemed ELiga aitavad tugevdada nende riikide suveräänsust võimukate naabrite mõjuvõimu vastu; peab väga murettekitavaks sellistele partnerriikidele nagu Moldaavia, Ukraina ja Armeenia avaldatava üha suurema surve pärast, mille lõppeesmärk on aeglustada nende liikumist suurema seotuse poole ELiga; nõuab, et EL tegeleks nende küsimustega poliitiliselt ühtsel viisil; kinnitab taas ELi valmisolekut olla ühistele väärtustele ja solidaarsusele tuginedes nende riikide jaoks usaldusväärne ja kindel partner ning jagada nendega liidu acquis' kõiki eeliseid laiendatud majanduspiirkonna leppe raames;

| 54. | rõhutab, et kuigi ELi-Ukraina leping on parafeeritud, allkirjastatakse ja ratifitseeritakse see üksnes siis, kui Ukraina täidab nõuded, mis on esitatud nõukogu 10. detsembri 2012. aasta järeldustes Ukraina kohta; kordab oma üleskutset Ukraina parlamendile ja valitsusele käsitada valikulise õigusemõistmise küsimust, eelkõige vabastada kohe Julija Tõmošenko, ning ellu viia reformid, mis on ette nähtud ühiselt kokku lepitud assotsieerimiskavas, sealhulgas kohtureform (peaprokuratuur) ja valimisseaduse reform; kutsub Ukrainat üles muutma oma karistusseadustikku ning eemaldama kriminaalkaristused selgelt poliitiliste tegude eest, mida on teinud riigiametnikud oma ametiülesannete täitmisel; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et kuigi ELi-Ukraina leping on parafeeritud, allkirjastatakse ja ratifitseeritakse see üksnes siis, kui Ukraina täidab nõuded, mis on esitatud nõukogu 10. detsembri 2012. aasta järeldustes Ukraina kohta; kordab oma üleskutset Ukraina parlamendile ja valitsusele käsitada valikulise õigusemõistmise küsimust, eelkõige vabastada kohe Julija Tõmošenko, ning ellu viia reformid, mis on ette nähtud ühiselt kokku lepitud assotsieerimiskavas, sealhulgas kohtureform (peaprokuratuur) ja valimisseaduse reform; kutsub Ukrainat üles muutma oma karistusseadustikku ning eemaldama kriminaalkaristused selgelt poliitiliste tegude eest, mida on teinud riigiametnikud oma ametiülesannete täitmisel;

| 55. | toetab ELi ja Gruusia assotsieerimislepingut, kuid on seisukohal, et Gruusia ametivõimud peavad tegema konkreetsemaid edusamme õigusriigi valdkonnas; nõuab eelkõige kõikide poliitvangide, sh endise peaministri Vano Merabishvili vabastamist ning Euroopa standardite järgimist eelseisvatel presidendivalimistel; |
| --- | --- |

55.

toetab ELi ja Gruusia assotsieerimislepingut, kuid on seisukohal, et Gruusia ametivõimud peavad tegema konkreetsemaid edusamme õigusriigi valdkonnas; nõuab eelkõige kõikide poliitvangide, sh endise peaministri Vano Merabishvili vabastamist ning Euroopa standardite järgimist eelseisvatel presidendivalimistel;

Lõunanaabrus ja Lähis-Ida

| 56. | rõhutab ELi pikaaegseid suhteid lõunanaabruse riikidega; nõuab, et Euroopa naabruspoliitikale uue lähenemisviisi põhimõtteid, mis on esitatud komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja ning komisjoni eespool nimetatud ühisteatistes, eelkõige rohkem-rohkema-eest-põhimõtet, diferentseerimise ja vastastikuse vastutuse põhimõtet ning ühiskonnaga partnerluse põhimõtet, täielikult kohaldataks ning et liidu abi oleks täielikult kooskõlas selle uue lähenemisviisiga; |
| --- | --- |

56.

rõhutab ELi pikaaegseid suhteid lõunanaabruse riikidega; nõuab, et Euroopa naabruspoliitikale uue lähenemisviisi põhimõtteid, mis on esitatud komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja ning komisjoni eespool nimetatud ühisteatistes, eelkõige rohkem-rohkema-eest-põhimõtet, diferentseerimise ja vastastikuse vastutuse põhimõtet ning ühiskonnaga partnerluse põhimõtet, täielikult kohaldataks ning et liidu abi oleks täielikult kooskõlas selle uue lähenemisviisiga;

| 57. | kinnitab oma toetust komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja poolt kasutatavatele uutele kontseptsioonidele, milleks on näiteks Vahemere lõunapiirkonna rakkerühm, et maksimeerida finantsvõimendust, mis saavutatakse ELi ja tema partnerite rahastamisega nende riikide kodanike hüvanguks; ootab sellistelt uuenduslikelt lähenemisviisidelt reaalseid tulemusi, et parandada ELi ja liikmesriikide toetuse kooskõlastamist, toetada suutlikkuse suurendamist abi saavates riikides ja parandada nende haldusasutuste aruandekohustust; |
| --- | --- |

57.

kinnitab oma toetust komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja poolt kasutatavatele uutele kontseptsioonidele, milleks on näiteks Vahemere lõunapiirkonna rakkerühm, et maksimeerida finantsvõimendust, mis saavutatakse ELi ja tema partnerite rahastamisega nende riikide kodanike hüvanguks; ootab sellistelt uuenduslikelt lähenemisviisidelt reaalseid tulemusi, et parandada ELi ja liikmesriikide toetuse kooskõlastamist, toetada suutlikkuse suurendamist abi saavates riikides ja parandada nende haldusasutuste aruandekohustust;

| 58. | peab väga murettekitavaks olukorda Egiptuses ja liigset vägivalda, mida kasutavad kõik osapooled, nii riigi julgeolekujõud kui ka opositsioonilised jõud; rõhutab, et EL peab toetama demokraatiat ja inimõigusi, ning tervitab ELi välisministrite 21. augusti 2013. aasta otsust peatada kõik ekspordilitsentsid seoses varustusega, mida võidakse kasutada riigisisesteks repressioonideks; nõuab, et kõik poliitilised toimijad Egiptuses lahendaksid oma erimeelsused rahumeelse dialoogi teel, ning nõuab kaasavat poliitilist kokkulepet ja võimu võimalikult kiiret üleminekut demokraatlikult valitud juhtidele; nõuab tungivalt, et EL ja eriti komisjoni asepresident ja kõrge esindaja kasutaksid ära oma ainulaadset positsiooni ja suhetevõrgustikku peamiste osaliste hulgas ning jätkaksid vahendusalaseid jõupingutusi, et saavutada poliitiline lahendus demokraatiale ülemineku põhinäitajate osas; |
| --- | --- |

58.

peab väga murettekitavaks olukorda Egiptuses ja liigset vägivalda, mida kasutavad kõik osapooled, nii riigi julgeolekujõud kui ka opositsioonilised jõud; rõhutab, et EL peab toetama demokraatiat ja inimõigusi, ning tervitab ELi välisministrite 21. augusti 2013. aasta otsust peatada kõik ekspordilitsentsid seoses varustusega, mida võidakse kasutada riigisisesteks repressioonideks; nõuab, et kõik poliitilised toimijad Egiptuses lahendaksid oma erimeelsused rahumeelse dialoogi teel, ning nõuab kaasavat poliitilist kokkulepet ja võimu võimalikult kiiret üleminekut demokraatlikult valitud juhtidele; nõuab tungivalt, et EL ja eriti komisjoni asepresident ja kõrge esindaja kasutaksid ära oma ainulaadset positsiooni ja suhetevõrgustikku peamiste osaliste hulgas ning jätkaksid vahendusalaseid jõupingutusi, et saavutada poliitiline lahendus demokraatiale ülemineku põhinäitajate osas;

| 59. | peab kahetsusväärseks seda, et EL tühistas ühise poliitika raames Süüria suhtes kehtestatud relvaembargo, õõnestades sellega ühist lähenemisviisi; mõistab hukka traagilise ja jätkuva verevalamise Süürias, mis on juba kaasa toonud laastava ja destabiliseeriva mõju humanitaarolukorrale, sealhulgas ka naaberriikides, eriti Jordaanias, Liibanonis, Iraagis ja Türgis; kutsub liikmesriike üles väljendama solidaarsust ning abistama Süüria pagulasi ja Süüria riigisiseseid põgenikke; mõistab teravalt hukka tsiviilisikute massilise tapmise ning rõhutab, et keemiarelva kasutamine Süüria valitsuse poolt on rahvusvaheliste normide raske rikkumine, mille toimepanijad võib kaevata Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse; tervitab rahvusvahelise üldsuse karmi reageeringut ning nõuab kõikide keemiarelvade hävitamise kava kiiret rakendamist rahvusvahelise järelevalve all; rõhutab, et olukorra tõsidus Süürias nõuab ELi liikmesriikide suurt ühtsust ja solidaarsust ning koostöö tegemist NATO ja piirkondlike toimijatega, eriti Venemaa, Iraani, Iisraeli ja Türgiga; nõuab, et EL toetaks aktiivselt jõupingutusi Genfi kõneluste teise vooru kokkukutsumiseks, et edendada süürlastele sobiva poliitilise lahenduse leidmist ning teha lõpp vägivalla surmatoovale nõiaringile; |
| --- | --- |

59.

peab kahetsusväärseks seda, et EL tühistas ühise poliitika raames Süüria suhtes kehtestatud relvaembargo, õõnestades sellega ühist lähenemisviisi; mõistab hukka traagilise ja jätkuva verevalamise Süürias, mis on juba kaasa toonud laastava ja destabiliseeriva mõju humanitaarolukorrale, sealhulgas ka naaberriikides, eriti Jordaanias, Liibanonis, Iraagis ja Türgis; kutsub liikmesriike üles väljendama solidaarsust ning abistama Süüria pagulasi ja Süüria riigisiseseid põgenikke; mõistab teravalt hukka tsiviilisikute massilise tapmise ning rõhutab, et keemiarelva kasutamine Süüria valitsuse poolt on rahvusvaheliste normide raske rikkumine, mille toimepanijad võib kaevata Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse; tervitab rahvusvahelise üldsuse karmi reageeringut ning nõuab kõikide keemiarelvade hävitamise kava kiiret rakendamist rahvusvahelise järelevalve all; rõhutab, et olukorra tõsidus Süürias nõuab ELi liikmesriikide suurt ühtsust ja solidaarsust ning koostöö tegemist NATO ja piirkondlike toimijatega, eriti Venemaa, Iraani, Iisraeli ja Türgiga; nõuab, et EL toetaks aktiivselt jõupingutusi Genfi kõneluste teise vooru kokkukutsumiseks, et edendada süürlastele sobiva poliitilise lahenduse leidmist ning teha lõpp vägivalla surmatoovale nõiaringile;

| 60. | kordab üleskutset ELile võtta aktiivsem roll Lääne-Sahara konflikti lahendamisel, mis on praegu ületamatuks takistuseks täieulatuslike heanaaberlike suhete arendamisel Magribi piirkonnas; |
| --- | --- |

60.

kordab üleskutset ELile võtta aktiivsem roll Lääne-Sahara konflikti lahendamisel, mis on praegu ületamatuks takistuseks täieulatuslike heanaaberlike suhete arendamisel Magribi piirkonnas;

| 61. | toetab endiselt ELi, USA, Venemaa ja Hiina vastu võetud kahe paralleelse lähenemisviisi kasutamist tuumarelva leviku tõkestamiseks; kutsub Iraani presidenti üles võtma hiljutiste positiivsete avalduste järelmeetmeid ja tegema täielikku koostööd rahvusvahelise kogukonnaga, käsitledes mureküsimusi seoses Iraani tuumaprogrammi eranditult rahumeelse olemusega; kutsub ELi kolme liikmesriiki ning USAd, Venemaad ja Hiinat üles kaaluma nii lisasanktsioonide kui ka stiimulite kehtestamist, olenevalt sellest, kas Iraan teeb konkreetseid edusamme ja võtab tõendatavaid meetmeid rahvusvahelise kogukonna mureküsimustele vastamiseks või mitte; rõhutab, et ELi kolme suuriigi ja kolme maailma suuriigi ning teiselt poolt Iraani vahel toimuvate läbirääkimiste läbikukkumine või katkemine kujutab tõsist ohtu piirkondlikule ja ülemaailmsele julgeolekule; |
| --- | --- |

61.

toetab endiselt ELi, USA, Venemaa ja Hiina vastu võetud kahe paralleelse lähenemisviisi kasutamist tuumarelva leviku tõkestamiseks; kutsub Iraani presidenti üles võtma hiljutiste positiivsete avalduste järelmeetmeid ja tegema täielikku koostööd rahvusvahelise kogukonnaga, käsitledes mureküsimusi seoses Iraani tuumaprogrammi eranditult rahumeelse olemusega; kutsub ELi kolme liikmesriiki ning USAd, Venemaad ja Hiinat üles kaaluma nii lisasanktsioonide kui ka stiimulite kehtestamist, olenevalt sellest, kas Iraan teeb konkreetseid edusamme ja võtab tõendatavaid meetmeid rahvusvahelise kogukonna mureküsimustele vastamiseks või mitte; rõhutab, et ELi kolme suuriigi ja kolme maailma suuriigi ning teiselt poolt Iraani vahel toimuvate läbirääkimiste läbikukkumine või katkemine kujutab tõsist ohtu piirkondlikule ja ülemaailmsele julgeolekule;

| 62. | on lootusrikas Lähis-Ida rahuläbirääkimistega seoses ning tuletab meelde, et Lähis-Ida konflikti lahendamine on nii ELi kui ka osapoolte endi ja laiema regiooni põhimõttelistes huvides; rõhutab seepärast, et edasiminek on veelgi hädavajalikum arvestades araabiamaailmas käimasolevaid muutusi, Süüria kriisi ja erakordselt ebastabiilset olukorda Lähis-Idas laiemalt; kutsub liikmesriike üles leidma ühisosa, mille alusel EL saaks otsustavamalt tegutseda tihedas koostöös Araabia Liiga ja Lähis-Ida neliku teiste liikmetega; väljendab heameelt Iisraeli ja Palestiina vaheliste otseläbirääkimiste taasalustamise üle, sest see on kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse aluseks; kritiseerib Iisraeli asunduste poliitikat, mis on vastuolus rahvusvahelise õigusega ja kahjustab rahu saavutamise ning konfliktile läbirääkimiste teel lahenduse leidmise väljavaateid; kordab uuesti, et stabiilne ja rahumeelne Lähis-Ida on ELi huvides, ning nõuab aktiivsemalt kohustuste võtmist, et see eesmärk saavutada; väljendab heameelt ELi rahastamisvahendeid käsitlevate suuniste avaldamise üle ning nõuab nende arukat ja bürokraatiavaba rakendamist; |
| --- | --- |

62.

on lootusrikas Lähis-Ida rahuläbirääkimistega seoses ning tuletab meelde, et Lähis-Ida konflikti lahendamine on nii ELi kui ka osapoolte endi ja laiema regiooni põhimõttelistes huvides; rõhutab seepärast, et edasiminek on veelgi hädavajalikum arvestades araabiamaailmas käimasolevaid muutusi, Süüria kriisi ja erakordselt ebastabiilset olukorda Lähis-Idas laiemalt; kutsub liikmesriike üles leidma ühisosa, mille alusel EL saaks otsustavamalt tegutseda tihedas koostöös Araabia Liiga ja Lähis-Ida neliku teiste liikmetega; väljendab heameelt Iisraeli ja Palestiina vaheliste otseläbirääkimiste taasalustamise üle, sest see on kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse aluseks; kritiseerib Iisraeli asunduste poliitikat, mis on vastuolus rahvusvahelise õigusega ja kahjustab rahu saavutamise ning konfliktile läbirääkimiste teel lahenduse leidmise väljavaateid; kordab uuesti, et stabiilne ja rahumeelne Lähis-Ida on ELi huvides, ning nõuab aktiivsemalt kohustuste võtmist, et see eesmärk saavutada; väljendab heameelt ELi rahastamisvahendeid käsitlevate suuniste avaldamise üle ning nõuab nende arukat ja bürokraatiavaba rakendamist;

| 63. | palub Iraanil ja Araabia Ühendemiraatidel alustada avatud ja avameelset dialoogi, mis võimaldaks neil jõuda territoriaalvaidluse osas rahumeelse ja täielikult rahvusvahelisele õigusele vastava lahenduseni; |
| --- | --- |

63.

palub Iraanil ja Araabia Ühendemiraatidel alustada avatud ja avameelset dialoogi, mis võimaldaks neil jõuda territoriaalvaidluse osas rahumeelse ja täielikult rahvusvahelisele õigusele vastava lahenduseni;

Ladina-Ameerika

| 64. | tervitab ELi ja Ladina-Ameerika poliitilist dialoogi, sealhulgas riigipeade tippkohtumisi ja EUROLATi parlamentaarset assambleed; |
| --- | --- |

64.

tervitab ELi ja Ladina-Ameerika poliitilist dialoogi, sealhulgas riigipeade tippkohtumisi ja EUROLATi parlamentaarset assambleed;

| 65. | on veendunud, et ELi ja Ladina-Ameerika riigid jagavad ühiseid püüdlusi edendada sotsiaalselt jätkusuutlikku majandusarengut ning toetada demokraatlikke väärtusi ja õigusriiklust, kuid kogevad ka pingeid nende väärtuste ja eesmärkide ning valitsemistingimuste ühitamisel; |
| --- | --- |

65.

on veendunud, et ELi ja Ladina-Ameerika riigid jagavad ühiseid püüdlusi edendada sotsiaalselt jätkusuutlikku majandusarengut ning toetada demokraatlikke väärtusi ja õigusriiklust, kuid kogevad ka pingeid nende väärtuste ja eesmärkide ning valitsemistingimuste ühitamisel;

| 66. | toetab ELi ja Mercosuri läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks ning võtab teadmiseks kummagi poole lubaduse olla 2013. aasta lõpuks valmis turulepääsu käsitlevate pakkumiste vahetamiseks; väljendab heameelt ELi ja Kesk-Ameerika riikide assotsieerimislepingu üle ning ELi ja Kolumbia ja Peruu vahelise mitmepoolse kaubanduslepingu üle ning ootab viisanõude kaotamist nende kahe riigi puhul ja uute assotsieerimislepingute sõlmimist, sealhulgas Ecuadoriga; märgib, et sellised lepingud tähistavad olulist edasiminekut ELi ja Ladina-Ameerika vaheliste strateegiliste suhete arendamisel; |
| --- | --- |

66.

toetab ELi ja Mercosuri läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks ning võtab teadmiseks kummagi poole lubaduse olla 2013. aasta lõpuks valmis turulepääsu käsitlevate pakkumiste vahetamiseks; väljendab heameelt ELi ja Kesk-Ameerika riikide assotsieerimislepingu üle ning ELi ja Kolumbia ja Peruu vahelise mitmepoolse kaubanduslepingu üle ning ootab viisanõude kaotamist nende kahe riigi puhul ja uute assotsieerimislepingute sõlmimist, sealhulgas Ecuadoriga; märgib, et sellised lepingud tähistavad olulist edasiminekut ELi ja Ladina-Ameerika vaheliste strateegiliste suhete arendamisel;

| 67. | rõhutab, et mitmepoolsetel foorumitel on vaja tihendada kontakte ja kooskõlastamist Ladina-Ameerika partneritega; nõuab Euroopa–Ladina-Ameerika rahu ja julgeoleku harta vastuvõtmist, nagu on nõudnud Euroopa–Ladina-Ameerika parlamentaarne assamblee (EUROLAT); |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et mitmepoolsetel foorumitel on vaja tihendada kontakte ja kooskõlastamist Ladina-Ameerika partneritega; nõuab Euroopa–Ladina-Ameerika rahu ja julgeoleku harta vastuvõtmist, nagu on nõudnud Euroopa–Ladina-Ameerika parlamentaarne assamblee (EUROLAT);

Aafrika

| 68. | rõhutab, et ettevalmistused 2014. aastal toimuvaks ELi-Aafrika neljandaks tippkohtumiseks loovad võimaluse minna kaugemale institutsioonilise suutlikkuse suurendamisest kontinendi tasandil ning liikuda selles suunas, et luua poliitiline partnerlus rahu, julgeoleku ja sotsiaal-majandusliku arengu edendamiseks, võitluseks Aafrikast pärit ebaseaduslike rahavoogude vastu, aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ja hea valitsemistava edendamiseks piirkondlikul ja allpiirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et ettevalmistused 2014. aastal toimuvaks ELi-Aafrika neljandaks tippkohtumiseks loovad võimaluse minna kaugemale institutsioonilise suutlikkuse suurendamisest kontinendi tasandil ning liikuda selles suunas, et luua poliitiline partnerlus rahu, julgeoleku ja sotsiaal-majandusliku arengu edendamiseks, võitluseks Aafrikast pärit ebaseaduslike rahavoogude vastu, aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ja hea valitsemistava edendamiseks piirkondlikul ja allpiirkondlikul tasandil;

| 69. | rõhutab, et Aafrika Sarve ja Saheli piirkonda käsitlevad ELi strateegiad on oluliseks vahendiks, mille abil käsitleda selle piirkonna keerukaid julgeoleku-, juhtimise- ja arenguprobleeme, mis mõjutavad kogu Aafrikat; |
| --- | --- |

69.

rõhutab, et Aafrika Sarve ja Saheli piirkonda käsitlevad ELi strateegiad on oluliseks vahendiks, mille abil käsitleda selle piirkonna keerukaid julgeoleku-, juhtimise- ja arenguprobleeme, mis mõjutavad kogu Aafrikat;

| 70. | tuletab meelde, et nende kahe piirkonna pikaajaline riikide stabiilsus ja inimeste julgeolek eeldab vägivaldse radikaalse äärmusluse ning relva-, uimasti- ja inimkaubanduse likvideerimise kõrval ka lepituse soodustamist, riigi ja kodanikuühiskonna institutsioonide tugevdamist ja alternatiivse majandustegevuse loomist, et anda inimestele inimväärsed elatusvahendid, eelkõige luues noortele töökohti arengu soodustamise ja usaldust suurendavate meetmete rakendamise abil; |
| --- | --- |

70.

tuletab meelde, et nende kahe piirkonna pikaajaline riikide stabiilsus ja inimeste julgeolek eeldab vägivaldse radikaalse äärmusluse ning relva-, uimasti- ja inimkaubanduse likvideerimise kõrval ka lepituse soodustamist, riigi ja kodanikuühiskonna institutsioonide tugevdamist ja alternatiivse majandustegevuse loomist, et anda inimestele inimväärsed elatusvahendid, eelkõige luues noortele töökohti arengu soodustamise ja usaldust suurendavate meetmete rakendamise abil;

Kesk-Aasia

| 71. | pooldab seda, et EL edendab Kesk-Aasias piirkondlikku lähenemisviisi, mis on ülioluline ühiste probleemide lahendamiseks, eriti stabiilsuse, julgeoleku, vee ja energeetika valdkonnas ning dialoogi soodustamiseks, heanaaberlike suhete loomiseks ja ELi strateegiliste huvide edendamiseks; nõuab, et ELi kohustuste võtmine kõnealuses piirkonnas oleneks demokratiseerimise, inimõiguste, hea valitsemistava, jätkusuutliku sotsiaalmajandusliku arengu, õigusriigi põhimõtte järgimise ning korruptsiooni vastu võitlemise valdkonnas tehtud edusammudest; rõhutab lisaks, et ELi kohalolek on oluline poliitiliselt motiveeritud kohtuprotsesside tähelepanelikuks jälgimiseks ja poliitilise pluralismi edendamiseks; |
| --- | --- |

71.

pooldab seda, et EL edendab Kesk-Aasias piirkondlikku lähenemisviisi, mis on ülioluline ühiste probleemide lahendamiseks, eriti stabiilsuse, julgeoleku, vee ja energeetika valdkonnas ning dialoogi soodustamiseks, heanaaberlike suhete loomiseks ja ELi strateegiliste huvide edendamiseks; nõuab, et ELi kohustuste võtmine kõnealuses piirkonnas oleneks demokratiseerimise, inimõiguste, hea valitsemistava, jätkusuutliku sotsiaalmajandusliku arengu, õigusriigi põhimõtte järgimise ning korruptsiooni vastu võitlemise valdkonnas tehtud edusammudest; rõhutab lisaks, et ELi kohalolek on oluline poliitiliselt motiveeritud kohtuprotsesside tähelepanelikuks jälgimiseks ja poliitilise pluralismi edendamiseks;

| 72. | rõhutab ühtlasi, et oluline on ELi dialoog Kesk-Aasia riikidega piirkondlike keskkonnaküsimuste ja piirkondliku julgeoleku küsimustes, eelkõige mis puudutab veeressursside majandamist ja olukorda Afganistanis pärast 2014. aastat; väljendab heameelt ELi ja Kesk-Aasia vahelise kõrgetasemelise julgeolekudialoogi käivitamise üle 13. juunil 2013. aastal; |
| --- | --- |

72.

rõhutab ühtlasi, et oluline on ELi dialoog Kesk-Aasia riikidega piirkondlike keskkonnaküsimuste ja piirkondliku julgeoleku küsimustes, eelkõige mis puudutab veeressursside majandamist ja olukorda Afganistanis pärast 2014. aastat; väljendab heameelt ELi ja Kesk-Aasia vahelise kõrgetasemelise julgeolekudialoogi käivitamise üle 13. juunil 2013. aastal;

| 73. | märgib, et energia ja loodusvarade poolest rikkad Kesk-Aasia riigid võivad olla tähtsal kohal ELi tarneallikate ja tarneteede mitmekesistamisel, et saavutada suurem energiavarustuse kindlus; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles igati toetama energiavarustuse mitmekesistamise projekte, nagu Lõunakoridor ja Kaspia mere gaasijuhe; |
| --- | --- |

73.

märgib, et energia ja loodusvarade poolest rikkad Kesk-Aasia riigid võivad olla tähtsal kohal ELi tarneallikate ja tarneteede mitmekesistamisel, et saavutada suurem energiavarustuse kindlus; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles igati toetama energiavarustuse mitmekesistamise projekte, nagu Lõunakoridor ja Kaspia mere gaasijuhe;

Afganistan

| 74. | on väga mures jätkuva vägivalla, eriti naiste vastu suunatud vägivalla pärast Afganistanis; nõuab, et Afganistani valitsus valmistuks üle võtma täit vastutust pärast rahvusvaheliste vägede väljaviimist, mis algab 2014. aastal; kutsub liikmesriike üles rohkem toetama Afganistani valitsuse ja julgeolekujõudude militaar- ja tsiviilsuutlikkuse suurendamist, et saavutada stabiilsus ja julgeolek arengu eeldusena ning vältida julgeolekualase ja majandusliku vaakumi teket, kui Afganistan vastutab pärast 2014. aastat täielikult oma julgeoleku eest; rõhutab vajadust jätkata ELi toetuse andmist korruptsiooni vastu võitlemiseks; kordab uuesti vajadust kehtestada kava oopiumitootmise likvideerimiseks; tuletab meelde, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud oopiumitootmise likvideerimise viieaastase kava edendamist; |
| --- | --- |

74.

on väga mures jätkuva vägivalla, eriti naiste vastu suunatud vägivalla pärast Afganistanis; nõuab, et Afganistani valitsus valmistuks üle võtma täit vastutust pärast rahvusvaheliste vägede väljaviimist, mis algab 2014. aastal; kutsub liikmesriike üles rohkem toetama Afganistani valitsuse ja julgeolekujõudude militaar- ja tsiviilsuutlikkuse suurendamist, et saavutada stabiilsus ja julgeolek arengu eeldusena ning vältida julgeolekualase ja majandusliku vaakumi teket, kui Afganistan vastutab pärast 2014. aastat täielikult oma julgeoleku eest; rõhutab vajadust jätkata ELi toetuse andmist korruptsiooni vastu võitlemiseks; kordab uuesti vajadust kehtestada kava oopiumitootmise likvideerimiseks; tuletab meelde, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud oopiumitootmise likvideerimise viieaastase kava edendamist;

| 75. | kinnitab taas ELi võetud pikaajalist kohustust aidata Afganistani rahumeelse ülemineku vältel ja jätkusuutliku sotsiaal-majandusliku arengu saavutamisel; väljendab heameelt asjaolu üle, et EL ja Afganistan on lõpetamas läbirääkimisi partnerluse ja arengu alase koostöölepingu sõlmimiseks; kutsub mõlemaid pooli üles läbirääkimisi kiiresti lõpule viima; |
| --- | --- |

75.

kinnitab taas ELi võetud pikaajalist kohustust aidata Afganistani rahumeelse ülemineku vältel ja jätkusuutliku sotsiaal-majandusliku arengu saavutamisel; väljendab heameelt asjaolu üle, et EL ja Afganistan on lõpetamas läbirääkimisi partnerluse ja arengu alase koostöölepingu sõlmimiseks; kutsub mõlemaid pooli üles läbirääkimisi kiiresti lõpule viima;

| 76. | rõhutab, et vaja on teha tõhustatud koostööd Kesk-Aasia allpiirkonnas ning Venemaa, Pakistani, India ja Iraaniga, et käsitleda piiriülese inimkaubanduse ja salakaubanduse probleeme ning võidelda ebaseadusliku uimastitootmise ja -kaubandusega; hoiatab ohu eest, et sellised probleemid võivad pärast 2014. aastat laieneda naaberriikidesse ja laiemasse allpiirkonda; rõhutab Pakistani võtmerolli terrorismivastases võitluses; |
| --- | --- |

76.

rõhutab, et vaja on teha tõhustatud koostööd Kesk-Aasia allpiirkonnas ning Venemaa, Pakistani, India ja Iraaniga, et käsitleda piiriülese inimkaubanduse ja salakaubanduse probleeme ning võidelda ebaseadusliku uimastitootmise ja -kaubandusega; hoiatab ohu eest, et sellised probleemid võivad pärast 2014. aastat laieneda naaberriikidesse ja laiemasse allpiirkonda; rõhutab Pakistani võtmerolli terrorismivastases võitluses;

Aasia

| 77. | nõuab ELi suuremat kohalolekut Aasia Vaikse ookeani piirkonnas ning tähelepanu suunamist Hiinast, Indiast ja Jaapanist kaugemale; rõhutab poliitilist ja majanduslikku potentsiaali, mis oleks ELi partnerlusel Indoneesiaga, maailma neljanda suurima peamiselt moslemitest elanikkonnaga demokraatliku riigi ja G-20 liikmega, ning ELi partnerlusel Filipiinidega; toonitab ELi ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) suhete uusi väljavaateid Myanmaris toimunud demokraatlike muudatuste järel; on seisukohal, et Bandar Seri Begawani tegevuskava ASEANi ja ELi vahelise tõhustatud partnerluse tugevdamiseks on oluline samm selles suunas; ühtlasi näeb ASEANi sõprus- ja koostöölepingus võimalust koostöö tihendamiseks ning ootab selles vallas konkreetseid tulemusi; |
| --- | --- |

77.

nõuab ELi suuremat kohalolekut Aasia Vaikse ookeani piirkonnas ning tähelepanu suunamist Hiinast, Indiast ja Jaapanist kaugemale; rõhutab poliitilist ja majanduslikku potentsiaali, mis oleks ELi partnerlusel Indoneesiaga, maailma neljanda suurima peamiselt moslemitest elanikkonnaga demokraatliku riigi ja G-20 liikmega, ning ELi partnerlusel Filipiinidega; toonitab ELi ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) suhete uusi väljavaateid Myanmaris toimunud demokraatlike muudatuste järel; on seisukohal, et Bandar Seri Begawani tegevuskava ASEANi ja ELi vahelise tõhustatud partnerluse tugevdamiseks on oluline samm selles suunas; ühtlasi näeb ASEANi sõprus- ja koostöölepingus võimalust koostöö tihendamiseks ning ootab selles vallas konkreetseid tulemusi;

| 78. | rõhutab, et paljude Kagu- ja Ida-Aasia riikidega on vaja lõpule viia läbirääkimised partnerlus- ja koostöölepingute ning poliitiliste raamlepingute sõlmimiseks, mis põhinevad sotsiaalsetel standarditel ja Euroopa ettevõtete sotsiaalsel vastutusel, et tugevdada ja parendada ELi suhteid kõnealuse piirkonnaga; |
| --- | --- |

78.

rõhutab, et paljude Kagu- ja Ida-Aasia riikidega on vaja lõpule viia läbirääkimised partnerlus- ja koostöölepingute ning poliitiliste raamlepingute sõlmimiseks, mis põhinevad sotsiaalsetel standarditel ja Euroopa ettevõtete sotsiaalsel vastutusel, et tugevdada ja parendada ELi suhteid kõnealuse piirkonnaga;

| 79. | rõhutab Aasia Vaikse ookeani piirkonna julgeoleku tähtsust ning on mures pingete pärast, sh territoriaalsete vaidluste pärast Ida-Hiina ja Lõuna-Hiina merel, samuti on üha rohkem mures Põhja-Korea pärast; soovitab, et EL võiks võtta aktiivsema rolli, ning nõuab kõigi osapoolte kaasamist kõikidesse dialoogi ja koostöömehhanismidesse, eriti mitmepoolsel tasandil, pidades silmas stabiilsuse olulisust selles piirkonnas ELi meresõidu turvalisuse ja kaubandushuvide koha pealt; |
| --- | --- |

79.

rõhutab Aasia Vaikse ookeani piirkonna julgeoleku tähtsust ning on mures pingete pärast, sh territoriaalsete vaidluste pärast Ida-Hiina ja Lõuna-Hiina merel, samuti on üha rohkem mures Põhja-Korea pärast; soovitab, et EL võiks võtta aktiivsema rolli, ning nõuab kõigi osapoolte kaasamist kõikidesse dialoogi ja koostöömehhanismidesse, eriti mitmepoolsel tasandil, pidades silmas stabiilsuse olulisust selles piirkonnas ELi meresõidu turvalisuse ja kaubandushuvide koha pealt;

| 80. | võtab teadmiseks jõupingutused, mida on tehtud ELi ja USA koostöö edendamiseks pärast pööret Aasia suunas, nagu on näidanud ühine lähenemisviis Myanmari sanktsioonide tühistamiseks; nõuab seepärast USA ja ELi Aasia-poliitika suuremat kooskõlastamist ning selliste võtmepartnerite nagu Austraalia ja Uus-Meremaa kaasamist; nõuab selle eesmärgiga läbirääkimiste kiiret lõpuleviimist, et sõlmida raamlepingud Austraalia ja Uus-Meremaaga, mis peaksid kajastama ELi ühist lähenemisviisi, mille kohaselt tuleb kõikidesse ELi sõlmitavatesse rahvusvahelistesse lepingutesse lisada selgelt sõnastatud sätted inimõiguste ja demokraatia kohta; |
| --- | --- |

80.

võtab teadmiseks jõupingutused, mida on tehtud ELi ja USA koostöö edendamiseks pärast pööret Aasia suunas, nagu on näidanud ühine lähenemisviis Myanmari sanktsioonide tühistamiseks; nõuab seepärast USA ja ELi Aasia-poliitika suuremat kooskõlastamist ning selliste võtmepartnerite nagu Austraalia ja Uus-Meremaa kaasamist; nõuab selle eesmärgiga läbirääkimiste kiiret lõpuleviimist, et sõlmida raamlepingud Austraalia ja Uus-Meremaaga, mis peaksid kajastama ELi ühist lähenemisviisi, mille kohaselt tuleb kõikidesse ELi sõlmitavatesse rahvusvahelistesse lepingutesse lisada selgelt sõnastatud sätted inimõiguste ja demokraatia kohta;

| 81. | tuletab meelde 2012. aasta juunis toimunud ELi ja Pakistani esimest strateegilist dialoogi ning võetud kohustust pidada konstruktiivset arutelu kahepoolse koostöö tõhustamise üle ning jagada seisukohti ühist huvi pakkuvates piirkondlikes ja rahvusvahelistes küsimustes, sh aktiivsem kohustuste võtmine pluralistliku ühiskonna soodustamiseks, mis on oluline element terrorismivastases võitluses; kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat üles esitama Euroopa Parlamendile ajakohastatud teavet selle strateegilise dialoogi järelmeetmete ja ettevalmistuste kohta järgmiseks dialoogiks, mis peaks toimuma 2013. aastal Brüsselis; |
| --- | --- |

81.

tuletab meelde 2012. aasta juunis toimunud ELi ja Pakistani esimest strateegilist dialoogi ning võetud kohustust pidada konstruktiivset arutelu kahepoolse koostöö tõhustamise üle ning jagada seisukohti ühist huvi pakkuvates piirkondlikes ja rahvusvahelistes küsimustes, sh aktiivsem kohustuste võtmine pluralistliku ühiskonna soodustamiseks, mis on oluline element terrorismivastases võitluses; kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat üles esitama Euroopa Parlamendile ajakohastatud teavet selle strateegilise dialoogi järelmeetmete ja ettevalmistuste kohta järgmiseks dialoogiks, mis peaks toimuma 2013. aastal Brüsselis;

| 82. | tunnustab Taiwani jätkuvaid jõupingutusi rahu ja stabiilsuse säilitamiseks Aasia Vaikse ookeani piirkonnas; tunnustab edusamme, mis on tehtud Taiwani väina ülestes suhetes, eeskätt tihedaid majandussuhteid, turismi ja kultuurikoostööd; kordab, et toetab kindlalt Taiwani sisulist osalemist vastavates rahvusvahelistes organisatsioonides ja tegevustes, sealhulgas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu hõlbustaksid läbirääkimisi ELi ja Taiwani vahelise majanduskoostöö lepingu sõlmimiseks; ergutab ELi ja Taiwani tegema tihedamat kahepoolset koostööd sellistes valdkondades nagu kaubandus, teadus, kultuur, haridus ja keskkonnakaitse; |
| --- | --- |

82.

tunnustab Taiwani jätkuvaid jõupingutusi rahu ja stabiilsuse säilitamiseks Aasia Vaikse ookeani piirkonnas; tunnustab edusamme, mis on tehtud Taiwani väina ülestes suhetes, eeskätt tihedaid majandussuhteid, turismi ja kultuurikoostööd; kordab, et toetab kindlalt Taiwani sisulist osalemist vastavates rahvusvahelistes organisatsioonides ja tegevustes, sealhulgas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu hõlbustaksid läbirääkimisi ELi ja Taiwani vahelise majanduskoostöö lepingu sõlmimiseks; ergutab ELi ja Taiwani tegema tihedamat kahepoolset koostööd sellistes valdkondades nagu kaubandus, teadus, kultuur, haridus ja keskkonnakaitse;

| 83. | peab väga murettekitavaks jätkuvat inimõiguste laiaulatusliku rikkumist Põhja-Koreas ning riigi järjest võimsamaks muutuvate tuumaseadmete ja kaugmaarakettide jätkuvaid katsetusi, mis on endiselt tõsiseks ohuks rahvusvahelisele rahule, stabiilsusele ja julgeolekule ning Põhja-Korea majanduslikule arengule; |
| --- | --- |

83.

peab väga murettekitavaks jätkuvat inimõiguste laiaulatusliku rikkumist Põhja-Koreas ning riigi järjest võimsamaks muutuvate tuumaseadmete ja kaugmaarakettide jätkuvaid katsetusi, mis on endiselt tõsiseks ohuks rahvusvahelisele rahule, stabiilsusele ja julgeolekule ning Põhja-Korea majanduslikule arengule;

Mitmepoolsed partnerlused

| 84. | on veendunud, et G20 võiks osutuda kasulikuks ja asjakohaseks foorumiks, et saavutada konsensus, mis on kaasav, põhineb partnerlusel ja võimaldab lähenemist, kaasa arvatud õigusnormide lähendamist; ent on arvamusel, et G20 peab siiski alles tõestama oma tähtsust tippkohtumise järelduste muutmisel kestlikuks poliitikaks, mis käsitleb olulisi probleeme; |
| --- | --- |

84.

on veendunud, et G20 võiks osutuda kasulikuks ja asjakohaseks foorumiks, et saavutada konsensus, mis on kaasav, põhineb partnerlusel ja võimaldab lähenemist, kaasa arvatud õigusnormide lähendamist; ent on arvamusel, et G20 peab siiski alles tõestama oma tähtsust tippkohtumise järelduste muutmisel kestlikuks poliitikaks, mis käsitleb olulisi probleeme;

| 85. | tunnustab ÜRO Julgeolekunõukogu kui kõrgeimat rahuvalve ja rahvusvahelise julgeoleku eest vastutavat rahvusvahelist organit, kuid märgib sellegipoolest, et hiljutised kriisid on välja toonud ÜRO Julgeolekunõukogu suureneva võimetuse reageerida rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tõsistele ohtudele ning selle põhjuseks on Julgeolekunõukogu struktuur ja töömeetodid; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjoni asepresident ja kõrge esindaja teeks jõupingutusi selleks, et EL võetaks ÜRO Julgeolekunõu alaliseks liikmeks, ning ÜRO julgeolekunõukogu reformi juhtimiseks; kutsub üles Julgeolekunõukogu alalistest liikmetest liikmesriike kaasama komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat oma otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

85.

tunnustab ÜRO Julgeolekunõukogu kui kõrgeimat rahuvalve ja rahvusvahelise julgeoleku eest vastutavat rahvusvahelist organit, kuid märgib sellegipoolest, et hiljutised kriisid on välja toonud ÜRO Julgeolekunõukogu suureneva võimetuse reageerida rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tõsistele ohtudele ning selle põhjuseks on Julgeolekunõukogu struktuur ja töömeetodid; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjoni asepresident ja kõrge esindaja teeks jõupingutusi selleks, et EL võetaks ÜRO Julgeolekunõu alaliseks liikmeks, ning ÜRO julgeolekunõukogu reformi juhtimiseks; kutsub üles Julgeolekunõukogu alalistest liikmetest liikmesriike kaasama komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat oma otsustusprotsessi;

| 86. | nõuab, et EL ja liikmesriigid kinnitaksid taas ELi tõsist tahet toetada tõhusat mitmepoolsust, mille keskmes on ÜRO, ning edendaksid sel eesmärgil ÜRO representatiivsust, vastutust ja tulemuslikkust, mis eeldab ÜRO Julgeolekunõukogu reformi, sealhulgas vetoõiguse piiramist; rõhutab, kui tähtis on koostööd tegemine teiste rahvusvaheliste partneritega, et reageerida rahvusvahelistele probleemidele; rõhutab, et liikmekoha saamine laiendatud ÜRO Julgeolekunõukogus jääb ELi üheks peamiseks pikaajaliseks eesmärgiks; kutsub ühtlasi liikmesriike üles ELi esindatuse tugevdamiseks ÜRO süsteemis kooskõlastama oma tegevust kõrgemate ametnike valimisel kõrgetele ametikohtadele ÜROs ja teistes rahvusvahelistes institutsioonides; |
| --- | --- |

86.

nõuab, et EL ja liikmesriigid kinnitaksid taas ELi tõsist tahet toetada tõhusat mitmepoolsust, mille keskmes on ÜRO, ning edendaksid sel eesmärgil ÜRO representatiivsust, vastutust ja tulemuslikkust, mis eeldab ÜRO Julgeolekunõukogu reformi, sealhulgas vetoõiguse piiramist; rõhutab, kui tähtis on koostööd tegemine teiste rahvusvaheliste partneritega, et reageerida rahvusvahelistele probleemidele; rõhutab, et liikmekoha saamine laiendatud ÜRO Julgeolekunõukogus jääb ELi üheks peamiseks pikaajaliseks eesmärgiks; kutsub ühtlasi liikmesriike üles ELi esindatuse tugevdamiseks ÜRO süsteemis kooskõlastama oma tegevust kõrgemate ametnike valimisel kõrgetele ametikohtadele ÜROs ja teistes rahvusvahelistes institutsioonides;

| 87. | nõuab, et EL ja liikmesriigid teeksid koostööd partneritega, et tugevdada piirkondlike organisatsioonide rolli rahuvalves, konfliktide ennetamisel, tsiviilses ja sõjalises kriisiohjamises ning konfliktide lahendamisel; rõhutab vajadust teha partneritega tööd, tagamaks et kaitsmise kohustuse kontseptsioon keskenduks ennetusele, kaitsmisele ja konfliktijärgsele ülesehitusele; tuletab meelde oma soovitust, et võetaks vastu institutsioonidevaheline ELi konsensus kaitsmise kohustuse põhimõtte osas ning ootab, et Euroopa välisteenistus alustab sellel eesmärgil konsultatsioone; rõhutab, et välja on vaja töötada tõhusamad vahendamise suunised ja suutlikkus, selleks tuleks ELil koostööd teha ka ÜROga; |
| --- | --- |

87.

nõuab, et EL ja liikmesriigid teeksid koostööd partneritega, et tugevdada piirkondlike organisatsioonide rolli rahuvalves, konfliktide ennetamisel, tsiviilses ja sõjalises kriisiohjamises ning konfliktide lahendamisel; rõhutab vajadust teha partneritega tööd, tagamaks et kaitsmise kohustuse kontseptsioon keskenduks ennetusele, kaitsmisele ja konfliktijärgsele ülesehitusele; tuletab meelde oma soovitust, et võetaks vastu institutsioonidevaheline ELi konsensus kaitsmise kohustuse põhimõtte osas ning ootab, et Euroopa välisteenistus alustab sellel eesmärgil konsultatsioone; rõhutab, et välja on vaja töötada tõhusamad vahendamise suunised ja suutlikkus, selleks tuleks ELil koostööd teha ka ÜROga;

| 88. | kiidab heaks ELi ja NATO lubadused tugevdada strateegilist partnerlust täiendava lähenemisviisi abil; märgib, et praegune ülemaailmne ja Euroopa majanduskriis on ELis ja NATOs sundinud püüdlema kulutõhusama tegevusvõime poole, mida on hädasti tarvis; nõuab kiiret poliitilist lahendust seoses jätkuva ummikseisuga, mis takistab tõelist tihedat koostööd ELi ja NATO vahel; kiidab heaks sellised algatused nagu rohkemate ELi liikmesriikide taotlused ühineda NATO programmiga „Partnerlus rahu nimel”, mis on esimene samm ELi ja NATO vahel eksisteerivate takistuste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

88.

kiidab heaks ELi ja NATO lubadused tugevdada strateegilist partnerlust täiendava lähenemisviisi abil; märgib, et praegune ülemaailmne ja Euroopa majanduskriis on ELis ja NATOs sundinud püüdlema kulutõhusama tegevusvõime poole, mida on hädasti tarvis; nõuab kiiret poliitilist lahendust seoses jätkuva ummikseisuga, mis takistab tõelist tihedat koostööd ELi ja NATO vahel; kiidab heaks sellised algatused nagu rohkemate ELi liikmesriikide taotlused ühineda NATO programmiga „Partnerlus rahu nimel”, mis on esimene samm ELi ja NATO vahel eksisteerivate takistuste kõrvaldamiseks;

| 89. | tunneb jätkuvalt muret ÜJKP missioonide alustamist puudutavate probleemide pärast, nagu viivitused planeerimises ja lähetamises, personalinappus, raskused rahastamise planeerimisel ja rakendamisel, kolmandate riikidega sõlmitud ÜVJP kokkulepete staatust puudutavad küsimused ja käivitusraskused; nõuab järelmeetmete loomist, et tagada selliste taastekkivate probleemide ühine lahendamine; |
| --- | --- |

89.

tunneb jätkuvalt muret ÜJKP missioonide alustamist puudutavate probleemide pärast, nagu viivitused planeerimises ja lähetamises, personalinappus, raskused rahastamise planeerimisel ja rakendamisel, kolmandate riikidega sõlmitud ÜVJP kokkulepete staatust puudutavad küsimused ja käivitusraskused; nõuab järelmeetmete loomist, et tagada selliste taastekkivate probleemide ühine lahendamine;

| 90. | kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat üles integreerima küberjulgeoleku ELi välistegevusse, koordineerima seda Stockholmi programmi raames võetavate meetmetega ning moodustama sarnaste vaadetega partnerite võrgustikke, et tegeleda küberjulgeolekuga seotud ohtude ja ülesannetega; rõhutab, et tööd tuleks teha selle tagamiseks, et jõustada rahvusvahelised õigusaktid kübervaldkonnas; |
| --- | --- |

90.

kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat üles integreerima küberjulgeoleku ELi välistegevusse, koordineerima seda Stockholmi programmi raames võetavate meetmetega ning moodustama sarnaste vaadetega partnerite võrgustikke, et tegeleda küberjulgeolekuga seotud ohtude ja ülesannetega; rõhutab, et tööd tuleks teha selle tagamiseks, et jõustada rahvusvahelised õigusaktid kübervaldkonnas;

| 91. | rõhutab vajadust reguleerida ELi tasandil eeskätt interneti- ja telefoniside jälgimiseks või pealtkuulamiseks ette nähtud riist- ja tarkvara müüki, tarnimist, üleandmist või eksporti kolmandatesse riikidesse; toonitab, et hädavajalik on takistada ELi ettevõtetel eksportida selliseid duaalse kasutusega kaubaartikleid ebademokraatliku, autoritaarse ja repressiivse režiimiga riikidesse; |
| --- | --- |

91.

rõhutab vajadust reguleerida ELi tasandil eeskätt interneti- ja telefoniside jälgimiseks või pealtkuulamiseks ette nähtud riist- ja tarkvara müüki, tarnimist, üleandmist või eksporti kolmandatesse riikidesse; toonitab, et hädavajalik on takistada ELi ettevõtetel eksportida selliseid duaalse kasutusega kaubaartikleid ebademokraatliku, autoritaarse ja repressiivse režiimiga riikidesse;

| 92. | kordab oma üleskutset komisjoni asepresidendile ja kõrgele esindajale hinnata massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia tõhusust ning tavarelvastuse, sh relvaekspordi piiramise poliitika tõhusust; |
| --- | --- |

92.

kordab oma üleskutset komisjoni asepresidendile ja kõrgele esindajale hinnata massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia tõhusust ning tavarelvastuse, sh relvaekspordi piiramise poliitika tõhusust;

| 93. | kiidab heaks ELi kooskõlastatud tegevuse edukalt lõppenud relvakaubanduslepingu läbirääkimistel; kutsub liikmesriike seda lepingut kiiresti ratifitseerima, nii et leping saaks pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist jõustuda; nõuab, et relvade ja eeskätt mobiil- ja püsivõrkude interneti- ja telefoniside jälgimiseks või pealtkuulamiseks ette nähtud riist- ja tarkvara ekspordi eeskirjade kehtestamise pädevus läheks täielikult üle ELile; |
| --- | --- |

93.

kiidab heaks ELi kooskõlastatud tegevuse edukalt lõppenud relvakaubanduslepingu läbirääkimistel; kutsub liikmesriike seda lepingut kiiresti ratifitseerima, nii et leping saaks pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist jõustuda; nõuab, et relvade ja eeskätt mobiil- ja püsivõrkude interneti- ja telefoniside jälgimiseks või pealtkuulamiseks ette nähtud riist- ja tarkvara ekspordi eeskirjade kehtestamise pädevus läheks täielikult üle ELile;

| 94. | toetab dialoogi Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) reformi teemal ja Helsingi 40+ protsessi käivitamist 2012. aasta detsembris, sellega nähakse ette strateegiline tegevuskava OSCE tugevdamiseks; toetab täielikult demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) tegevust, see büroo teeb hindamatut tööd inimõiguste ja demokraatia normide edendamise ja kaitsmise vallas; |
| --- | --- |

94.

toetab dialoogi Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) reformi teemal ja Helsingi 40+ protsessi käivitamist 2012. aasta detsembris, sellega nähakse ette strateegiline tegevuskava OSCE tugevdamiseks; toetab täielikult demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) tegevust, see büroo teeb hindamatut tööd inimõiguste ja demokraatia normide edendamise ja kaitsmise vallas;

| 95. | tunnistab piirkondlike organisatsioonide, eelkõige Araabia Liiga, Pärsia lahe koostöönõukogu (GCC), Islami Koostöö Organisatsiooni ja Majanduskoostöö Organisatsiooni üha kasvavat osatähtsust ning nõuab, et EL tugevdaks nendega koostööd, eelkõige küsimustes, mis on seotud üleminekuprotsessi ja kriisiohjamisega lõunanaabruses; kiidab heaks ELi jõupingutused abistada Araabia Liigat integreerimisprotsessis; |
| --- | --- |

95.

tunnistab piirkondlike organisatsioonide, eelkõige Araabia Liiga, Pärsia lahe koostöönõukogu (GCC), Islami Koostöö Organisatsiooni ja Majanduskoostöö Organisatsiooni üha kasvavat osatähtsust ning nõuab, et EL tugevdaks nendega koostööd, eelkõige küsimustes, mis on seotud üleminekuprotsessi ja kriisiohjamisega lõunanaabruses; kiidab heaks ELi jõupingutused abistada Araabia Liigat integreerimisprotsessis;

o

o o

| 96. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, NATO peasekretärile, NATO parlamentaarse assamblee presidendile, OSCE eesistujale, OSCE parlamentaarse assamblee presidendile, Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistujale ja Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee presidendile. |
| --- | --- |

96.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, NATO peasekretärile, NATO parlamentaarse assamblee presidendile, OSCE eesistujale, OSCE parlamentaarse assamblee presidendile, Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistujale ja Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee presidendile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0334.

(3)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 35.

(4)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 51.

(5)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 454.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0278.

(7)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 470.

(8)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 472.

(9)  „Liikmesriigid toetavad aktiivselt ja tingimusteta liidu välis- ja julgeolekupoliitikat lojaalsuse ja vastastikuse solidaarsuse vaimus ning järgivad liidu meetmeid selles valdkonnas. [–-] Nad hoiduvad igasugustest meetmetest, mis on vastuolus liidu huvidega või mis võivad kahjustada liidu efektiivsust ühtse jõuna rahvusvahelistes suhetes. Nõukogu ja kõrge esindaja tagavad nendest põhimõtetest kinnipidamise.” (Euroopa Liidu lepingu artikli 24 lõige 3.)

(10)  25. mai 2011. aasta ühisteatis pealkirjaga „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” (COM(2011)0303); 20. märtsi 2013. aasta ühisteatis pealkirjaga „Euroopa naabruspoliitika: tugevama partnerluse arendamine” (JOIN(2013)0004).

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/170 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/170

---

P7_TA(2013)0454

Elektrooniline side

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2013. aasta resolutsioon elektroonilise side reguleeriva raamistiku rakendamisaruande kohta (2013/2080(INI))

(2016/C 208/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse direktiivi 2009/140/EÜ (parema õigusloome direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2009/140/EÜ (parema õigusloome direktiiv),

| — | võttes arvesse direktiivi 2009/136/EÜ (kodanike õiguste direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2009/136/EÜ (kodanike õiguste direktiiv),

| — | võttes arvesse määrust (EÜ) nr 1211/2009 (BERECi määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määrust (EÜ) nr 1211/2009 (BERECi määrus),

| — | võttes arvesse direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv),

| — | võttes arvesse direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv),

| — | võttes arvesse direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsudirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsudirektiiv),

| — | võttes arvesse direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv),

| — | võttes arvesse direktiivi 2002/58/EÜ (eraelu puutumatuse ja elektroonilise side direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2002/58/EÜ (eraelu puutumatuse ja elektroonilise side direktiiv),

| — | võttes arvesse määrust (EL) nr 531/2012 (uuesti sõnastatud rändlust käsitlev määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määrust (EL) nr 531/2012 (uuesti sõnastatud rändlust käsitlev määrus),

| — | võttes arvesse soovitust 2010/572/EL (soovitus reguleeritud juurdepääsu kohta järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkudele), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soovitust 2010/572/EL (soovitus reguleeritud juurdepääsu kohta järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkudele),

| — | võttes arvesse soovitust 2007/879/EÜ (asjaomaseid turge käsitlev soovitus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soovitust 2007/879/EÜ (asjaomaseid turge käsitlev soovitus),

| — | võttes arvesse soovitust 2009/396/EÜ (soovitus kõne lõpetamise tasu kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soovitust 2009/396/EÜ (soovitus kõne lõpetamise tasu kohta),

| — | võttes arvesse dokumenti COM 2002/C 165/03 (märkimisväärse turujõu suunised), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti COM 2002/C 165/03 (märkimisväärse turujõu suunised),

| — | võttes arvesse soovitust 2008/850/EÜ (raamdirektiivi artikli 7 kohane kodukord), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soovitust 2008/850/EÜ (raamdirektiivi artikli 7 kohane kodukord),

| — | võttes arvesse otsust nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse otsust nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm,

| — | võttes arvesse 19. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. oktoobri 2011. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu (COM(2011)0665),

| — | võttes arvesse 7. veebruari 2013. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infoturbe ühtlaselt kõrge tase (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. veebruari 2013. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infoturbe ühtlaselt kõrge tase (COM(2013)0048),

| — | võttes arvesse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti (BEREC) hiljutist tööd interneti neutraalsuse valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti (BEREC) hiljutist tööd interneti neutraalsuse valdkonnas,

| — | võttes arvesse 26. märtsi 2013. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamise meetmete kohta (COM(2013)0147), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. märtsi 2013. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamise meetmete kohta (COM(2013)0147),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A7-0313/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A7-0313/2013),

| A. | arvestades, et liidu elektroonilist sidet reguleerivat raamistikku muudeti viimati 2009. aastal 2007. aastal esitatud ettepanekute alusel pärast aastatepikkust ettevalmistustööd; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liidu elektroonilist sidet reguleerivat raamistikku muudeti viimati 2009. aastal 2007. aastal esitatud ettepanekute alusel pärast aastatepikkust ettevalmistustööd;

| B. | arvestades, et liikmesriigid pidid 2009. aasta muudatused võtma üle 25. maiks 2011 ja et viimases liikmesriigis viidi see lõpule 2013. aasta jaanuaris; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liikmesriigid pidid 2009. aasta muudatused võtma üle 25. maiks 2011 ja et viimases liikmesriigis viidi see lõpule 2013. aasta jaanuaris;

| C. | arvestades, et igal riigi reguleerival asutusel on raamistiku rakendamisel tõlgendusruumi, seega saab raamistiku tõhususe hindamisel võtta arvesse ka tingimusi, mille kohaselt raamistikku liikmesriikides rakendatakse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et igal riigi reguleerival asutusel on raamistiku rakendamisel tõlgendusruumi, seega saab raamistiku tõhususe hindamisel võtta arvesse ka tingimusi, mille kohaselt raamistikku liikmesriikides rakendatakse;

| D. | arvestades, et erinevused reguleeriva raamistiku jõustamises ja rakendamises on toonud kaasa suuremad kulud rohkem kui ühes riigis tegutsevatele operaatoritele, takistades seeläbi investeeringute tegemist ja telekommunikatsiooni ühtse turu arengut; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et erinevused reguleeriva raamistiku jõustamises ja rakendamises on toonud kaasa suuremad kulud rohkem kui ühes riigis tegutsevatele operaatoritele, takistades seeläbi investeeringute tegemist ja telekommunikatsiooni ühtse turu arengut;

| E. | arvestades, et komisjon ei ole kasutanud raamdirektiivi artikli 15 lõikes 4 sätestatud võimalust võtta vastu otsus, millega määratakse kindlaks riikidevahelised turud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon ei ole kasutanud raamdirektiivi artikli 15 lõikes 4 sätestatud võimalust võtta vastu otsus, millega määratakse kindlaks riikidevahelised turud;

| F. | arvestades, et üleeuroopalisi ärikasutajaid ei ole tunnustatud eraldi turusegmendina, mille tulemuseks on standardsete hulgimüügipakkumiste puudumine, ebavajalikud kulud ja killustunud siseturg; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et üleeuroopalisi ärikasutajaid ei ole tunnustatud eraldi turusegmendina, mille tulemuseks on standardsete hulgimüügipakkumiste puudumine, ebavajalikud kulud ja killustunud siseturg;

| G. | arvestades, et raamistikuga soovitakse soodustada konkurentsi, investeerimise ja innovatsiooni valdkondlikku ökosüsteemi, millega aidatakse kaasa sidevaldkonna siseturu arengule, et sellest saaksid kasu tarbijad ja valdkondlikud ettevõtted, eelkõige Euroopas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et raamistikuga soovitakse soodustada konkurentsi, investeerimise ja innovatsiooni valdkondlikku ökosüsteemi, millega aidatakse kaasa sidevaldkonna siseturu arengule, et sellest saaksid kasu tarbijad ja valdkondlikud ettevõtted, eelkõige Euroopas;

| H. | arvestades, et reguleeriv raamistik tuleks hoida ühtse tervikuna; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et reguleeriv raamistik tuleks hoida ühtse tervikuna;

| I. | arvestades, et kooskõlas parema õigusloome põhimõtetega on komisjon kohustatud vaatama raamistiku perioodiliselt läbi, eesmärgiga tagada, et see peab sammu tehnoloogia ja turu arenguga; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kooskõlas parema õigusloome põhimõtetega on komisjon kohustatud vaatama raamistiku perioodiliselt läbi, eesmärgiga tagada, et see peab sammu tehnoloogia ja turu arenguga;

| J. | arvestades, et reguleerivale raamistikule toetumise asemel tegeleb komisjon paralleelselt üksikute algatustega, millest viimane on digitaalne ühtne turg; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et reguleerivale raamistikule toetumise asemel tegeleb komisjon paralleelselt üksikute algatustega, millest viimane on digitaalne ühtne turg;

| K. | arvestades, et komisjon on teatanud oma kavatsusest vaadata läbi eraelu puutumatuse ja elektroonilise side direktiiv ning asjaomaseid turge käsitlev soovitus, kuid mitte veel reguleeriva raamistiku teisi osi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon on teatanud oma kavatsusest vaadata läbi eraelu puutumatuse ja elektroonilise side direktiiv ning asjaomaseid turge käsitlev soovitus, kuid mitte veel reguleeriva raamistiku teisi osi;

| L. | arvestades, et komisjon ei ole alates 1998. aastast ajakohastanud universaalteenuse osutamise kohustusi, hoolimata 2009. aasta kodanike õiguste direktiivis sisaldunud taotlusest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et komisjon ei ole alates 1998. aastast ajakohastanud universaalteenuse osutamise kohustusi, hoolimata 2009. aasta kodanike õiguste direktiivis sisaldunud taotlusest;

| M. | arvestades, et asjakohane, stabiilne ja püsiv raamistik on investeerimise, konkurentsi ja innovatsiooni soodustamiseks ning sellest tulenevalt teenuste kvaliteedi parandamiseks ülioluline; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et asjakohane, stabiilne ja püsiv raamistik on investeerimise, konkurentsi ja innovatsiooni soodustamiseks ning sellest tulenevalt teenuste kvaliteedi parandamiseks ülioluline;

| N. | arvestades, et ühine, riigi reguleerivatel alustel põhinev alt üles lähenemisviis on osutunud ühise reguleeriva kohtupraktika soodustamisel tõhusaks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ühine, riigi reguleerivatel alustel põhinev alt üles lähenemisviis on osutunud ühise reguleeriva kohtupraktika soodustamisel tõhusaks;

| O. | arvestades, et funktsionaalne eraldatus, st vertikaalselt integreeritud operaatori kohustus paigutada asjaomaste juurdepääsutoodete hulgitasandiga seotud tegevused sõltumatult tegutsevasse ettevõttesisesesse üksusesse, on endiselt viimane abinõu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et funktsionaalne eraldatus, st vertikaalselt integreeritud operaatori kohustus paigutada asjaomaste juurdepääsutoodete hulgitasandiga seotud tegevused sõltumatult tegutsevasse ettevõttesisesesse üksusesse, on endiselt viimane abinõu;

| P. | arvestades, et tõhus ja jätkusuutlik konkurents on pikas perspektiivis investeeringute oluline soodustaja; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tõhus ja jätkusuutlik konkurents on pikas perspektiivis investeeringute oluline soodustaja;

| Q. | arvestades, et reguleeriv raamistik on soodustanud konkurentsi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkumisel, et tarbijad saaksid sellest kasu; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et reguleeriv raamistik on soodustanud konkurentsi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkumisel, et tarbijad saaksid sellest kasu;

| R. | arvestades, et konkurentsi soodustamine elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkumisel ning investeerimise edendamine on vastavalt raamdirektiivi artiklis 8 sätestatule peamised poliitilised eesmärgid; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et konkurentsi soodustamine elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkumisel ning investeerimise edendamine on vastavalt raamdirektiivi artiklis 8 sätestatule peamised poliitilised eesmärgid;

| S. | arvestades, et hoolimata saavutatud edule liigub EL vaid väikeste sammudega digitaalarengu tegevuskavas olevate lairibaühendust puudutavate eesmärkide seatud tähtajaks saavutamise poole; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et hoolimata saavutatud edule liigub EL vaid väikeste sammudega digitaalarengu tegevuskavas olevate lairibaühendust puudutavate eesmärkide seatud tähtajaks saavutamise poole;

| T. | arvestades, et suure kiirusega internetiühenduse kasutuselevõtmine on olnud etapiviisiline (54 % Euroopa majapidamistest on nüüd juurdepääs üle 30 Mbit/s kiirusega internetile), kuid Euroopa tarbijad on sellist tüüpi juurdepääsu omaksvõtmisel aeglased (4,2 % majapidamistest); arvestades, et ülikiire internetiühenduse (üle 100 Mbit/s) kasutuselevõtmine on aeglane, moodustades kõigest 3,4 % kõikidest püsivõrgu liinidest, ning kasutajatepoolne nõudlus näib olevat väike – vaid ligikaudu 2 % majapidamistest on selliste liinidega ühendatud (1); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et suure kiirusega internetiühenduse kasutuselevõtmine on olnud etapiviisiline (54 % Euroopa majapidamistest on nüüd juurdepääs üle 30 Mbit/s kiirusega internetile), kuid Euroopa tarbijad on sellist tüüpi juurdepääsu omaksvõtmisel aeglased (4,2 % majapidamistest); arvestades, et ülikiire internetiühenduse (üle 100 Mbit/s) kasutuselevõtmine on aeglane, moodustades kõigest 3,4 % kõikidest püsivõrgu liinidest, ning kasutajatepoolne nõudlus näib olevat väike – vaid ligikaudu 2 % majapidamistest on selliste liinidega ühendatud (1);

| U. | arvestades, et võrguliikluse haldamisega seotud läbipaistvus üksi ei suuda tagada interneti neutraalsust; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et võrguliikluse haldamisega seotud läbipaistvus üksi ei suuda tagada interneti neutraalsust;

| V. | arvestades, et nii elektrooniliste sideteenuste pakkujate kui ka nende ja infoühiskonna teenuste pakkujate vahelise konkurentsiga seotud küsimused, eelkõige interneti avatud olemust ohustavad tegurid väärivad tähelepanu; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et nii elektrooniliste sideteenuste pakkujate kui ka nende ja infoühiskonna teenuste pakkujate vahelise konkurentsiga seotud küsimused, eelkõige interneti avatud olemust ohustavad tegurid väärivad tähelepanu;

| W. | arvestades, et konkurentsi takistavaid tegureid esineb veel paljude võrkude puhul; võttes arvesse suutmatust määratleda ja kohaldada võrguneutraalsuse põhimõtet, et tagada teenuste mittepiiramist lõppkasutajate jaoks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et konkurentsi takistavaid tegureid esineb veel paljude võrkude puhul; võttes arvesse suutmatust määratleda ja kohaldada võrguneutraalsuse põhimõtet, et tagada teenuste mittepiiramist lõppkasutajate jaoks;

| X. | arvestades, et 4G võrgu kasutuselevõtmist Euroopas on takistanud piisava koordineerimise puudumine raadiospektri eraldamisel, eelkõige lükkavad liikmesriigid edasi lubade andmise protsessi läbiviimist, mis oleks võimaldanud 800 MHz riba kasutuselevõtmist elektrooniliste sideteenuste jaoks 1. jaanuariks 2013, nagu seda nähti ette raadiospektripoliitika programmis; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et 4G võrgu kasutuselevõtmist Euroopas on takistanud piisava koordineerimise puudumine raadiospektri eraldamisel, eelkõige lükkavad liikmesriigid edasi lubade andmise protsessi läbiviimist, mis oleks võimaldanud 800 MHz riba kasutuselevõtmist elektrooniliste sideteenuste jaoks 1. jaanuariks 2013, nagu seda nähti ette raadiospektripoliitika programmis;

| Y. | arvestades, et raadiospektripoliitika programmis paluti Euroopa Komisjonil vaadata läbi 400 MHz ja 6 GHz vahele jäävate spektrite kasutamine ja hinnata, kas oleks võimalik vabastada täiendav spekter, näiteks – kuid mitte ainult – 700 MHz riba, ja teha see kättesaadavaks uutele rakendustele; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et raadiospektripoliitika programmis paluti Euroopa Komisjonil vaadata läbi 400 MHz ja 6 GHz vahele jäävate spektrite kasutamine ja hinnata, kas oleks võimalik vabastada täiendav spekter, näiteks – kuid mitte ainult – 700 MHz riba, ja teha see kättesaadavaks uutele rakendustele;

| Z. | arvestades, et kaaluda tuleks innovatsiooni ning uute tehnoloogiate ja taristute arendamist, kui hinnatakse õigusraamistiku mõju kasutajatele ja tarbijatele pakutavatele valikutele; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kaaluda tuleks innovatsiooni ning uute tehnoloogiate ja taristute arendamist, kui hinnatakse õigusraamistiku mõju kasutajatele ja tarbijatele pakutavatele valikutele;

| AA. | arvestades, et raamistik peaks jääma neutraalseks ning võrdväärsete teenuste suhtes peaksid kehtima samad eeskirjad; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et raamistik peaks jääma neutraalseks ning võrdväärsete teenuste suhtes peaksid kehtima samad eeskirjad;

| 1. | peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid on viivitanud 2009. aasta elektroonilise side reguleeriva raamistiku muudatuste ülevõtmisega, ning juhib tähelepanu sideteenuste siseturu killustatusele, mis on tingitud selle raamistiku erinevast rakendamist 28 liikmesriigis; |
| --- | --- |

1.

peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid on viivitanud 2009. aasta elektroonilise side reguleeriva raamistiku muudatuste ülevõtmisega, ning juhib tähelepanu sideteenuste siseturu killustatusele, mis on tingitud selle raamistiku erinevast rakendamist 28 liikmesriigis;

| 2. | rõhutab tõsiasja, et samal ajal kui raamistikuga seoses on tehtud olulisi edusamme selle eesmärkide saavutamiseks, on ELi telekommunikatsiooniturg endiselt mööda riigipiire killustunud, mistõttu on ettevõtjatel ja kodanikel raske saada ühtsest turust täielikku kasu; |
| --- | --- |

2.

rõhutab tõsiasja, et samal ajal kui raamistikuga seoses on tehtud olulisi edusamme selle eesmärkide saavutamiseks, on ELi telekommunikatsiooniturg endiselt mööda riigipiire killustunud, mistõttu on ettevõtjatel ja kodanikel raske saada ühtsest turust täielikku kasu;

| 3. | on seisukohal, et ainult konkurentsivõimelise Euroopa turu omamise kaudu suure kiirusega lairibaühenduse teenuste valdkonnas on võimalik ergutada majanduskasvu ja töökohtade loomist ning pakkuda lõppkasutajatele konkurentsivõimelisi hindu; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et ainult konkurentsivõimelise Euroopa turu omamise kaudu suure kiirusega lairibaühenduse teenuste valdkonnas on võimalik ergutada majanduskasvu ja töökohtade loomist ning pakkuda lõppkasutajatele konkurentsivõimelisi hindu;

| 4. | on seisukohal, et järgmise läbivaatamisega tuleks püüda raamistikku edasi arendada, et tegeleda nõrkade kohtadega ja võtta arvesse turu, sotsiaalset ja tehnoloogia arengut ning tulevasi suundumusi; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et järgmise läbivaatamisega tuleks püüda raamistikku edasi arendada, et tegeleda nõrkade kohtadega ja võtta arvesse turu, sotsiaalset ja tehnoloogia arengut ning tulevasi suundumusi;

| 5. | on seisukohal, et aspektid, mida tuleb kogu reguleeriva raamistiku läbivaatamise käigus arvesse võtta, peaksid hõlmama järgmist:






  i) | universaalteenuse osutamise kohustuse ammu oodatud läbivaatamine, mis hõlmab ka kohustust tagada juurdepääs lairiba internetiühendusele, võttes arvesse kiireloomulist vajadust vähendada digitaalset lõhet; ning riigiabi suunistega kehtestatud piirangutele vastamine selle eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- | --- |

5.

on seisukohal, et aspektid, mida tuleb kogu reguleeriva raamistiku läbivaatamise käigus arvesse võtta, peaksid hõlmama järgmist:

i)

universaalteenuse osutamise kohustuse ammu oodatud läbivaatamine, mis hõlmab ka kohustust tagada juurdepääs lairiba internetiühendusele, võttes arvesse kiireloomulist vajadust vähendada digitaalset lõhet; ning riigiabi suunistega kehtestatud piirangutele vastamine selle eesmärgi saavutamiseks;

| ii) | riigi reguleerivate asutuste pädevus kõikide raamistikus käsitletavate küsimuste, sh spektri puhul; riigi reguleerivatele asutustele antud volitused liikmesriikides ning vastavalt riigi reguleeriva asutuse sõltumatuse nõude ulatus; |
| --- | --- |

ii)

riigi reguleerivate asutuste pädevus kõikide raamistikus käsitletavate küsimuste, sh spektri puhul; riigi reguleerivatele asutustele antud volitused liikmesriikides ning vastavalt riigi reguleeriva asutuse sõltumatuse nõude ulatus;

| iii) | riigi reguleerivate asutuste ja riigi konkurentsiasutuste koostöö; |
| --- | --- |

iii)

riigi reguleerivate asutuste ja riigi konkurentsiasutuste koostöö;

| iv) | võrguühendusega seotud sümmeetrilised kohustused (raamdirektiivi artikkel 12), sest teatud liikmesriikides riigi reguleerivatele asutustele selliseid regulatiivseid volitusi ei antud; |
| --- | --- |

iv)

võrguühendusega seotud sümmeetrilised kohustused (raamdirektiivi artikkel 12), sest teatud liikmesriikides riigi reguleerivatele asutustele selliseid regulatiivseid volitusi ei antud;

| v) | võimendavat mõju käsitlevad eeskirjad (raamdirektiivi artikkel 14) ja ühist turgu valitsevat seisundit käsitlevad eeskirjad (raamdirektiivi II lisa), sest vaatamata 2009. aasta muudatusettepanekutele peavad riikide reguleerivad asutused nende vahendite kasutamist jätkuvalt keeruliseks; |
| --- | --- |

v)

võimendavat mõju käsitlevad eeskirjad (raamdirektiivi artikkel 14) ja ühist turgu valitsevat seisundit käsitlevad eeskirjad (raamdirektiivi II lisa), sest vaatamata 2009. aasta muudatusettepanekutele peavad riikide reguleerivad asutused nende vahendite kasutamist jätkuvalt keeruliseks;

| vi) | turuülevaate protsessid; |
| --- | --- |

vi)

turuülevaate protsessid;

| vii) | traditsiooniliste teenusepakkujate osutatavate teenustega täielikult asendatavate teenuste mõju; teatavatel juhtudel selgitused seoses raamistiku tehnoloogilise neutraalsuse ulatusega ning samuti seoses „infoühiskonna” režiimi ja „elektroonilise side” seisukohast oluliste teenuste vahelise erinevusega; |
| --- | --- |

vii)

traditsiooniliste teenusepakkujate osutatavate teenustega täielikult asendatavate teenuste mõju; teatavatel juhtudel selgitused seoses raamistiku tehnoloogilise neutraalsuse ulatusega ning samuti seoses „infoühiskonna” režiimi ja „elektroonilise side” seisukohast oluliste teenuste vahelise erinevusega;

| viii) | vajadus liigse reguleerimise kaotamise järele; |
| --- | --- |

viii)

vajadus liigse reguleerimise kaotamise järele;

| ix) | reguleerimise kaotamine tingimusel, et turuanalüüs näitab, et asjaomane turg tegutseb konkurentsinõuete kohaselt ning seal on olemas viisid ja vahendid kestvaks järelevalveks; |
| --- | --- |

ix)

reguleerimise kaotamine tingimusel, et turuanalüüs näitab, et asjaomane turg tegutseb konkurentsinõuete kohaselt ning seal on olemas viisid ja vahendid kestvaks järelevalveks;

| x) | riigi reguleerivatele asutustele võimaluse andmine aruandmiseks oma kogemustest mittediskrimineerimise kohustuse ja õiguskaitsevahenditega; |
| --- | --- |

x)

riigi reguleerivatele asutustele võimaluse andmine aruandmiseks oma kogemustest mittediskrimineerimise kohustuse ja õiguskaitsevahenditega;

| xi) | artikli 7/7a menetluste („ühisreguleerimine”) tõhusus ja toimimine: kuigi üldiselt on nii komisjon kui ka BEREC (elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet) ühel nõul, et need toimivad hästi ning võimaldavad asjakohast tasakaalu, väidab komisjon, et teatud juhtudel ei kohandanud riigi reguleeriv asutus kõiki oma regulatiivseid meetmeid või viivitas nende vastuvõtmisega, ning BEREC kaebas pingeliste ajapiirangute üle; |
| --- | --- |

xi)

artikli 7/7a menetluste („ühisreguleerimine”) tõhusus ja toimimine: kuigi üldiselt on nii komisjon kui ka BEREC (elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet) ühel nõul, et need toimivad hästi ning võimaldavad asjakohast tasakaalu, väidab komisjon, et teatud juhtudel ei kohandanud riigi reguleeriv asutus kõiki oma regulatiivseid meetmeid või viivitas nende vastuvõtmisega, ning BEREC kaebas pingeliste ajapiirangute üle;

| xii) | olukord, kus menetluse II etapp ei alga, sest riigi reguleeriv asutus on oma kavandatud meetme tagasi võtnud või kui riigi reguleeriv asutus ei paku õiguskaitsevahendit teataval turul tuvastatud probleemi puhul, mille korral on ainus lahendus rikkumismenetlus: mõlemal nimetatud juhul peaks olema võimalus algatada nõuetekohane artikli 7/7a kohane menetlus; |
| --- | --- |

xii)

olukord, kus menetluse II etapp ei alga, sest riigi reguleeriv asutus on oma kavandatud meetme tagasi võtnud või kui riigi reguleeriv asutus ei paku õiguskaitsevahendit teataval turul tuvastatud probleemi puhul, mille korral on ainus lahendus rikkumismenetlus: mõlemal nimetatud juhul peaks olema võimalus algatada nõuetekohane artikli 7/7a kohane menetlus;

| xiii) | artikli 19 kohase menetluse tõhusus ja toimimine: komisjon on kasutanud oma artikli 19 kohaseid volitusi kaks korda (järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrke käsitlev soovitus septembris 2010 ning soovitus mittediskrimineerimise ja kuluarvestuse metoodika kohta). Kuna erinevalt artiklist 7/7a ei kehti artikli 19 menetluse kohta ajapiirangud, ei olnud BERECi ja komisjoni vaheline regulatiivne dialoog nii sujuv, mille tagajärjel kaebas BEREC, et tema arvamust nõuti väga lühikese etteteatamisega, ning komisjon kaebas, et teatavad riikide reguleerivad asutused väljendasid koostamis- ja rakendamisperioodil vastumeelsust; |
| --- | --- |

xiii)

artikli 19 kohase menetluse tõhusus ja toimimine: komisjon on kasutanud oma artikli 19 kohaseid volitusi kaks korda (järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrke käsitlev soovitus septembris 2010 ning soovitus mittediskrimineerimise ja kuluarvestuse metoodika kohta). Kuna erinevalt artiklist 7/7a ei kehti artikli 19 menetluse kohta ajapiirangud, ei olnud BERECi ja komisjoni vaheline regulatiivne dialoog nii sujuv, mille tagajärjel kaebas BEREC, et tema arvamust nõuti väga lühikese etteteatamisega, ning komisjon kaebas, et teatavad riikide reguleerivad asutused väljendasid koostamis- ja rakendamisperioodil vastumeelsust;

| xiv) | üleeuroopalised teenused ja operaatorid, võttes arvesse raamdirektiivi artikli 15 lõike 4 (kasutamata) sätet, millega võimaldatakse komisjonil riikidevahelised turud kindlaks määrata. Rohkem tuleks keskenduda sideteenuste konkurentsil põhinevale pakkumisele ELi ettevõtjatele ning äriklassi abinõude tõhusale ja järjepidevale rakendamisele kogu ELis; |
| --- | --- |

xiv)

üleeuroopalised teenused ja operaatorid, võttes arvesse raamdirektiivi artikli 15 lõike 4 (kasutamata) sätet, millega võimaldatakse komisjonil riikidevahelised turud kindlaks määrata. Rohkem tuleks keskenduda sideteenuste konkurentsil põhinevale pakkumisele ELi ettevõtjatele ning äriklassi abinõude tõhusale ja järjepidevale rakendamisele kogu ELis;

| xv) | esimese sammuna tuleks kindlaks teha riikidevahelised turud, vähemalt seoses äriteenustega; võimaldada teenusepakkujatel BERECi teavitada, et nad kavatsevad selliseid turge teenindada, ja selliseid turge teenindavate teenusepakkujate üle järelevalve teostamine BERECi poolt; |
| --- | --- |

xv)

esimese sammuna tuleks kindlaks teha riikidevahelised turud, vähemalt seoses äriteenustega; võimaldada teenusepakkujatel BERECi teavitada, et nad kavatsevad selliseid turge teenindada, ja selliseid turge teenindavate teenusepakkujate üle järelevalve teostamine BERECi poolt;

| xvi) | BEREC ja selle toimimine ning pädevuste ulatuse laiendamine; |
| --- | --- |

xvi)

BEREC ja selle toimimine ning pädevuste ulatuse laiendamine;

| xvii) | raamdirektiivi artikli 1 lõike 3a kohane vaba, mittediskrimineeriv juurdepääs sisule ning raamdirektiivi artikli 8 lõike 4 punktile g tuginev võrgu neutraalsus; |
| --- | --- |

xvii)

raamdirektiivi artikli 1 lõike 3a kohane vaba, mittediskrimineeriv juurdepääs sisule ning raamdirektiivi artikli 8 lõike 4 punktile g tuginev võrgu neutraalsus;

| xviii) | asjakohaseid turge käsitlev soovitus; |
| --- | --- |

xviii)

asjakohaseid turge käsitlev soovitus;

| xix) | seadmete, sh seadmete ja operatsioonisüsteemide ühendamise reguleerimine; |
| --- | --- |

xix)

seadmete, sh seadmete ja operatsioonisüsteemide ühendamise reguleerimine;

| xx) | hiljutised ülemaailmsed arengud küberjulgeoleku ja küberspionaaži valdkonnas ning Euroopa kodanike ootused seoses eraelu puutumatusega elektrooniliste sideteenuste ja infoühiskonna teenuste kasutamisel ning |
| --- | --- |

xx)

hiljutised ülemaailmsed arengud küberjulgeoleku ja küberspionaaži valdkonnas ning Euroopa kodanike ootused seoses eraelu puutumatusega elektrooniliste sideteenuste ja infoühiskonna teenuste kasutamisel ning

| xxi) | asjaolu, et internet on muutunud elutähtsaks taristuks paljude majandus- ja sotsiaalsete tegevuste teostamise jaoks; |
| --- | --- |

xxi)

asjaolu, et internet on muutunud elutähtsaks taristuks paljude majandus- ja sotsiaalsete tegevuste teostamise jaoks;

| 6. | on arvamusel, et läbivaatamise peamised eesmärgid peaksid hõlmama järgmist:






  i) | tagamine, et täielikult asendatavate teenuste suhtes kehtivad samad eeskirjad; sel eesmärgil tuleks arvesse võtta raamdirektiivi artikli 2 punktis c sätestatud elektroonilise sideteenuse määratlust; |
| --- | --- | --- |

6.

on arvamusel, et läbivaatamise peamised eesmärgid peaksid hõlmama järgmist:

i)

tagamine, et täielikult asendatavate teenuste suhtes kehtivad samad eeskirjad; sel eesmärgil tuleks arvesse võtta raamdirektiivi artikli 2 punktis c sätestatud elektroonilise sideteenuse määratlust;

| ii) | tagamine, et tarbijatel on juurdepääs terviklikule ja arusaadavale teabele seoses internetiühenduse kiirustega, mis võimaldaks neil võrrelda eri operaatorite tehtud pakkumisi; |
| --- | --- |

ii)

tagamine, et tarbijatel on juurdepääs terviklikule ja arusaadavale teabele seoses internetiühenduse kiirustega, mis võimaldaks neil võrrelda eri operaatorite tehtud pakkumisi;

| iii) | tõhusa ja jätkusuutliku konkurentsi edasine soodustamine, mis on investeeringute oluline soodustaja pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

iii)

tõhusa ja jätkusuutliku konkurentsi edasine soodustamine, mis on investeeringute oluline soodustaja pikas perspektiivis;

| iv) | konkurentsi suurendamine Euroopa suure kiirusega lairibaühenduse turul; |
| --- | --- |

iv)

konkurentsi suurendamine Euroopa suure kiirusega lairibaühenduse turul;

| v) | investeerimise jaoks stabiilse ja jätkusuutliku raamistiku tagamine; |
| --- | --- |

v)

investeerimise jaoks stabiilse ja jätkusuutliku raamistiku tagamine;

| vi) | ühtlustatud, püsiva ja tõhusa kohaldamise tagamine; |
| --- | --- |

vi)

ühtlustatud, püsiva ja tõhusa kohaldamise tagamine;

| vii) | üleeuroopaliste teenusepakkujate arendamise ja piiriüleste äriteenuste pakkumise hõlbustamine; |
| --- | --- |

vii)

üleeuroopaliste teenusepakkujate arendamise ja piiriüleste äriteenuste pakkumise hõlbustamine;

| viii) | tagamine, et raamistik sobib digitaalajastu jaoks ja pakub interneti ökosüsteemi, mis toetab kogu majandust ning |
| --- | --- |

viii)

tagamine, et raamistik sobib digitaalajastu jaoks ja pakub interneti ökosüsteemi, mis toetab kogu majandust ning

| ix) | kasutajate usalduse suurendamine kommunikatsiooni siseturu vastu, sealhulgas isikuandmete kaitsega seotud tulevase reguleeriva raamistiku rakendamiseks võetavate meetmete ja siseturul elektroonilise side turvalisuse suurendamiseks võetavate meetmete abil; |
| --- | --- |

ix)

kasutajate usalduse suurendamine kommunikatsiooni siseturu vastu, sealhulgas isikuandmete kaitsega seotud tulevase reguleeriva raamistiku rakendamiseks võetavate meetmete ja siseturul elektroonilise side turvalisuse suurendamiseks võetavate meetmete abil;

| 7. | usub, et raamistiku üldine eesmärk peaks jätkuvalt olema tarbijatele ja kasutajatele kasu toova konkurentsi ja investeerimise valdkondliku ökosüsteemi soodustamine, julgustades samal ajal tõelise sidevaldkonna siseturu loomist ja soodustades liidu ülemaailmset konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

7.

usub, et raamistiku üldine eesmärk peaks jätkuvalt olema tarbijatele ja kasutajatele kasu toova konkurentsi ja investeerimise valdkondliku ökosüsteemi soodustamine, julgustades samal ajal tõelise sidevaldkonna siseturu loomist ja soodustades liidu ülemaailmset konkurentsivõimet;

| 8. | rõhutab, et reguleeriv raamistik peab jääma sidusaks, asjakohaseks ja tõhusaks; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et reguleeriv raamistik peab jääma sidusaks, asjakohaseks ja tõhusaks;

| 9. | on seisukohal, et selle raamistiku eesmärgiks peaks olema sidususe säilitamine ja õiguskindluse pakkumine õiglase ja tasakaalustatud konkurentsi tagamiseks, kus Euroopa osalejatel on kõik võimalused; on seisukohal, et kõik komisjoni poolt esitatud ettepaneku sätted, sealhulgas lubade andmise ühtse Euroopa menetluse, tarbijaprobleemide ja spektrioksjonite tehnilise korralduse kohta, võivad etendada olulist osa sideteenuste ühtse turu loomisel, kuid et neid tuleb hinnata sellest eesmärgist lähtuvalt; on arvamusel, et raamistiku läbivaatamise kord vastavalt käesolevas dokumendis soovitule peaks olema Euroopa digitaalse majanduse jaoks edasiminek ning seetõttu tuleks selle suhtes kohaldada sidusat ja kavandatud lähenemisviisi; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et selle raamistiku eesmärgiks peaks olema sidususe säilitamine ja õiguskindluse pakkumine õiglase ja tasakaalustatud konkurentsi tagamiseks, kus Euroopa osalejatel on kõik võimalused; on seisukohal, et kõik komisjoni poolt esitatud ettepaneku sätted, sealhulgas lubade andmise ühtse Euroopa menetluse, tarbijaprobleemide ja spektrioksjonite tehnilise korralduse kohta, võivad etendada olulist osa sideteenuste ühtse turu loomisel, kuid et neid tuleb hinnata sellest eesmärgist lähtuvalt; on arvamusel, et raamistiku läbivaatamise kord vastavalt käesolevas dokumendis soovitule peaks olema Euroopa digitaalse majanduse jaoks edasiminek ning seetõttu tuleks selle suhtes kohaldada sidusat ja kavandatud lähenemisviisi;

| 10. | rõhutab, et teabe mittediskrimineerimine saatmise, edastamise ja vastuvõtmise etapis on vajalik selleks, et edendada innovatsiooni ja kõrvaldada sisenemistakistused; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et teabe mittediskrimineerimine saatmise, edastamise ja vastuvõtmise etapis on vajalik selleks, et edendada innovatsiooni ja kõrvaldada sisenemistakistused;

| 11. | rõhutab, et andmeliikluse haldamine annab võimaluse konkurentsi kahjustavaks ja diskrimineerivaks tegevuseks; kutsub seetõttu liikmesriike üles võrgu neutraalsuse rikkumisi ennetama; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et andmeliikluse haldamine annab võimaluse konkurentsi kahjustavaks ja diskrimineerivaks tegevuseks; kutsub seetõttu liikmesriike üles võrgu neutraalsuse rikkumisi ennetama;

| 12. | märgib, et sätted, mis võimaldavad riikide reguleerivatel asutustel sekkuda, et nõuda teenuse kvaliteedi tagamist konkurentsi kahjustava teenuste tõkestamise või piiramise puhul, koos lepingute suurema läbipaistvusega, on võimsad vahendid, mis aitavad tagada, et tarbijatel on oma valitud teenustele juurdepääs ja nad saavad neist kasu; |
| --- | --- |

12.

märgib, et sätted, mis võimaldavad riikide reguleerivatel asutustel sekkuda, et nõuda teenuse kvaliteedi tagamist konkurentsi kahjustava teenuste tõkestamise või piiramise puhul, koos lepingute suurema läbipaistvusega, on võimsad vahendid, mis aitavad tagada, et tarbijatel on oma valitud teenustele juurdepääs ja nad saavad neist kasu;

| 13. | rõhutab, et ühenduse otspunktide vahel pakutava teenusekvaliteedi esikohale seadmine lisaks traditsioonilisele parimale võimalikule edastusele võib kahjustada võrgu neutraalsuse põhimõtet; palub komisjonil ja reguleerivatel asutustel neid suundumusi jälgida ja kui see on asjakohane, rakendada kvaliteedi tagamise kohustuse vahendeid, mis on sätestatud universaalteenuse ning kasutajate õiguste direktiivi artiklis 22; nõuab, et vajaduse korral kaalutakse täiendavate seadusandlike meetmete võtmist ELi tasandil; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et ühenduse otspunktide vahel pakutava teenusekvaliteedi esikohale seadmine lisaks traditsioonilisele parimale võimalikule edastusele võib kahjustada võrgu neutraalsuse põhimõtet; palub komisjonil ja reguleerivatel asutustel neid suundumusi jälgida ja kui see on asjakohane, rakendada kvaliteedi tagamise kohustuse vahendeid, mis on sätestatud universaalteenuse ning kasutajate õiguste direktiivi artiklis 22; nõuab, et vajaduse korral kaalutakse täiendavate seadusandlike meetmete võtmist ELi tasandil;

| 14. | rõhutab, et uuendustegevuse ergutamiseks, tarbijatele suuremate valikuvõimaluste pakkumiseks, kulude vähendamiseks ja ülikiire elektronsideinfrastruktuuri tõhusamaks kasutuselevõtmiseks tuleb rakendada erinevaid meetmeid ning ühtlasi tuleks ära kasutada kõik kättesaadavad tehnoloogilised võimalused, mida tuleks pakkuda ka tarbijatele, et vältida teenuste kvaliteedi langust, ühenduse katkestusi ja võrguliikluse aeglustumist; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et uuendustegevuse ergutamiseks, tarbijatele suuremate valikuvõimaluste pakkumiseks, kulude vähendamiseks ja ülikiire elektronsideinfrastruktuuri tõhusamaks kasutuselevõtmiseks tuleb rakendada erinevaid meetmeid ning ühtlasi tuleks ära kasutada kõik kättesaadavad tehnoloogilised võimalused, mida tuleks pakkuda ka tarbijatele, et vältida teenuste kvaliteedi langust, ühenduse katkestusi ja võrguliikluse aeglustumist;

| 15. | toonitab, et riiklike pädevate asutuste eesmärgiks peaks olema kohaldada spektri kasutamise suhtes selliseid reguleerivaid põhimõtteid, menetlusi ja tingimusi, mis ei takista Euroopa elektrooniliste sideteenuste pakkujatel pakkuda võrke ja teenuseid mitmes liikmesriigis või kogu liidus; |
| --- | --- |

15.

toonitab, et riiklike pädevate asutuste eesmärgiks peaks olema kohaldada spektri kasutamise suhtes selliseid reguleerivaid põhimõtteid, menetlusi ja tingimusi, mis ei takista Euroopa elektrooniliste sideteenuste pakkujatel pakkuda võrke ja teenuseid mitmes liikmesriigis või kogu liidus;

| 16. | on veendunud, et spektri parem koordineerimine koos spektri kasutusõiguse ühiste põhimõtete rakendamisega kogu liidus oleks peamine õiguskaitsevahend, mis aitaks lahendada spektri kättesaadavusega seotud prognoositavuse puudumise probleemi, soodustades seeläbi investeerimist ja mastaabisäästu; |
| --- | --- |

16.

on veendunud, et spektri parem koordineerimine koos spektri kasutusõiguse ühiste põhimõtete rakendamisega kogu liidus oleks peamine õiguskaitsevahend, mis aitaks lahendada spektri kättesaadavusega seotud prognoositavuse puudumise probleemi, soodustades seeläbi investeerimist ja mastaabisäästu;

| 17. | rõhutab, et stimuleerivad tasud ja/või kasutusõiguse tühistamine suutmatuse korral kasutada asjaomast raadiospektrit võivad olla olulised meetmed piisava ühtlustatud raadiospektri vabastamiseks, et ergutada suure läbilaskevõimega traadita lairibaühenduste teenuste pakkumist; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et stimuleerivad tasud ja/või kasutusõiguse tühistamine suutmatuse korral kasutada asjaomast raadiospektrit võivad olla olulised meetmed piisava ühtlustatud raadiospektri vabastamiseks, et ergutada suure läbilaskevõimega traadita lairibaühenduste teenuste pakkumist;

| 18. | toonitab, et 4G ja 5G traadita teenuste üleeuroopalised oksjonid, kus on piiratud arv õiguste omajaid, kes ühiselt teenindavad kogu ELi territooriumi, võimaldaksid pakkuda üleeuroopalisi traadita teenuseid ja õõnestaksid alust, millele rändlus on üles ehitatud; |
| --- | --- |

18.

toonitab, et 4G ja 5G traadita teenuste üleeuroopalised oksjonid, kus on piiratud arv õiguste omajaid, kes ühiselt teenindavad kogu ELi territooriumi, võimaldaksid pakkuda üleeuroopalisi traadita teenuseid ja õõnestaksid alust, millele rändlus on üles ehitatud;

| 19. | palub liikmesriikidel elektroonilise side tarbijaaspekte senisest palju rohkem tähtsustada; rõhutab, et hästi toimivad turud koos hästi informeeritud ja usaldavate tarbijatega on ELi turu selgroog; |
| --- | --- |

19.

palub liikmesriikidel elektroonilise side tarbijaaspekte senisest palju rohkem tähtsustada; rõhutab, et hästi toimivad turud koos hästi informeeritud ja usaldavate tarbijatega on ELi turu selgroog;

| 20. | rõhutab, et kuna tarbijad valivad üha enam mitut teenust hõlmavad lepingud, on lepingueelse ja olemasoleva lepingu uuendamisega seotud teavitamise nõuete range jõustamine eriti oluline; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et kuna tarbijad valivad üha enam mitut teenust hõlmavad lepingud, on lepingueelse ja olemasoleva lepingu uuendamisega seotud teavitamise nõuete range jõustamine eriti oluline;

| 21. | rõhutab, et tähtis on kehtestada rangemad tarbija teavitamise nõuded seoses teenuse piirangute, seadmete doteerimise ja andmeliikluse haldamisega; palub liikmesriikidel ja komisjonil tagada eksitava reklaami keelu järjekindel jõustamine; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et tähtis on kehtestada rangemad tarbija teavitamise nõuded seoses teenuse piirangute, seadmete doteerimise ja andmeliikluse haldamisega; palub liikmesriikidel ja komisjonil tagada eksitava reklaami keelu järjekindel jõustamine;

| 22. | rõhutab, et sisu ühendamine võib takistada operaatori vahetamist, ning palub komisjonil ja BERECil uurida sellega seotud võimalikku konkurentsi kahjustamist; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et sisu ühendamine võib takistada operaatori vahetamist, ning palub komisjonil ja BERECil uurida sellega seotud võimalikku konkurentsi kahjustamist;

| 23. | märgib, et esineb juhtumeid, mille puhul operaatorid piiravad tarbija mobiiltelefoni modemi funktsioone (kusjuures mobiiltelefoni on võimalik ruuteri või traadita interneti pääsupunktina kasutada), kuigi tarbija leping näeb ette andmeside piiramatus mahus; palub seepärast, et komisjon ja BEREC uuriksid võimaliku eksitava reklaami probleemi seoses vajadusega suurema selguse järele selles küsimuses; |
| --- | --- |

23.

märgib, et esineb juhtumeid, mille puhul operaatorid piiravad tarbija mobiiltelefoni modemi funktsioone (kusjuures mobiiltelefoni on võimalik ruuteri või traadita interneti pääsupunktina kasutada), kuigi tarbija leping näeb ette andmeside piiramatus mahus; palub seepärast, et komisjon ja BEREC uuriksid võimaliku eksitava reklaami probleemi seoses vajadusega suurema selguse järele selles küsimuses;

| 24. | rõhutab, kui tähtsad on dünaamilisel turul operaatori vahetamise ja numbriliikuvuse lihtsus, lepingu läbipaistvus ning tarbijate teavitamine lepingu muudatustest; peab kahetsusväärseks asjaolu, et liikuvuse eesmärke ei täideta, ning nõuab, et komisjon ja BEREC võtaksid meetmeid; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, kui tähtsad on dünaamilisel turul operaatori vahetamise ja numbriliikuvuse lihtsus, lepingu läbipaistvus ning tarbijate teavitamine lepingu muudatustest; peab kahetsusväärseks asjaolu, et liikuvuse eesmärke ei täideta, ning nõuab, et komisjon ja BEREC võtaksid meetmeid;

| 25. | toetab neid liikmesriike, kes on rakendanud rangemad nõuded puudega kasutajatele võrdse juurdepääsu tagamiseks, ning kutsub kõiki liikmesriike üles nende eeskuju järgima; palub BERECil parandada puudega kasutajate juurdepääsu edendamist; |
| --- | --- |

25.

toetab neid liikmesriike, kes on rakendanud rangemad nõuded puudega kasutajatele võrdse juurdepääsu tagamiseks, ning kutsub kõiki liikmesriike üles nende eeskuju järgima; palub BERECil parandada puudega kasutajate juurdepääsu edendamist;

| 26. | avaldab kõikidele liikmesriikidele tunnustust ühise hädaabinumbri 112 rakendamise eest; nõuab helistaja asukoha kindlaksmääramise kiirendamist; märgib, et mitu liikmesriiki on juba arendanud tehnoloogiat, mis võimaldab helistaja asukoha peaaegu viivitamata kindlaks määrata; |
| --- | --- |

26.

avaldab kõikidele liikmesriikidele tunnustust ühise hädaabinumbri 112 rakendamise eest; nõuab helistaja asukoha kindlaksmääramise kiirendamist; märgib, et mitu liikmesriiki on juba arendanud tehnoloogiat, mis võimaldab helistaja asukoha peaaegu viivitamata kindlaks määrata;

| 27. | väljendab heameelt komisjoni töö üle 116 numbrite praktilisel rakendamisel, eriti seoses kadunud laste infotelefoniga (116000); nõuab, et komisjon neile numbritele rohkem reklaami teeks; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt komisjoni töö üle 116 numbrite praktilisel rakendamisel, eriti seoses kadunud laste infotelefoniga (116000); nõuab, et komisjon neile numbritele rohkem reklaami teeks;

| 28. | märgib, et komisjon on loobunud oma ambitsioonikast kavast luua üleeuroopaline telefoninumbrite süsteem; |
| --- | --- |

28.

märgib, et komisjon on loobunud oma ambitsioonikast kavast luua üleeuroopaline telefoninumbrite süsteem;

| 29. | rõhutab märkimisväärseid edusamme, mida on tehtud baastaseme lairibaühenduse üldise kättesaadavuse tagamisel, märkides siiski, et see areng on olnud väga ebaühtlane; ergutab liikmesriike täitma digitaalarengu tegevuskava eesmärke, toetades erainvesteeringute tegemist ja kasutades avaliku sektori investeeringuid uutesse võrkudesse; |
| --- | --- |

29.

rõhutab märkimisväärseid edusamme, mida on tehtud baastaseme lairibaühenduse üldise kättesaadavuse tagamisel, märkides siiski, et see areng on olnud väga ebaühtlane; ergutab liikmesriike täitma digitaalarengu tegevuskava eesmärke, toetades erainvesteeringute tegemist ja kasutades avaliku sektori investeeringuid uutesse võrkudesse;

| 30. | rõhutab, et andmete mahu suurenemine, kasutada olevate raadiospektriressursside piiratud hulk ja tehnoloogia, seadmete ja sisu lähenemine nõuab arukat andmeliikluse haldust ja erinevaid andmete levitamise meetodeid, nagu maapealse digitaalringhäälingu ja traadita lairibavõrkude koostöö; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et andmete mahu suurenemine, kasutada olevate raadiospektriressursside piiratud hulk ja tehnoloogia, seadmete ja sisu lähenemine nõuab arukat andmeliikluse haldust ja erinevaid andmete levitamise meetodeid, nagu maapealse digitaalringhäälingu ja traadita lairibavõrkude koostöö;

| 31. | rõhutab, et läbivaatamine peab põhinema laiaulatuslikel konsultatsioonidel kõikide huvitatud pooltega ning kõikide küsimuste põhjalikul analüüsil; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et läbivaatamine peab põhinema laiaulatuslikel konsultatsioonidel kõikide huvitatud pooltega ning kõikide küsimuste põhjalikul analüüsil;

| 32. | kutsub seepärast komisjoni üles algatama kogu raamistiku järgmise läbivaatamise, et järgmise parlamendikoosseisu ametiajal oleks võimalik nõuetekohaseid arutelusid pidada; |
| --- | --- |

32.

kutsub seepärast komisjoni üles algatama kogu raamistiku järgmise läbivaatamise, et järgmise parlamendikoosseisu ametiajal oleks võimalik nõuetekohaseid arutelusid pidada;

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

33.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  SWD(2013)0217, Digitaalarengu tegevuskava tulemustabel, lk 43.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 22. oktoober 2013

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/176 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/176

---

P7_TA(2013)0425

Veini tariifikvoodid ***I

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009 seoses veini tariifikvootidega (COM(2013)0187 – C7-0090/2013 – 2013/0099(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 208/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0187), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0187),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0090/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0090/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0293/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0293/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2013)0099

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009 seoses veini tariifikvootidega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1202/2013) lõplikule kujule).

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/177 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/177

---

P7_TA(2013)0426

Makromajandusliku finantsabi andmine Kirgiisi Vabariigile ***II

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Kirgiisi Vabariigile (11703/1/2013 – C7-0314/2013 – 2011/0458(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2016/C 208/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (11703/1/2013 – C7-0314/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (11703/1/2013 – C7-0314/2013),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2011)0925) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2011)0925) suhtes,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni esimehe 11. juuli 2013. aasta kirja, milles ta võttis kohustuse soovitada kiita täiskogu istungil heaks nõukogu esimese lugemise seisukoht, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni esimehe 11. juuli 2013. aasta kirja, milles ta võttis kohustuse soovitada kiita täiskogu istungil heaks nõukogu esimese lugemise seisukoht,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 72, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 72,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0334/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0334/2013),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 11.12.2012, P7_TA(2012)0466.

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/178 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/178

---

P7_TA(2013)0427

In vitro diagnostikameditsiiniseadmed ***I

Euroopa Parlamendi 22. oktoobril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta (COM(2012)0541 – C7-0317/2012 – 2012/0267(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 208/19)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Käesoleva määruse eesmärk on tagada siseturu toimimine in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas, võttes aluseks tervise kaitse kõrge taseme. Samal ajal kehtestatakse käesoleva määrusega seadmete suhtes kõrged kvaliteedi- ja ohutusnõuded kõnealuste toodetega seotud ühiste ohutusprobleemide lahendamiseks. Mõlemat eesmärki taotletakse ühel ajal ja need on omavahel lahutamatult seotud ning mõlemad on ühtviisi tähtsad.
  Euroopa Liidu
  toimimise lepingu artikli 114 seisukohast ühtlustatakse käesoleva määrusega in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja nende tarvikute turulelaskmise ja kasutuselevõtmise eeskirju liidu turul, millele võib seega kaupade vaba liikumine kasuks tulla.
  Euroopa Liidu
  toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punkti c seisukohast sätestatakse käesolevas määruses kõnealuste seadmete kõrged kvaliteedi- ja ohutusstandardid, tagades muu hulgas, et kliinilise toimivuse uuringute käigus kogutud andmed on usaldusväärsed ja kindlad ning et kliinilise toimivuse uuringus osalejate ohutus on kaitstud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Käesoleva määruse eesmärk on tagada siseturu toimimine in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas, võttes aluseks tervise kaitse kõrge taseme. Samal ajal kehtestatakse käesoleva määrusega seadmete suhtes kõrged kvaliteedi- ja ohutusnõuded kõnealuste toodetega seotud ühiste ohutusprobleemide lahendamiseks. Mõlemat eesmärki taotletakse ühel ajal ja need on omavahel lahutamatult seotud ning mõlemad on ühtviisi tähtsad.
  Euroopa Liidu
  toimimise lepingu artikli 114 seisukohast ühtlustatakse käesoleva määrusega in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja nende tarvikute turulelaskmise ja kasutuselevõtmise eeskirju liidu turul, millele võib seega kaupade vaba liikumine kasuks tulla.
  Euroopa Liidu
  toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punkti c seisukohast sätestatakse käesolevas määruses kõnealuste seadmete kõrged kvaliteedi- ja ohutusstandardid, tagades muu hulgas, et kliinilise toimivuse uuringute käigus kogutud andmed on usaldusväärsed ja kindlad ning et kliinilise toimivuse uuringus osalejate ohutus on kaitstud.

| (2) | Käesoleva määruse eesmärk on tagada siseturu toimimine in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas, võttes aluseks
  patsientide, kasutajate ja ettevõtjate
  tervise kaitse kõrge taseme. Samal ajal kehtestatakse käesoleva määrusega seadmete suhtes kõrged kvaliteedi- ja ohutusnõuded kõnealuste toodetega seotud ühiste ohutusprobleemide lahendamiseks. Mõlemat eesmärki taotletakse ühel ajal ja need on omavahel lahutamatult seotud ning mõlemad on ühtviisi tähtsad.
  ELi
  toimimise lepingu artikli 114 seisukohast ühtlustatakse käesoleva määrusega in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja nende tarvikute turulelaskmise ja kasutuselevõtmise eeskirju liidu turul, millele võib seega kaupade vaba liikumine kasuks tulla.
  ELi
  toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punkti c seisukohast sätestatakse käesolevas määruses kõnealuste seadmete kõrged kvaliteedi- ja ohutusstandardid, tagades muu hulgas, et kliinilise toimivuse uuringute käigus kogutud andmed on usaldusväärsed ja kindlad ning et kliinilise toimivuse uuringus osalejate ohutus on kaitstud. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määruse eesmärk on tagada siseturu toimimine in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas, võttes aluseks
  patsientide, kasutajate ja ettevõtjate
  tervise kaitse kõrge taseme. Samal ajal kehtestatakse käesoleva määrusega seadmete suhtes kõrged kvaliteedi- ja ohutusnõuded kõnealuste toodetega seotud ühiste ohutusprobleemide lahendamiseks. Mõlemat eesmärki taotletakse ühel ajal ja need on omavahel lahutamatult seotud ning mõlemad on ühtviisi tähtsad.
  ELi
  toimimise lepingu artikli 114 seisukohast ühtlustatakse käesoleva määrusega in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja nende tarvikute turulelaskmise ja kasutuselevõtmise eeskirju liidu turul, millele võib seega kaupade vaba liikumine kasuks tulla.
  ELi
  toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punkti c seisukohast sätestatakse käesolevas määruses kõnealuste seadmete kõrged kvaliteedi- ja ohutusstandardid, tagades muu hulgas, et kliinilise toimivuse uuringute käigus kogutud andmed on usaldusväärsed ja kindlad ning et kliinilise toimivuse uuringus osalejate ohutus on kaitstud.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Praeguse õigusliku lähenemise põhielemente, nagu teavitatud asutuste järelevalve,
  riski klassifitseerimine
  , vastavushindamismenetlused, kliinilised
  tõendid
  , järelevalve ja turujärelevalve, tuleks oluliselt tugevdada, samas tuleks lisada sätted, mis tagavad in vitro diagnostikameditsiiniseadmete osas läbipaistvuse ja jälgitavuse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Praeguse õigusliku lähenemise põhielemente, nagu teavitatud asutuste järelevalve,
  riski klassifitseerimine
  , vastavushindamismenetlused, kliinilised
  tõendid
  , järelevalve ja turujärelevalve, tuleks oluliselt tugevdada, samas tuleks lisada sätted, mis tagavad in vitro diagnostikameditsiiniseadmete osas läbipaistvuse ja jälgitavuse.

| (3) | Praeguse õigusliku lähenemise põhielemente, nagu teavitatud asutuste järelevalve, vastavushindamismenetlused, kliinilised
  uuringud ja kliiniline hindamine
  , järelevalve ja turujärelevalve, tuleks
  tervishoiutöötajate, patsientide, kasutajate ja käitajate tervise ja ohutuse parandamiseks, sealhulgas jäätmete kõrvaldamise ahelas,
  oluliselt tugevdada, samas tuleks lisada sätted, mis tagavad seadmete osas läbipaistvuse ja jälgitavuse. |
| --- | --- |

(3)

Praeguse õigusliku lähenemise põhielemente, nagu teavitatud asutuste järelevalve, vastavushindamismenetlused, kliinilised
  uuringud ja kliiniline hindamine
  , järelevalve ja turujärelevalve, tuleks
  tervishoiutöötajate, patsientide, kasutajate ja käitajate tervise ja ohutuse parandamiseks, sealhulgas jäätmete kõrvaldamise ahelas,
  oluliselt tugevdada, samas tuleks lisada sätted, mis tagavad seadmete osas läbipaistvuse ja jälgitavuse.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Tuleb arvestada erijooni, mis on omased in vitro diagnostikameditsiiniseadmetele, eelkõige riski klassifitseerimise, vastavushindamismenetluste ja kliiniliste tõendite osas, ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete sektorile, mis nõuavad selliste eriõigusaktide vastuvõtmist, mis lahkneb muid meditsiiniseadmeid käsitlevatest õigusaktidest, kuid samas tuleks mõlemale sektorile ühised horisontaalsed aspektid kooskõlla viia. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Tuleb arvestada erijooni, mis on omased in vitro diagnostikameditsiiniseadmetele, eelkõige riski klassifitseerimise, vastavushindamismenetluste ja kliiniliste tõendite osas, ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete sektorile, mis nõuavad selliste eriõigusaktide vastuvõtmist, mis lahkneb muid meditsiiniseadmeid käsitlevatest õigusaktidest, kuid samas tuleks mõlemale sektorile ühised horisontaalsed aspektid kooskõlla viia.

| (5) | Tuleb arvestada erijooni, mis on omased in vitro diagnostikameditsiiniseadmetele, eelkõige riski klassifitseerimise, vastavushindamismenetluste ja kliiniliste tõendite osas, ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete sektorile, mis nõuavad selliste eriõigusaktide vastuvõtmist, mis lahkneb muid meditsiiniseadmeid käsitlevatest õigusaktidest, kuid samas tuleks mõlemale sektorile ühised horisontaalsed aspektid kooskõlla viia
  , tegemata seejuures järeleandmisi innovatsioonivajaduse osas Euroopa Liidus
  . |
| --- | --- |

(5)

Tuleb arvestada erijooni, mis on omased in vitro diagnostikameditsiiniseadmetele, eelkõige riski klassifitseerimise, vastavushindamismenetluste ja kliiniliste tõendite osas, ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete sektorile, mis nõuavad selliste eriõigusaktide vastuvõtmist, mis lahkneb muid meditsiiniseadmeid käsitlevatest õigusaktidest, kuid samas tuleks mõlemale sektorile ühised horisontaalsed aspektid kooskõlla viia
  , tegemata seejuures järeleandmisi innovatsioonivajaduse osas Euroopa Liidus
  .

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5 a) | Reguleerimisel tuleb arvesse võtta asjaolu, et in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas tegutseb palju väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid), kuid samas tuleb vältida tervise- ja ohutusalaseid riske. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5 a)

Reguleerimisel tuleb arvesse võtta asjaolu, et in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas tegutseb palju väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEsid), kuid samas tuleb vältida tervise- ja ohutusalaseid riske.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7 a) | Tuleks moodustada ekspertidest ja asjaomaste sidusrühmade esindajatest koosnev multidistsiplinaarne meditsiiniseadmete nõuandekomisjon, kes annaks vajaduse korral komisjonile, meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale ja liikmesriikidele teaduslikke soovitusi meditsiinitehnoloogia, seadmete õigusliku staatuse kohta ja muudes käesoleva määruse täitmisega seotud küsimustes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7 a)

Tuleks moodustada ekspertidest ja asjaomaste sidusrühmade esindajatest koosnev multidistsiplinaarne meditsiiniseadmete nõuandekomisjon, kes annaks vajaduse korral komisjonile, meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale ja liikmesriikidele teaduslikke soovitusi meditsiinitehnoloogia, seadmete õigusliku staatuse kohta ja muudes käesoleva määruse täitmisega seotud küsimustes.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Liikmesriigid
  peaksid juhtumipõhiselt vastutama selle otsustamise eest, kas toode
  kuulub
  käesoleva määruse reguleerimisalasse või mitte.
  Vajaduse korral võib komisjon juhtumipõhiselt otsustada, kas toode kuulub in vitro diagnostikameditsiiniseadme või in vitro diagnostikameditsiiniseadme tarviku määratluse alla. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Liikmesriigid
  peaksid juhtumipõhiselt vastutama selle otsustamise eest, kas toode
  kuulub
  käesoleva määruse reguleerimisalasse või mitte.
  Vajaduse korral võib komisjon juhtumipõhiselt otsustada, kas toode kuulub in vitro diagnostikameditsiiniseadme või in vitro diagnostikameditsiiniseadme tarviku määratluse alla.

| (8) | Et tagada kõigis liikmesriikides ühtne klassifikatsioon, iseäranis piiripealsete juhtumite korral, peaks komisjon pärast konsulteerimist meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga ja nõuandekomisjoniga
  juhtumipõhiselt vastutama selle otsustamise eest, kas toode
  või toodete rühmad kuuluvad
  käesoleva määruse reguleerimisalasse või mitte.
  Liikmesriikidel peaks ka olema võimalus taotleda komisjoni otsust toote, tooterühma või -kategooria sobiva õigusliku staatuse kohta. |
| --- | --- |

(8)

Et tagada kõigis liikmesriikides ühtne klassifikatsioon, iseäranis piiripealsete juhtumite korral, peaks komisjon pärast konsulteerimist meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga ja nõuandekomisjoniga
  juhtumipõhiselt vastutama selle otsustamise eest, kas toode
  või toodete rühmad kuuluvad
  käesoleva määruse reguleerimisalasse või mitte.
  Liikmesriikidel peaks ka olema võimalus taotleda komisjoni otsust toote, tooterühma või -kategooria sobiva õigusliku staatuse kohta.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9 a) | Patsientide kiireloomuliste või rahuldamata meditsiiniliste vajaduste, näiteks uute haigustekitajate ja haruldaste haiguste korral, peaks üksikutel tervishoiuasutustel olema võimalus toota, muuta ja kasutada seadmeid asutusesiseselt, et rahuldada mitteärilises ja paindlikus raamistikus konkreetseid vajadusi, mida ei saa rahuldada olemasoleva CE-märgisega seadme abil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9 a)

Patsientide kiireloomuliste või rahuldamata meditsiiniliste vajaduste, näiteks uute haigustekitajate ja haruldaste haiguste korral, peaks üksikutel tervishoiuasutustel olema võimalus toota, muuta ja kasutada seadmeid asutusesiseselt, et rahuldada mitteärilises ja paindlikus raamistikus konkreetseid vajadusi, mida ei saa rahuldada olemasoleva CE-märgisega seadme abil.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9 b) | Käesolevat määrust tuleks siiski kohaldada seadmete suhtes, mis on valmistatud laborites, mis ei kuulu tervishoiuasutustele, ja võetud kasutusele ilma turule laskmiseta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9 b)

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13 a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/35/EL

   (2)

  peaks olema võrdlustekst, mille põhjal tagatakse töötavate magnetresonantstomograafia (MRT) seadmete läheduses töötavate isikute nõuetekohane kaitse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13 a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/35/EL

   (2)

  peaks olema võrdlustekst, mille põhjal tagatakse töötavate magnetresonantstomograafia (MRT) seadmete läheduses töötavate isikute nõuetekohane kaitse.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Tuleks tagada, et tootja organisatsioonis jälgiks ja kontrolliks in vitro diagnostikameditsiiniseadmete tootmist isik, kelle kvalifikatsioon vastab vähemalt miinimumnõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Tuleks tagada, et tootja organisatsioonis jälgiks ja kontrolliks in vitro diagnostikameditsiiniseadmete tootmist isik, kelle kvalifikatsioon vastab vähemalt miinimumnõuetele.

| (22) | Tuleks tagada, et tootja organisatsioonis jälgiks ja kontrolliks in vitro diagnostikameditsiiniseadmete tootmist isik, kelle kvalifikatsioon vastab vähemalt miinimumnõuetele.
  Peale õigusnormidele vastavuse võiks nimetatud isik vastutada ka vastavuse eest muudes valdkondades, näiteks tootmisprotsesside ja kvaliteedi hindamise eest. Õigusnormidele vastavuse eest vastutava isiku kvalifikatsiooninõuded ei tohiks piirata kutsekvalifikatsiooni alaseid riiklikke õigusnorme, eriti eritellimusena tehtavate seadmete tootjate puhul, kelle osas sellised nõuded võidakse tagada erinevate riiklike haridus- ja kutseõppesüsteemide kaudu. |
| --- | --- |

(22)

Tuleks tagada, et tootja organisatsioonis jälgiks ja kontrolliks in vitro diagnostikameditsiiniseadmete tootmist isik, kelle kvalifikatsioon vastab vähemalt miinimumnõuetele.
  Peale õigusnormidele vastavuse võiks nimetatud isik vastutada ka vastavuse eest muudes valdkondades, näiteks tootmisprotsesside ja kvaliteedi hindamise eest. Õigusnormidele vastavuse eest vastutava isiku kvalifikatsiooninõuded ei tohiks piirata kutsekvalifikatsiooni alaseid riiklikke õigusnorme, eriti eritellimusena tehtavate seadmete tootjate puhul, kelle osas sellised nõuded võidakse tagada erinevate riiklike haridus- ja kutseõppesüsteemide kaudu.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25 a) | Kindlustamaks, et defektse in vitro diagnostikameditsiiniseadme tõttu kannatanud patsientidele hüvitatakse kõik kahjud ja seonduv ravi ning et kahjuriski ja tootja maksevõimetuse riski ei jäeta defektse in vitro diagnostikameditsiiniseadme läbi kannatanud patsiendi kanda, peaksid tootjad olema kohustatud sõlmima piisava miinimumkattega vastutuskindlustuslepingu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25 a)

Kindlustamaks, et defektse in vitro diagnostikameditsiiniseadme tõttu kannatanud patsientidele hüvitatakse kõik kahjud ja seonduv ravi ning et kahjuriski ja tootja maksevõimetuse riski ei jäeta defektse in vitro diagnostikameditsiiniseadme läbi kannatanud patsiendi kanda, peaksid tootjad olema kohustatud sõlmima piisava miinimumkattega vastutuskindlustuslepingu.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | In vitro diagnostikameditsiiniseadmetel peab üldiselt olema CE-märgis, mis näitab nende vastavust käesolevale määrusele, mis võimaldab nende vaba liikumist ja sihtotstarbelist kasutuselevõttu liidus. Liikmesriigid ei tohiks luua tõkkeid nende turulelaskmisele või kasutusele võtmisele põhjustel, mis on seotud käesolevas määruses sätestatud nõuetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

In vitro diagnostikameditsiiniseadmetel peab üldiselt olema CE-märgis, mis näitab nende vastavust käesolevale määrusele, mis võimaldab nende vaba liikumist ja sihtotstarbelist kasutuselevõttu liidus. Liikmesriigid ei tohiks luua tõkkeid nende turulelaskmisele või kasutusele võtmisele põhjustel, mis on seotud käesolevas määruses sätestatud nõuetega.

| (26) | In vitro diagnostikameditsiiniseadmetel peab üldiselt olema CE-märgis, mis näitab nende vastavust käesolevale määrusele, mis võimaldab nende vaba liikumist ja sihtotstarbelist kasutuselevõttu liidus. Liikmesriigid ei tohiks luua tõkkeid nende turulelaskmisele või kasutusele võtmisele põhjustel, mis on seotud käesolevas määruses sätestatud nõuetega.
  Liikmesriigid peaksid siiski saama otsustada, kas piirata mingit kindlat liiki in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kasutust aspektides, mis ei ole käesoleva määrusega kaetud. |
| --- | --- |

(26)

In vitro diagnostikameditsiiniseadmetel peab üldiselt olema CE-märgis, mis näitab nende vastavust käesolevale määrusele, mis võimaldab nende vaba liikumist ja sihtotstarbelist kasutuselevõttu liidus. Liikmesriigid ei tohiks luua tõkkeid nende turulelaskmisele või kasutusele võtmisele põhjustel, mis on seotud käesolevas määruses sätestatud nõuetega.
  Liikmesriigid peaksid siiski saama otsustada, kas piirata mingit kindlat liiki in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kasutust aspektides, mis ei ole käesoleva määrusega kaetud.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | In vitro diagnostikameditsiiniseadmete jälgitavus rahvusvahelistel suunistel põhineva kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi abil peaks parandama in vitro diagnostikameditsiiniseadmete turustamisjärgse ohutuse tulemuslikkust, sest vahejuhtumitest teatamine paraneb, valdkonna ohutuse parandamiseks võetakse meetmed ja pädevate asutuste tehtav järelevalve on parem. See peaks aitama ka vähendada meditsiinilisi vigu ja võidelda seadmete võltsimise vastu. Kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi kasutamine peaks ka parandama
  haiglate
  hankepoliitikat ja laovarude haldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

In vitro diagnostikameditsiiniseadmete jälgitavus rahvusvahelistel suunistel põhineva kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi abil peaks parandama in vitro diagnostikameditsiiniseadmete turustamisjärgse ohutuse tulemuslikkust, sest vahejuhtumitest teatamine paraneb, valdkonna ohutuse parandamiseks võetakse meetmed ja pädevate asutuste tehtav järelevalve on parem. See peaks aitama ka vähendada meditsiinilisi vigu ja võidelda seadmete võltsimise vastu. Kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi kasutamine peaks ka parandama
  haiglate
  hankepoliitikat ja laovarude haldamist.

| (27) | In vitro diagnostikameditsiiniseadmete jälgitavus rahvusvahelistel suunistel põhineva kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi abil peaks parandama in vitro diagnostikameditsiiniseadmete turustamisjärgse ohutuse tulemuslikkust, sest vahejuhtumitest teatamine paraneb, valdkonna ohutuse parandamiseks võetakse meetmed ja pädevate asutuste tehtav järelevalve on parem. See peaks aitama ka vähendada meditsiinilisi vigu ja võidelda seadmete võltsimise vastu. Kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi kasutamine peaks ka parandama hankepoliitikat ja
  jäätmete kõrvaldamist, samuti haiglate, hulgimüüjate ja apteekide
  laovarude haldamist
  ning võimalusel sobituma nende juba toimivate autentimissüsteemidega
  . |
| --- | --- |

(27)

In vitro diagnostikameditsiiniseadmete jälgitavus rahvusvahelistel suunistel põhineva kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi abil peaks parandama in vitro diagnostikameditsiiniseadmete turustamisjärgse ohutuse tulemuslikkust, sest vahejuhtumitest teatamine paraneb, valdkonna ohutuse parandamiseks võetakse meetmed ja pädevate asutuste tehtav järelevalve on parem. See peaks aitama ka vähendada meditsiinilisi vigu ja võidelda seadmete võltsimise vastu. Kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi kasutamine peaks ka parandama hankepoliitikat ja
  jäätmete kõrvaldamist, samuti haiglate, hulgimüüjate ja apteekide
  laovarude haldamist
  ning võimalusel sobituma nende juba toimivate autentimissüsteemidega
  .

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Läbipaistvus ja
  parem teave
  on olulised, et anda patsientidele ja tervishoiuspetsialistidele suurem otsustusõigus ning võimaldada neil teha teadlikke otsuseid, luua kindel alus regulatiivsete otsuste tegemiseks ja suurendada usaldust õigussüsteemi vastu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Läbipaistvus ja
  parem teave
  on olulised, et anda patsientidele ja tervishoiuspetsialistidele suurem otsustusõigus ning võimaldada neil teha teadlikke otsuseid, luua kindel alus regulatiivsete otsuste tegemiseks ja suurendada usaldust õigussüsteemi vastu.

| (28) | Läbipaistvus ja
  nõuetekohane juurdepääs teabele, mis
  on
  ettenähtud kasutaja jaoks sobivalt esitatud, on
  olulised, et anda patsientidele ja tervishoiuspetsialistidele
  ning kõigile asjaomastele isikutele
  suurem otsustusõigus ning võimaldada neil teha teadlikke otsuseid, luua kindel alus regulatiivsete otsuste tegemiseks ja suurendada usaldust õigussüsteemi vastu. |
| --- | --- |

(28)

Läbipaistvus ja
  nõuetekohane juurdepääs teabele, mis
  on
  ettenähtud kasutaja jaoks sobivalt esitatud, on
  olulised, et anda patsientidele ja tervishoiuspetsialistidele
  ning kõigile asjaomastele isikutele
  suurem otsustusõigus ning võimaldada neil teha teadlikke otsuseid, luua kindel alus regulatiivsete otsuste tegemiseks ja suurendada usaldust õigussüsteemi vastu.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Üks põhiaspekte on keskse andmebaasi loomine, mis peaks integreerima erinevad elektroonilised süsteemid, ning kordumatu identifitseerimistunnus oleks selle lahutamatu osa, et võrrelda ja töödelda andmeid turul olevate in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja asjaomaste ettevõtjate, sertifikaatide, sekkuvate kliinilise toimivuse uuringute ja muid kliinilise toimivuse uuringuid, millega kaasnevad uuringus osalejate jaoks riskid, järelevalve ja turujärelevalve kohta. Andmebaasi eesmärk on parandada üldist läbipaistvust, lihtsustada teabevoogusid ettevõtjate, teavitatud asutuste või sponsorite ja liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide endi ja komisjoni vahel ning muuta need teabevood sujuvamaks, et vältida mitmekordseid teatamisnõudeid ja parandada kooskõlastamist liikmesriikide vahel. Siseturu piires saab seda tulemuslikult tagada vaid liidu tasandil ning komisjon peaks seepärast edasi arendama ja haldama Euroopa meditsiiniseadmete andmepanka (Eudamed), arendades edasi andmepanka, mis on loodud komisjoni 19. aprilli 2010. aasta otsusega 2010/227/EL Euroopa meditsiiniseadmete andmepanga (Eudamed) kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Üks põhiaspekte on keskse andmebaasi loomine, mis peaks integreerima erinevad elektroonilised süsteemid, ning kordumatu identifitseerimistunnus oleks selle lahutamatu osa, et võrrelda ja töödelda andmeid turul olevate in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja asjaomaste ettevõtjate, sertifikaatide, sekkuvate kliinilise toimivuse uuringute ja muid kliinilise toimivuse uuringuid, millega kaasnevad uuringus osalejate jaoks riskid, järelevalve ja turujärelevalve kohta. Andmebaasi eesmärk on parandada üldist läbipaistvust, lihtsustada teabevoogusid ettevõtjate, teavitatud asutuste või sponsorite ja liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide endi ja komisjoni vahel ning muuta need teabevood sujuvamaks, et vältida mitmekordseid teatamisnõudeid ja parandada kooskõlastamist liikmesriikide vahel. Siseturu piires saab seda tulemuslikult tagada vaid liidu tasandil ning komisjon peaks seepärast edasi arendama ja haldama Euroopa meditsiiniseadmete andmepanka (Eudamed), arendades edasi andmepanka, mis on loodud komisjoni 19. aprilli 2010. aasta otsusega 2010/227/EL Euroopa meditsiiniseadmete andmepanga (Eudamed) kohta.

| (29) | Üks põhiaspekte on keskse andmebaasi loomine, mis peaks integreerima erinevad elektroonilised süsteemid, ning kordumatu identifitseerimistunnus oleks selle lahutamatu osa, et võrrelda ja töödelda andmeid turul olevate in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja asjaomaste ettevõtjate, sertifikaatide, sekkuvate kliinilise toimivuse uuringute ja muid kliinilise toimivuse uuringuid, millega kaasnevad uuringus osalejate jaoks riskid, järelevalve ja turujärelevalve kohta. Andmebaasi eesmärk on parandada üldist läbipaistvust, muutes
  teabe üldsusele ja tervishoiutöötajatele paremini kättesaadavaks
  , lihtsustada teabevoogusid ettevõtjate, teavitatud asutuste või sponsorite ja liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide endi ja komisjoni vahel ning muuta need teabevood sujuvamaks, et vältida mitmekordseid teatamisnõudeid ja parandada kooskõlastamist liikmesriikide vahel. Siseturu piires saab seda tulemuslikult tagada vaid liidu tasandil ning komisjon peaks seepärast edasi arendama ja haldama Euroopa meditsiiniseadmete andmepanka (Eudamed), arendades edasi andmepanka, mis on loodud komisjoni 19. aprilli 2010. aasta otsusega 2010/227/EL Euroopa meditsiiniseadmete andmepanga (Eudamed) kohta. |
| --- | --- |

(29)

Üks põhiaspekte on keskse andmebaasi loomine, mis peaks integreerima erinevad elektroonilised süsteemid, ning kordumatu identifitseerimistunnus oleks selle lahutamatu osa, et võrrelda ja töödelda andmeid turul olevate in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja asjaomaste ettevõtjate, sertifikaatide, sekkuvate kliinilise toimivuse uuringute ja muid kliinilise toimivuse uuringuid, millega kaasnevad uuringus osalejate jaoks riskid, järelevalve ja turujärelevalve kohta. Andmebaasi eesmärk on parandada üldist läbipaistvust, muutes
  teabe üldsusele ja tervishoiutöötajatele paremini kättesaadavaks
  , lihtsustada teabevoogusid ettevõtjate, teavitatud asutuste või sponsorite ja liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide endi ja komisjoni vahel ning muuta need teabevood sujuvamaks, et vältida mitmekordseid teatamisnõudeid ja parandada kooskõlastamist liikmesriikide vahel. Siseturu piires saab seda tulemuslikult tagada vaid liidu tasandil ning komisjon peaks seepärast edasi arendama ja haldama Euroopa meditsiiniseadmete andmepanka (Eudamed), arendades edasi andmepanka, mis on loodud komisjoni 19. aprilli 2010. aasta otsusega 2010/227/EL Euroopa meditsiiniseadmete andmepanga (Eudamed) kohta.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Turulolevaid seadmeid, asjaomaseid ettevõtjaid ja sertifikaate käsitlevad
  Eudamedi elektroonilised süsteemid peaksid
  tegema üldsuse jaoks võimalikuks
  olla asjakohaselt informeeritud liidu turul olevatest seadmetest. Kliinilise toimivuse uuringute elektrooniline süsteem peaks olema liikmesriikide koostöö vahend, mis võimaldab sponsoritel esitada vabatahtlikul alusel üheainsa taotluse mitme liikmesriigi jaoks ning kõnealusel juhul teatada tõsistest kõrvalnähtudest. Järelevalve elektrooniline süsteem peaks võimaldama tootjatel teatada tõsistest vahejuhtumitest ja muudest teatamisele kuuluvatest juhtumitest ning toetama nende hindamist riiklikes pädevates asutustes. Turujärelevalve elektrooniline süsteem peaks olema pädevate asutuste omavahelise teabevahetuse vahend. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Turulolevaid seadmeid, asjaomaseid ettevõtjaid ja sertifikaate käsitlevad
  Eudamedi elektroonilised süsteemid peaksid
  tegema üldsuse jaoks võimalikuks
  olla asjakohaselt informeeritud liidu turul olevatest seadmetest. Kliinilise toimivuse uuringute elektrooniline süsteem peaks olema liikmesriikide koostöö vahend, mis võimaldab sponsoritel esitada vabatahtlikul alusel üheainsa taotluse mitme liikmesriigi jaoks ning kõnealusel juhul teatada tõsistest kõrvalnähtudest. Järelevalve elektrooniline süsteem peaks võimaldama tootjatel teatada tõsistest vahejuhtumitest ja muudest teatamisele kuuluvatest juhtumitest ning toetama nende hindamist riiklikes pädevates asutustes. Turujärelevalve elektrooniline süsteem peaks olema pädevate asutuste omavahelise teabevahetuse vahend.

| (30) | Eudamedi elektroonilised süsteemid peaksid
  võimaldama üldsusel ja tervishoiutöötajatel
  olla asjakohaselt informeeritud liidu turul olevatest seadmetest.
  Ülimalt tähtis on üldsuse ja tervishoiutöötajate küllaldane juurdepääs neile Eudamedi elektrooniliste süsteemide osadele, mis annavad peamist teavet rahvatervist ja turvalisust ohustada võivate in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta. Piiratud juurdepääsu korral peaks olema võimalik põhjendatud taotluse alusel saada juurdepääs olemasolevale teabele in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta, välja arvatud juhul, kui juurdepääsupiirang on põhjendatud konfidentsiaalsusega.
  Kliinilise toimivuse uuringute elektrooniline süsteem peaks olema liikmesriikide koostöö vahend, mis võimaldab sponsoritel esitada vabatahtlikul alusel üheainsa taotluse mitme liikmesriigi jaoks ning kõnealusel juhul teatada tõsistest kõrvalnähtudest. Järelevalve elektrooniline süsteem peaks võimaldama tootjatel teatada tõsistest vahejuhtumitest ja muudest teatamisele kuuluvatest juhtumitest ning toetama nende hindamist riiklikes pädevates asutustes. Turujärelevalve elektrooniline süsteem peaks olema pädevate asutuste omavahelise teabevahetuse vahend.
  Regulaarsed tähelepanekud ja turujärelevalve alane teave tuleks teha tervishoiutöötajatele ja üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(30)

Eudamedi elektroonilised süsteemid peaksid
  võimaldama üldsusel ja tervishoiutöötajatel
  olla asjakohaselt informeeritud liidu turul olevatest seadmetest.
  Ülimalt tähtis on üldsuse ja tervishoiutöötajate küllaldane juurdepääs neile Eudamedi elektrooniliste süsteemide osadele, mis annavad peamist teavet rahvatervist ja turvalisust ohustada võivate in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta. Piiratud juurdepääsu korral peaks olema võimalik põhjendatud taotluse alusel saada juurdepääs olemasolevale teabele in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta, välja arvatud juhul, kui juurdepääsupiirang on põhjendatud konfidentsiaalsusega.
  Kliinilise toimivuse uuringute elektrooniline süsteem peaks olema liikmesriikide koostöö vahend, mis võimaldab sponsoritel esitada vabatahtlikul alusel üheainsa taotluse mitme liikmesriigi jaoks ning kõnealusel juhul teatada tõsistest kõrvalnähtudest. Järelevalve elektrooniline süsteem peaks võimaldama tootjatel teatada tõsistest vahejuhtumitest ja muudest teatamisele kuuluvatest juhtumitest ning toetama nende hindamist riiklikes pädevates asutustes. Turujärelevalve elektrooniline süsteem peaks olema pädevate asutuste omavahelise teabevahetuse vahend.
  Regulaarsed tähelepanekud ja turujärelevalve alane teave tuleks teha tervishoiutöötajatele ja üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (32) | Kõrge riskiteguriga in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul peaksid tootjad
  koondama
  seadme
  peamised
  ohutuse ja toimivuse
  aspektid
  ning kliinilise hindamise
  tulemused ühte dokumenti, mis
  peaks olema üldsusele kättesaadav. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32)

Kõrge riskiteguriga in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul peaksid tootjad
  koondama
  seadme
  peamised
  ohutuse ja toimivuse
  aspektid
  ning kliinilise hindamise
  tulemused ühte dokumenti, mis
  peaks olema üldsusele kättesaadav.

| (32) | Kõrge riskiteguriga in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul peaksid tootjad
  läbipaistvuse suurendamiseks koostama aruande
  seadme
  peamiste
  ohutuse ja toimivuse
  aspektide
  ning kliinilise hindamise
  tulemuste kohta. Ohutuse ja toimivuse aruande kokkuvõte
  peaks olema
  Eudamedi kaudu
  üldsusele kättesaadav. |
| --- | --- |

(32)

Kõrge riskiteguriga in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul peaksid tootjad
  läbipaistvuse suurendamiseks koostama aruande
  seadme
  peamiste
  ohutuse ja toimivuse
  aspektide
  ning kliinilise hindamise
  tulemuste kohta. Ohutuse ja toimivuse aruande kokkuvõte
  peaks olema
  Eudamedi kaudu
  üldsusele kättesaadav.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (32 a) | Vastavalt Euroopa Ravimiameti poliitikale dokumentide kättesaadavuse kohta avaldab amet meditsiinitoodete müügiloa saamise taotluse osana esitatud dokumente (sealhulgas kliiniliste uuringute aruandeid) taotluse alusel ja pärast seda, kui kõnealuse tootega seotud otsustamisprotsess on lõpule viidud. Kõrgendatud riskitasemega in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul, eriti kui nad ei vaja turustamiseelset heakskiitu, tuleb vastavaid läbipaistvuse ja dokumentide kättesaadavuse nõudeid järgida ja tugevdada. Kui seadme vastavus kohaldatavatele nõuetele on vastavushindamismenetluse käigus tõestatud, ei tuleks kliinilise toimivuse uuringutes sisalduvaid andmeid käesoleva määruse mõistes üldjuhul lugeda tundlikuks ärialaseks teabeks. See ei tohiks piirata intellektuaalomandi õigusi, mis puudutavad tootja läbi viidud kliinilise toimivuse uuringute käigus saadud andmete kasutamist teiste tootjate poolt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32 a)

Vastavalt Euroopa Ravimiameti poliitikale dokumentide kättesaadavuse kohta avaldab amet meditsiinitoodete müügiloa saamise taotluse osana esitatud dokumente (sealhulgas kliiniliste uuringute aruandeid) taotluse alusel ja pärast seda, kui kõnealuse tootega seotud otsustamisprotsess on lõpule viidud. Kõrgendatud riskitasemega in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul, eriti kui nad ei vaja turustamiseelset heakskiitu, tuleb vastavaid läbipaistvuse ja dokumentide kättesaadavuse nõudeid järgida ja tugevdada. Kui seadme vastavus kohaldatavatele nõuetele on vastavushindamismenetluse käigus tõestatud, ei tuleks kliinilise toimivuse uuringutes sisalduvaid andmeid käesoleva määruse mõistes üldjuhul lugeda tundlikuks ärialaseks teabeks. See ei tohiks piirata intellektuaalomandi õigusi, mis puudutavad tootja läbi viidud kliinilise toimivuse uuringute käigus saadud andmete kasutamist teiste tootjate poolt.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Teavitatud asutuste nõuetekohane toimimine on määrava tähtsusega, et tagada tervise ja ohutuse kaitse kõrge tase ja kodanike usaldus süsteemi vastu. Üksikasjalike ja rangete kriteeriumide kohast teavitatud asutuste määramist ja järelevalvet
  liikmesriikides
  tuleks seepärast liidu tasandil kontrollida. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Teavitatud asutuste nõuetekohane toimimine on määrava tähtsusega, et tagada tervise ja ohutuse kaitse kõrge tase ja kodanike usaldus süsteemi vastu. Üksikasjalike ja rangete kriteeriumide kohast teavitatud asutuste määramist ja järelevalvet
  liikmesriikides
  tuleks seepärast liidu tasandil kontrollida.

| (33) | Teavitatud asutuste nõuetekohane toimimine on määrava tähtsusega, et tagada tervise ja ohutuse kaitse kõrge tase ja kodanike usaldus süsteemi vastu. Üksikasjalike ja rangete kriteeriumide kohast teavitatud asutuste määramist ja järelevalvet
  liikmesriikide ja vajaduse korral Euroopa Ravimiameti poolt
  tuleks seepärast liidu tasandil kontrollida. |
| --- | --- |

(33)

Teavitatud asutuste nõuetekohane toimimine on määrava tähtsusega, et tagada tervise ja ohutuse kaitse kõrge tase ja kodanike usaldus süsteemi vastu. Üksikasjalike ja rangete kriteeriumide kohast teavitatud asutuste määramist ja järelevalvet
  liikmesriikide ja vajaduse korral Euroopa Ravimiameti poolt
  tuleks seepärast liidu tasandil kontrollida.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (35) | Kõrge riskiteguriga in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul tuleks varases etapis teavitada ametiasutusi seadmetest, mille suhtes kehtib vastavushindamise nõue, ja anda neile õigus teaduslikult usaldusväärsetel põhjustel täpselt uurida teavitatud asutuste tehtud eelhindamist, eelkõige mis puudutab seadmeid, mille kohta puuduvad ühised tehnilised kirjeldused, seadmeid, mis on uudsed ja mille puhul kasutatakse uudset tehnoloogiat, seadmeid, mis kuuluvad sagedamate raskete vahejuhtumitega seadmete kategooriasse, või seadmeid, mille puhul on tehtud kindlaks märkimisväärsed lahknevused teavitatud asutuste tehtud vastavushindamistes olulises osas sarnaste seadmete puhul. Käesolevas määruses ettenähtud protsess ei takista tootjat teatamast pädevale asutusele vabatahtlikult oma kavatsusest esitada kõrge riskiteguriga in vitro diagnostikameditsiiniseadme vastavushindamise taotlus enne selle taotluse esitamist teavitatud asutusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35)

Kõrge riskiteguriga in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul tuleks varases etapis teavitada ametiasutusi seadmetest, mille suhtes kehtib vastavushindamise nõue, ja anda neile õigus teaduslikult usaldusväärsetel põhjustel täpselt uurida teavitatud asutuste tehtud eelhindamist, eelkõige mis puudutab seadmeid, mille kohta puuduvad ühised tehnilised kirjeldused, seadmeid, mis on uudsed ja mille puhul kasutatakse uudset tehnoloogiat, seadmeid, mis kuuluvad sagedamate raskete vahejuhtumitega seadmete kategooriasse, või seadmeid, mille puhul on tehtud kindlaks märkimisväärsed lahknevused teavitatud asutuste tehtud vastavushindamistes olulises osas sarnaste seadmete puhul. Käesolevas määruses ettenähtud protsess ei takista tootjat teatamast pädevale asutusele vabatahtlikult oma kavatsusest esitada kõrge riskiteguriga in vitro diagnostikameditsiiniseadme vastavushindamise taotlus enne selle taotluse esitamist teavitatud asutusele.

välja jäetud

Muudatusettepanek 262

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (40 a) | Teavitatud asutuste, teavitatud eriasutuste ja meditsiiniseadmete koordineerimisrühma kliinilised ja tootealased eriteadmised peaksid sobima in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kirjeldamiseks. Kliinilistel ekspertidel peaksid olema eriteadmised in vitro diagnostika tulemuste tõlgendamise, metroloogia ja hea laboritava valdkonnas. Kliinilistel ekspertidel ja tootespetsialistidel peaksid olema eriteadmised sellistes valdkondades nagu viroloogia, hematoloogia, kliinilised analüüsid ja geneetika. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40 a)

Teavitatud asutuste, teavitatud eriasutuste ja meditsiiniseadmete koordineerimisrühma kliinilised ja tootealased eriteadmised peaksid sobima in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kirjeldamiseks. Kliinilistel ekspertidel peaksid olema eriteadmised in vitro diagnostika tulemuste tõlgendamise, metroloogia ja hea laboritava valdkonnas. Kliinilistel ekspertidel ja tootespetsialistidel peaksid olema eriteadmised sellistes valdkondades nagu viroloogia, hematoloogia, kliinilised analüüsid ja geneetika.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 43 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 43 a. | Maailma Arstide Liidu (WMA) Helsingi deklaratsiooni

   (3)

  artiklis 15 öeldakse, et enne uuringute alustamist tuleb uuringuprotokoll esitada teaduseetika komiteele läbivaatamiseks, kommenteerimiseks, suuniste esitamiseks ja heakskiitmiseks. Sekkuvad kliinilise toimivuse uuringud ja muud kliinilise toimivuse uuringud, millega kaasnevad ohud uuringutes osalejatele, peaksid olema lubatud ainult pärast seda, kui eetikakomitee on neid hinnanud ja need heaks kiitnud. Aruannet esitav liikmesriik ja teised asjaomased liikmesriigid peavad oma tegevust korraldama nii, et asjaomasele pädevale asutusele esitataks eetikakomitee heakskiit kliinilise toimivuse uuringute protokollile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

43 a.

Maailma Arstide Liidu (WMA) Helsingi deklaratsiooni

   (3)

  artiklis 15 öeldakse, et enne uuringute alustamist tuleb uuringuprotokoll esitada teaduseetika komiteele läbivaatamiseks, kommenteerimiseks, suuniste esitamiseks ja heakskiitmiseks. Sekkuvad kliinilise toimivuse uuringud ja muud kliinilise toimivuse uuringud, millega kaasnevad ohud uuringutes osalejatele, peaksid olema lubatud ainult pärast seda, kui eetikakomitee on neid hinnanud ja need heaks kiitnud. Aruannet esitav liikmesriik ja teised asjaomased liikmesriigid peavad oma tegevust korraldama nii, et asjaomasele pädevale asutusele esitataks eetikakomitee heakskiit kliinilise toimivuse uuringute protokollile.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 44 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (44 a) | Läbipaistvuse huvides peaksid sponsorid käesolevas määruses näidatud tähtaja jooksul esitama kliinilise toimivuse uuringute tulemused koos tavalugejale mõistetava kokkuvõttega. Komisjonile tuleks anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte nn tavalugeja kokkuvõtte koostamise ja kliinilise toimivuse uuringute aruande teatavakstegemise kohta. Komisjon peaks esitama suunised kõigi kliinilise toimivuse uuringute töötlemata andmete haldamiseks ja jagamise hõlbustamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(44 a)

Läbipaistvuse huvides peaksid sponsorid käesolevas määruses näidatud tähtaja jooksul esitama kliinilise toimivuse uuringute tulemused koos tavalugejale mõistetava kokkuvõttega. Komisjonile tuleks anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte nn tavalugeja kokkuvõtte koostamise ja kliinilise toimivuse uuringute aruande teatavakstegemise kohta. Komisjon peaks esitama suunised kõigi kliinilise toimivuse uuringute töötlemata andmete haldamiseks ja jagamise hõlbustamiseks.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 45

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (45) | Sponsoritele, kes rahastavad sekkuvaid kliinilise toimivuse uuringuid ja muid kliinilise toimivuse uuringuid, millega kaasnevad ohud uuringutes osalejatele, tuleks halduskoormuse vähendamiseks anda võimalus esitada üksainus taotlus. Selleks et võimaldada ressursside jagamist ja tagada kooskõla tervise ja ohutusaspektide hindamisega, mis on seotud toimivuse suhtes hinnatava seadme ja mitmes liikmesriigis tehtava kliinilise toimivuse uuringu teadusliku vormiga, peaks üksainus taotlus lihtsustama liikmesriikide vahelist koordineerimist koordineeriva liikmesriigi juhendamisel.
  Koordineeritud hindamine ei tohiks hõlmata kliinilise toimivuse uuringu olemuselt riiklike, kohalike ja eetiliste aspektide hindamist, sealhulgas teadvat nõusolekut.
  Igale liikmesriigile peaks jääma lõplik vastutus selle otsustamisel, kas kliinilise toimivuse uuringut tohib tema territooriumil teha. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(45)

Sponsoritele, kes rahastavad sekkuvaid kliinilise toimivuse uuringuid ja muid kliinilise toimivuse uuringuid, millega kaasnevad ohud uuringutes osalejatele, tuleks halduskoormuse vähendamiseks anda võimalus esitada üksainus taotlus. Selleks et võimaldada ressursside jagamist ja tagada kooskõla tervise ja ohutusaspektide hindamisega, mis on seotud toimivuse suhtes hinnatava seadme ja mitmes liikmesriigis tehtava kliinilise toimivuse uuringu teadusliku vormiga, peaks üksainus taotlus lihtsustama liikmesriikide vahelist koordineerimist koordineeriva liikmesriigi juhendamisel.
  Koordineeritud hindamine ei tohiks hõlmata kliinilise toimivuse uuringu olemuselt riiklike, kohalike ja eetiliste aspektide hindamist, sealhulgas teadvat nõusolekut.
  Igale liikmesriigile peaks jääma lõplik vastutus selle otsustamisel, kas kliinilise toimivuse uuringut tohib tema territooriumil teha.

| (45) | Sponsoritele, kes rahastavad sekkuvaid kliinilise toimivuse uuringuid ja muid kliinilise toimivuse uuringuid, millega kaasnevad ohud uuringutes osalejatele, tuleks halduskoormuse vähendamiseks anda võimalus esitada üksainus taotlus. Selleks et võimaldada ressursside jagamist ja tagada kooskõla tervise ja ohutusaspektide hindamisega, mis on seotud toimivuse suhtes hinnatava seadme ja mitmes liikmesriigis tehtava kliinilise toimivuse uuringu teadusliku vormiga, peaks üksainus taotlus lihtsustama liikmesriikide vahelist koordineerimist koordineeriva liikmesriigi juhendamisel. Igale liikmesriigile peaks jääma lõplik vastutus selle otsustamisel, kas kliinilise toimivuse uuringut tohib tema territooriumil teha. |
| --- | --- |

(45)

Sponsoritele, kes rahastavad sekkuvaid kliinilise toimivuse uuringuid ja muid kliinilise toimivuse uuringuid, millega kaasnevad ohud uuringutes osalejatele, tuleks halduskoormuse vähendamiseks anda võimalus esitada üksainus taotlus. Selleks et võimaldada ressursside jagamist ja tagada kooskõla tervise ja ohutusaspektide hindamisega, mis on seotud toimivuse suhtes hinnatava seadme ja mitmes liikmesriigis tehtava kliinilise toimivuse uuringu teadusliku vormiga, peaks üksainus taotlus lihtsustama liikmesriikide vahelist koordineerimist koordineeriva liikmesriigi juhendamisel. Igale liikmesriigile peaks jääma lõplik vastutus selle otsustamisel, kas kliinilise toimivuse uuringut tohib tema territooriumil teha.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 45 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (45 a) | Seoses isikutega, kes ei saa anda teadvat nõusolekut (nt lapsed ja teovõimetud isikud) tuleks kehtestada sama ranged eeskirjad, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/20/EÜ

   (4)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(45 a)

Seoses isikutega, kes ei saa anda teadvat nõusolekut (nt lapsed ja teovõimetud isikud) tuleks kehtestada sama ranged eeskirjad, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/20/EÜ

   (4)

  .

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 48

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (48) | Selleks et turul olevate seadmete osas tervist ja ohutust paremini kaitsta, tuleks in vitro diagnostikameditsiiniseadmete järelevalvesüsteem muuta tõhusamaks, luues tõsistest vahejuhtumistest teatamiseks ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete jaoks liidu tasandil keskse portaali. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(48)

Selleks et turul olevate seadmete osas tervist ja ohutust paremini kaitsta, tuleks in vitro diagnostikameditsiiniseadmete järelevalvesüsteem muuta tõhusamaks, luues tõsistest vahejuhtumistest teatamiseks ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete jaoks liidu tasandil keskse portaali.

| (48) | Selleks et turul olevate seadmete osas tervist ja ohutust paremini kaitsta, tuleks in vitro diagnostikameditsiiniseadmete järelevalvesüsteem muuta tõhusamaks, luues tõsistest vahejuhtumistest teatamiseks ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud
  liidusiseste ja -väliste
  meetmete jaoks liidu tasandil keskse portaali. |
| --- | --- |

(48)

Selleks et turul olevate seadmete osas tervist ja ohutust paremini kaitsta, tuleks in vitro diagnostikameditsiiniseadmete järelevalvesüsteem muuta tõhusamaks, luues tõsistest vahejuhtumistest teatamiseks ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud
  liidusiseste ja -väliste
  meetmete jaoks liidu tasandil keskse portaali.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 49

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (49) | Tervishoiuspetsialistidel ja patsientidel peaks olema õigus teatada
  oodatavatest tõsistest
  vahejuhtumitest riiklikul tasandil, kasutades selleks ühtlustatud vorme. Riiklikud pädevad asutused peaksid teavitama tootjaid ja
  jagama teavet teiste samasuguste asutustega
  ,
  kui nad kinnitavad tõsise vahejuhtumi esinemist,
  et minimeerida kõnealuste vahejuhtumite kordumist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(49)

Tervishoiuspetsialistidel ja patsientidel peaks olema õigus teatada
  oodatavatest tõsistest
  vahejuhtumitest riiklikul tasandil, kasutades selleks ühtlustatud vorme. Riiklikud pädevad asutused peaksid teavitama tootjaid ja
  jagama teavet teiste samasuguste asutustega
  ,
  kui nad kinnitavad tõsise vahejuhtumi esinemist,
  et minimeerida kõnealuste vahejuhtumite kordumist.

| (49) | Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et tõsta tervishoiutöötajate, kasutajate ja patsientide teadlikkust sellest, kui oluline on vahejuhtumitest teada anda.
  Tervishoiuspetsialistidel
  , kasutajatel
  ja patsientidel peaks olema õigus
  ja võimalus
  teatada
  sellistest
  vahejuhtumitest riiklikul tasandil, kasutades selleks ühtlustatud vorme,
  ja vajaduse korral tuleb neile tagada anonüümsus
  .
  Kui
  riiklikud pädevad asutused
  kinnitavad vahejuhtumi esinemist,
  peaksid
  nad
  teavitama tootjaid ja
  vajaduse korral nende tütarettevõtjaid ja alltöövõtjaid ning esitama teabe Eudamedi vastava elektroonilise süsteemi kaudu
  , et minimeerida kõnealuste vahejuhtumite kordumist. |
| --- | --- |

(49)

Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et tõsta tervishoiutöötajate, kasutajate ja patsientide teadlikkust sellest, kui oluline on vahejuhtumitest teada anda.
  Tervishoiuspetsialistidel
  , kasutajatel
  ja patsientidel peaks olema õigus
  ja võimalus
  teatada
  sellistest
  vahejuhtumitest riiklikul tasandil, kasutades selleks ühtlustatud vorme,
  ja vajaduse korral tuleb neile tagada anonüümsus
  .
  Kui
  riiklikud pädevad asutused
  kinnitavad vahejuhtumi esinemist,
  peaksid
  nad
  teavitama tootjaid ja
  vajaduse korral nende tütarettevõtjaid ja alltöövõtjaid ning esitama teabe Eudamedi vastava elektroonilise süsteemi kaudu
  , et minimeerida kõnealuste vahejuhtumite kordumist.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 53

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (53) | Liikmesriik
  nõuab
  teavitatud asutuste määramise ja kontrollimise eest tasu, et tagada kõnealuste asutuste kontrollimise jätkusuutlikkus liikmesriikides ja luua teavitatud asutuste jaoks võrdsed tingimused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(53)

Liikmesriik
  nõuab
  teavitatud asutuste määramise ja kontrollimise eest tasu, et tagada kõnealuste asutuste kontrollimise jätkusuutlikkus liikmesriikides ja luua teavitatud asutuste jaoks võrdsed tingimused.

| (53) | Liikmesriik
  peaks nõudma
  teavitatud asutuste määramise ja kontrollimise eest tasu, et tagada kõnealuste asutuste kontrollimise jätkusuutlikkus liikmesriikides ja luua teavitatud asutuste jaoks võrdsed tingimused.
  Tasu peaks olema liikmesriigiti võrreldav ja selle suurus tuleks avalikustada. |
| --- | --- |

(53)

Liikmesriik
  peaks nõudma
  teavitatud asutuste määramise ja kontrollimise eest tasu, et tagada kõnealuste asutuste kontrollimise jätkusuutlikkus liikmesriikides ja luua teavitatud asutuste jaoks võrdsed tingimused.
  Tasu peaks olema liikmesriigiti võrreldav ja selle suurus tuleks avalikustada.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 54

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (54) | Kuigi käesolev määrus ei tohiks mõjutada liikmesriigi õigust võtta tasu riikliku tasandi tegevuse eest, peaksid liikmesriigid läbipaistvuse tagamiseks teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike, enne kui nad kinnitavad tasude suuruse ja struktuuri. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(54)

Kuigi käesolev määrus ei tohiks mõjutada liikmesriigi õigust võtta tasu riikliku tasandi tegevuse eest, peaksid liikmesriigid läbipaistvuse tagamiseks teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike, enne kui nad kinnitavad tasude suuruse ja struktuuri.

| (54) | Kuigi käesolev määrus ei tohiks mõjutada liikmesriigi õigust võtta tasu riikliku tasandi tegevuse eest, peaksid liikmesriigid läbipaistvuse tagamiseks teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike, enne kui nad kinnitavad tasude
  võrreldava
  suuruse ja struktuuri. |
| --- | --- |

(54)

Kuigi käesolev määrus ei tohiks mõjutada liikmesriigi õigust võtta tasu riikliku tasandi tegevuse eest, peaksid liikmesriigid läbipaistvuse tagamiseks teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike, enne kui nad kinnitavad tasude
  võrreldava
  suuruse ja struktuuri.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 54 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (54 a) | Liikmesriigid peaksid võtma vastu sätted teavitatud asutuste standardtasude kohta, mis peaksid olema liikmesriigiti võrreldavad. Komisjon peaks andma suunised kõnealuste tasude võrreldavuse hõlbustamiseks. Liikmesriigid peaksid esitama oma standardtasude nimekirja komisjonile ja tagama, et nende territooriumil registreeritud teavitatud asutused teevad standardtasude nimekirja vastavushindamistoimingute kohta üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(54 a)

Liikmesriigid peaksid võtma vastu sätted teavitatud asutuste standardtasude kohta, mis peaksid olema liikmesriigiti võrreldavad. Komisjon peaks andma suunised kõnealuste tasude võrreldavuse hõlbustamiseks. Liikmesriigid peaksid esitama oma standardtasude nimekirja komisjonile ja tagama, et nende territooriumil registreeritud teavitatud asutused teevad standardtasude nimekirja vastavushindamistoimingute kohta üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 55

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (55) | Määruse (EL) [viide tulevasele määrusele meditsiiniseadmete kohta] (meditsiiniseadmete kohta) artiklis 78 määratletud tingimustel ja viisil tuleks luua
  eksperdikomitee ehk
  meditsiiniseadmete koordineerimisrühm, mille moodustavad liikmed, kelle liikmesriigid on määranud nende rolli või kogemuse alusel meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas, et täita temale käesoleva määruse ja määrusega (EL) [viide tulevasele määrusele meditsiiniseadmete kohta] (meditsiiniseadmete kohta) antud ülesandeid, milleks on komisjoni nõustamine ning komisjoni ja liikmesriikide abistamine käesoleva määruse ühtlase rakendamise tagamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(55)

Määruse (EL) [viide tulevasele määrusele meditsiiniseadmete kohta] (meditsiiniseadmete kohta) artiklis 78 määratletud tingimustel ja viisil tuleks luua
  eksperdikomitee ehk
  meditsiiniseadmete koordineerimisrühm, mille moodustavad liikmed, kelle liikmesriigid on määranud nende rolli või kogemuse alusel meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas, et täita temale käesoleva määruse ja määrusega (EL) [viide tulevasele määrusele meditsiiniseadmete kohta] (meditsiiniseadmete kohta) antud ülesandeid, milleks on komisjoni nõustamine ning komisjoni ja liikmesriikide abistamine käesoleva määruse ühtlase rakendamise tagamisel.

| (55) | Määruse (EL) [viide tulevasele määrusele meditsiiniseadmete kohta] (meditsiiniseadmete kohta) artiklis 78 määratletud tingimustel ja viisil tuleks luua meditsiiniseadmete koordineerimisrühm, mille moodustavad liikmed, kelle liikmesriigid on määranud nende rolli või kogemuse alusel meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas, et täita temale käesoleva määruse ja määrusega (EL) [viide tulevasele määrusele meditsiiniseadmete kohta] (meditsiiniseadmete kohta) antud ülesandeid, milleks on komisjoni nõustamine ning komisjoni ja liikmesriikide abistamine käesoleva määruse ühtlase rakendamise tagamisel.
  Enne oma ülesannete täitmist peaksid meditsiiniseadmete koordineerimisrühma liikmed avaldama kohustuste deklaratsiooni ja huvide deklaratsiooni, milles tunnistavad selliste huvide puudumist, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks, või selliste otseste või kaudsete huvide olemasolu, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks. Kõnealuseid deklaratsioone peaks kontrollima komisjon. |
| --- | --- |

(55)

Määruse (EL) [viide tulevasele määrusele meditsiiniseadmete kohta] (meditsiiniseadmete kohta) artiklis 78 määratletud tingimustel ja viisil tuleks luua meditsiiniseadmete koordineerimisrühm, mille moodustavad liikmed, kelle liikmesriigid on määranud nende rolli või kogemuse alusel meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas, et täita temale käesoleva määruse ja määrusega (EL) [viide tulevasele määrusele meditsiiniseadmete kohta] (meditsiiniseadmete kohta) antud ülesandeid, milleks on komisjoni nõustamine ning komisjoni ja liikmesriikide abistamine käesoleva määruse ühtlase rakendamise tagamisel.
  Enne oma ülesannete täitmist peaksid meditsiiniseadmete koordineerimisrühma liikmed avaldama kohustuste deklaratsiooni ja huvide deklaratsiooni, milles tunnistavad selliste huvide puudumist, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks, või selliste otseste või kaudsete huvide olemasolu, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks. Kõnealuseid deklaratsioone peaks kontrollima komisjon.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 59

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (59) | Käesolev määrus austab põhiõigusi ja järgib iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust inimväärikusele, isikupuutumatusele, õigust isikuandmete kaitsele, kunsti ja teadustegevuse vabadust ning tegutsemisvabadust ja õigust omandile. Liikmesriigid peaksid käesolevat määrust kohaldama kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(59)

Käesolev määrus austab põhiõigusi ja järgib iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust inimväärikusele, isikupuutumatusele, õigust isikuandmete kaitsele, kunsti ja teadustegevuse vabadust ning tegutsemisvabadust ja õigust omandile. Liikmesriigid peaksid käesolevat määrust kohaldama kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega.

| (59) | Käesolev määrus austab põhiõigusi ja järgib iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust inimväärikusele, isikupuutumatusele,
  asjaomase isiku vaba ja teadva nõusoleku põhimõtet,
  õigust isikuandmete kaitsele, kunsti ja teadustegevuse vabadust ning tegutsemisvabadust ja õigust omandile
  , samuti Euroopa inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooni ja selle konventsiooni lisaprotokolli, mis käsitleb geeniteste tervise eesmärgil
  . Liikmesriigid peaksid käesolevat määrust kohaldama kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

(59)

Käesolev määrus austab põhiõigusi ja järgib iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust inimväärikusele, isikupuutumatusele,
  asjaomase isiku vaba ja teadva nõusoleku põhimõtet,
  õigust isikuandmete kaitsele, kunsti ja teadustegevuse vabadust ning tegutsemisvabadust ja õigust omandile
  , samuti Euroopa inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooni ja selle konventsiooni lisaprotokolli, mis käsitleb geeniteste tervise eesmärgil
  . Liikmesriigid peaksid käesolevat määrust kohaldama kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 59 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (59 a) | On oluline, et DNA testide kasutamise eeskirjad oleksid selged. Samas on soovitatav reguleerida vaid mõnesid põhielemente ja jätta liikmesriikidele selles valdkonnas ruumi täpsemate nõuete sätestamiseks. Liikmesriigid peaksid näiteks sätestama, et seadmeid, mis annavad teavet geneetilise haiguse kohta, mis tekib täiskasvanueas või mõjutab pereplaneerimist, ei tohi alaealiste puhul kasutada, välja arvatud juhul, kui on olemas ennetav ravi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(59 a)

On oluline, et DNA testide kasutamise eeskirjad oleksid selged. Samas on soovitatav reguleerida vaid mõnesid põhielemente ja jätta liikmesriikidele selles valdkonnas ruumi täpsemate nõuete sätestamiseks. Liikmesriigid peaksid näiteks sätestama, et seadmeid, mis annavad teavet geneetilise haiguse kohta, mis tekib täiskasvanueas või mõjutab pereplaneerimist, ei tohi alaealiste puhul kasutada, välja arvatud juhul, kui on olemas ennetav ravi.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 59 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (59 b) | Kuigi geneetiline nõustamine peaks teatud juhtudel olema kohustuslik, ei peaks see olema kohustuslik juhul, kui haiguse käes juba kannatava patsiendi diagnoos leiab geenitestiga kinnitust, samuti personaliseeritud ravimispetsiifilise diagnostilise kompleksi kasutamise korral. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(59 b)

Kuigi geneetiline nõustamine peaks teatud juhtudel olema kohustuslik, ei peaks see olema kohustuslik juhul, kui haiguse käes juba kannatava patsiendi diagnoos leiab geenitestiga kinnitust, samuti personaliseeritud ravimispetsiifilise diagnostilise kompleksi kasutamise korral.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 59 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (59 c) | Käesolev määrus on kooskõlas 13. detsembril 2006. aastal vastu võetud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, mille Euroopa Liit ratifitseeris 23. detsembril 2010 ning mille osalised on võtnud endale kohustuse eeskätt edendada, kaitsta ja tagada, et kõik puuetega inimesed saaksid kasutada kõiki inimõigusi ja põhivabadusi, samuti edendada nende väärikuse kaitset, muu hulgas teadlikkuse suurendamisega puuetega inimeste võimetest ja nende antavast panusest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(59 c)

Käesolev määrus on kooskõlas 13. detsembril 2006. aastal vastu võetud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, mille Euroopa Liit ratifitseeris 23. detsembril 2010 ning mille osalised on võtnud endale kohustuse eeskätt edendada, kaitsta ja tagada, et kõik puuetega inimesed saaksid kasutada kõiki inimõigusi ja põhivabadusi, samuti edendada nende väärikuse kaitset, muu hulgas teadlikkuse suurendamisega puuetega inimeste võimetest ja nende antavast panusest.

Muudatusettepanek 270

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 59 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 59 d. | Pidades silmas vajadust kaitsta inimese isikupuutumatust proovide võtmisel ning inimkehast saadavate ainete kogumisel ja kasutamisel, on asjakohane kohaldada põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Nõukogu konventsioonis inimõiguste ja inimväärikuse kaitse kohta seoses bioloogia ja meditsiini rakendamisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

59 d.

Pidades silmas vajadust kaitsta inimese isikupuutumatust proovide võtmisel ning inimkehast saadavate ainete kogumisel ja kasutamisel, on asjakohane kohaldada põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Nõukogu konventsioonis inimõiguste ja inimväärikuse kaitse kohta seoses bioloogia ja meditsiini rakendamisega.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 60

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (60) | Tervise ja ohutuse kõrge taseme säilitamiseks tuleks komisjonile delegeerida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohane õigus võtta vastu õigusakte, mis käsitlevad
  üldiste ohutus- ja toimivusnõuete, tehnilises dokumentides käsitletavate elementide, ELi vastavusdeklaratsiooni ja
  teavitatud asutuste
  väljastatud sertifikaatide minimaalse sisu, teavitatud asutuste
  täidetavate
  miinimumnõuete, klassifitseerimiseeskirjade, vastavushindamismenetluste
  ja kliinilise toimivuse uuringute heakskiitmiseks
  esitatavate dokumentide kohandamist tehnilise arenguga
  ; kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi loomist; in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja teatavate ettevõtjate registreerimiseks esitatavat teavet; teavitatud asutuste määramise ja kontrollimise eest võetava tasu suurust ja struktuuri; üldsusele kättesaadavat teavet kliinilise toimivuse uuringute kohta; ennetavate tervisekaitsemeetmete vastuvõtmist ELi tasandil; Euroopa Liidu referentlaboratooriumide ülesandeid ja kriteeriume ning nende antud teaduslike arvamuste eest makstavate tasude suurust ja struktuuri. On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi nõuetekohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(60)

Tervise ja ohutuse kõrge taseme säilitamiseks tuleks komisjonile delegeerida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohane õigus võtta vastu õigusakte, mis käsitlevad
  üldiste ohutus- ja toimivusnõuete, tehnilises dokumentides käsitletavate elementide, ELi vastavusdeklaratsiooni ja
  teavitatud asutuste
  väljastatud sertifikaatide minimaalse sisu, teavitatud asutuste
  täidetavate
  miinimumnõuete, klassifitseerimiseeskirjade, vastavushindamismenetluste
  ja kliinilise toimivuse uuringute heakskiitmiseks
  esitatavate dokumentide kohandamist tehnilise arenguga
  ; kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi loomist; in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja teatavate ettevõtjate registreerimiseks esitatavat teavet; teavitatud asutuste määramise ja kontrollimise eest võetava tasu suurust ja struktuuri; üldsusele kättesaadavat teavet kliinilise toimivuse uuringute kohta; ennetavate tervisekaitsemeetmete vastuvõtmist ELi tasandil; Euroopa Liidu referentlaboratooriumide ülesandeid ja kriteeriume ning nende antud teaduslike arvamuste eest makstavate tasude suurust ja struktuuri. On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi nõuetekohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (60) | Tervise ja ohutuse kõrge taseme säilitamiseks tuleks komisjonile delegeerida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohane õigus võtta vastu õigusakte, mis käsitlevad teavitatud asutuste täidetavate
  miinimumnõudeid, klassifitseerimiseeskirjasid
  ja kliinilise toimivuse uuringute heakskiitmiseks
  esitatavaid dokumente
  ; kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi loomist; in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja teatavate ettevõtjate registreerimiseks esitatavat teavet; teavitatud asutuste määramise ja kontrollimise eest võetava tasu suurust ja struktuuri; üldsusele kättesaadavat teavet kliinilise toimivuse uuringute kohta; ennetavate tervisekaitsemeetmete vastuvõtmist ELi tasandil; Euroopa Liidu referentlaboratooriumide ülesandeid ja kriteeriume ning nende antud teaduslike arvamuste eest makstavate tasude suurust ja struktuuri.
  Siiski tuleks käesoleva määruse põhielemente, näiteks üldisi ohutus- ja toimivusnõudeid, tehnilistes dokumentides käsitletavaid elemente, liidu vastavusdeklaratsiooni minimaalset sisu, vastavushindamismenetluste muudatusi või täiendusi muuta ainult tavapärase seadusandliku menetlusega.
  On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi nõuetekohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(60)

Tervise ja ohutuse kõrge taseme säilitamiseks tuleks komisjonile delegeerida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohane õigus võtta vastu õigusakte, mis käsitlevad teavitatud asutuste täidetavate
  miinimumnõudeid, klassifitseerimiseeskirjasid
  ja kliinilise toimivuse uuringute heakskiitmiseks
  esitatavaid dokumente
  ; kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi loomist; in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja teatavate ettevõtjate registreerimiseks esitatavat teavet; teavitatud asutuste määramise ja kontrollimise eest võetava tasu suurust ja struktuuri; üldsusele kättesaadavat teavet kliinilise toimivuse uuringute kohta; ennetavate tervisekaitsemeetmete vastuvõtmist ELi tasandil; Euroopa Liidu referentlaboratooriumide ülesandeid ja kriteeriume ning nende antud teaduslike arvamuste eest makstavate tasude suurust ja struktuuri.
  Siiski tuleks käesoleva määruse põhielemente, näiteks üldisi ohutus- ja toimivusnõudeid, tehnilistes dokumentides käsitletavaid elemente, liidu vastavusdeklaratsiooni minimaalset sisu, vastavushindamismenetluste muudatusi või täiendusi muuta ainult tavapärase seadusandliku menetlusega.
  On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi nõuetekohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 64

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (64) | Selleks et võimaldada ettevõtjatel,
  teavitatud asutustel, liikmesriikidel ja komisjonil
  kohaneda käesoleva määrusega kehtestatud muudatustega, on asjakohane
  sätestada kõnealuseks kohanemiseks ja määruse nõuetekohaseks kohaldamiseks tehtavate korralduste jaoks piisav üleminekuaeg
  . On eriti oluline, et
  kohaldamise kuupäevaks on
  uute nõuete kohaselt
  määratud
  piisav arv teavitatud asutusi, et vältida in vitro diagnostikameditsiiniseadmete nappust turul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(64)

Selleks et võimaldada ettevõtjatel,
  teavitatud asutustel, liikmesriikidel ja komisjonil
  kohaneda käesoleva määrusega kehtestatud muudatustega, on asjakohane
  sätestada kõnealuseks kohanemiseks ja määruse nõuetekohaseks kohaldamiseks tehtavate korralduste jaoks piisav üleminekuaeg
  . On eriti oluline, et
  kohaldamise kuupäevaks on
  uute nõuete kohaselt
  määratud
  piisav arv teavitatud asutusi, et vältida in vitro diagnostikameditsiiniseadmete nappust turul.

| (64) | Selleks et võimaldada ettevõtjatel,
  eriti VKEdel,
  kohaneda käesoleva määrusega kehtestatud muudatustega
  ja tagada selle nõuetekohane kohaldamine
  , on asjakohane
  näha ette piisavalt pikk üleminekuperiood organisatsiooniliste muudatuste tegemiseks
  .
  Käesoleva määruse osad, mis puudutavad liikmesriike ja komisjoni, tuleks aga rakendada võimalikult kiiresti.
  On eriti oluline, et uute nõuete kohaselt
  määratakse võimalikult kiiresti
  piisav arv teavitatud asutusi, et vältida in vitro diagnostikameditsiiniseadmete nappust turul. |
| --- | --- |

(64)

Selleks et võimaldada ettevõtjatel,
  eriti VKEdel,
  kohaneda käesoleva määrusega kehtestatud muudatustega
  ja tagada selle nõuetekohane kohaldamine
  , on asjakohane
  näha ette piisavalt pikk üleminekuperiood organisatsiooniliste muudatuste tegemiseks
  .
  Käesoleva määruse osad, mis puudutavad liikmesriike ja komisjoni, tuleks aga rakendada võimalikult kiiresti.
  On eriti oluline, et uute nõuete kohaselt
  määratakse võimalikult kiiresti
  piisav arv teavitatud asutusi, et vältida in vitro diagnostikameditsiiniseadmete nappust turul.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 65

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (65) | Selleks, et tagada sujuv üleminek in vitro diagnostikameditsiiniseadmete
  , asjaomaste ettevõtjate ja sertifikaatide
  registreerimisele, peaks
  asjakohase teabe esitamise kohustus
  käesoleva määruse alusel liidu tasandil loodud
  elektroonilistesse süsteemidesse täielikult jõustuma alles 18 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva. Üleminekuperioodil peaksid direktiivi 98/79/EÜ artikkel 10 ja artikli 12 lõike 1 punktid a ja b endiselt jõusse jääma. Kuid
  ettevõtjaid ja teavitatud asutusi, kes registreerivad end liidu tasandil loodud vastavates elektroonilistes süsteemides, tuleb pidada vastavaks nendele registreerimisnõuetele, mille liikmesriigid on direktiivi kõnealuste sätete kohaselt vastu võtnud, et vältida mitmekordseid registreerimisi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(65)

Selleks, et tagada sujuv üleminek in vitro diagnostikameditsiiniseadmete
  , asjaomaste ettevõtjate ja sertifikaatide
  registreerimisele, peaks
  asjakohase teabe esitamise kohustus
  käesoleva määruse alusel liidu tasandil loodud
  elektroonilistesse süsteemidesse täielikult jõustuma alles 18 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva. Üleminekuperioodil peaksid direktiivi 98/79/EÜ artikkel 10 ja artikli 12 lõike 1 punktid a ja b endiselt jõusse jääma. Kuid
  ettevõtjaid ja teavitatud asutusi, kes registreerivad end liidu tasandil loodud vastavates elektroonilistes süsteemides, tuleb pidada vastavaks nendele registreerimisnõuetele, mille liikmesriigid on direktiivi kõnealuste sätete kohaselt vastu võtnud, et vältida mitmekordseid registreerimisi.

| (65) | Selleks, et tagada sujuv üleminek in vitro diagnostikameditsiiniseadmete registreerimisele, peaks käesoleva määruse alusel liidu tasandil loodud
  elektroonilised süsteemid hakkama toimima võimalikult kiiresti.
  Ettevõtjaid ja teavitatud asutusi, kes registreerivad end liidu tasandil loodud vastavates elektroonilistes süsteemides, tuleb pidada vastavaks nendele registreerimisnõuetele, mille liikmesriigid on direktiivi kõnealuste sätete kohaselt vastu võtnud, et vältida mitmekordseid registreerimisi. |
| --- | --- |

(65)

Selleks, et tagada sujuv üleminek in vitro diagnostikameditsiiniseadmete registreerimisele, peaks käesoleva määruse alusel liidu tasandil loodud
  elektroonilised süsteemid hakkama toimima võimalikult kiiresti.
  Ettevõtjaid ja teavitatud asutusi, kes registreerivad end liidu tasandil loodud vastavates elektroonilistes süsteemides, tuleb pidada vastavaks nendele registreerimisnõuetele, mille liikmesriigid on direktiivi kõnealuste sätete kohaselt vastu võtnud, et vältida mitmekordseid registreerimisi.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 67 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (67 a) | On Euroopa Liidu pikaajaline poliitika mitte sekkuda riikide poliitikasse küsimuses, kas lubada, keelata või lubada ainult piirangutega eetiliselt vastuoluliste tehnoloogiate kasutamist, nagu geneetiline testimine enne implantatsiooni. Käesolev määrus ei peaks sellesse põhimõttesse sekkuma ning niisuguste tehnoloogiate lubamine, keelamine või piiramine peaks jääma otsustada riigi tasandil. Kui liikmesriik lubab niisuguseid tehnoloogiaid kas piirangutega või ilma, tuleb kohaldada käesolevas määruses sätestatud norme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(67 a)

On Euroopa Liidu pikaajaline poliitika mitte sekkuda riikide poliitikasse küsimuses, kas lubada, keelata või lubada ainult piirangutega eetiliselt vastuoluliste tehnoloogiate kasutamist, nagu geneetiline testimine enne implantatsiooni. Käesolev määrus ei peaks sellesse põhimõttesse sekkuma ning niisuguste tehnoloogiate lubamine, keelamine või piiramine peaks jääma otsustada riigi tasandil. Kui liikmesriik lubab niisuguseid tehnoloogiaid kas piirangutega või ilma, tuleb kohaldada käesolevas määruses sätestatud norme.

Muudatusettepanek 272

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 67 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (67 b) | Kuigi rahvusvaheliselt sertifitseeritud etalonained ja välistes kvaliteedihindamisskeemides kasutatavad ained ei ole käesoleva direktiiviga hõlmatud, loetakse kalibraatoreid ja kontrollaineid, mida kasutaja vajab vahendite funktsioonivõime kindlakstegemiseks või kontrollimiseks, meditsiinilisteks in vitro diagnostikavahenditeks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(67 b)

Kuigi rahvusvaheliselt sertifitseeritud etalonained ja välistes kvaliteedihindamisskeemides kasutatavad ained ei ole käesoleva direktiiviga hõlmatud, loetakse kalibraatoreid ja kontrollaineid, mida kasutaja vajab vahendite funktsioonivõime kindlakstegemiseks või kontrollimiseks, meditsiinilisteks in vitro diagnostikavahenditeks.

Muudatusettepanek 268

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   
  Käesolev
  määrus ei mõjuta siseriiklikke õigusakte, mis näevad ette teatavate seadmete väljastamise üksnes retsepti alusel. | 6.   
  Käesolevas määruses sätestatakse, et teatavaid seadmeid tohib väljastada üksnes retsepti alusel, aga
  määrus ei mõjuta siseriiklikke õigusakte, mis näevad
  samuti
  ette teatavate
  teiste
  seadmete väljastamise üksnes retsepti alusel.
  Käesoleva määruse kohaselt üksnes retsepti alusel väljastatavateks liigitatud seadmete otsene reklaamimine tarbijale on ebaseaduslik. |
| | Järgmisi seadmeid võib väljastada üksnes retsepti alusel: |
| | 1) | D klassi seadmed; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   
  Käesolev
  määrus ei mõjuta siseriiklikke õigusakte, mis näevad ette teatavate seadmete väljastamise üksnes retsepti alusel.

6.   
  Käesolevas määruses sätestatakse, et teatavaid seadmeid tohib väljastada üksnes retsepti alusel, aga
  määrus ei mõjuta siseriiklikke õigusakte, mis näevad
  samuti
  ette teatavate
  teiste
  seadmete väljastamise üksnes retsepti alusel.
  Käesoleva määruse kohaselt üksnes retsepti alusel väljastatavateks liigitatud seadmete otsene reklaamimine tarbijale on ebaseaduslik.

Järgmisi seadmeid võib väljastada üksnes retsepti alusel:

1)

D klassi seadmed;

| 2) | järgmiste kategooriate C klassi seadmed: |
| --- | --- |

2)

järgmiste kategooriate C klassi seadmed:

| | a) | geenitesti seadmed; |
| --- | --- | --- |

a)

geenitesti seadmed;

| | b) | personaliseeritud ravimispetsiifilised diagnostilised kompleksid. |
| --- | --- | --- |

b)

personaliseeritud ravimispetsiifilised diagnostilised kompleksid.

Erandina ning põhjendatuna rahvatervise kaitse kõrge taseme saavutamisega võivad liikmesriigid säilitada või kehtestada riigisiseseid sätteid, mis võimaldavad D klassi liigitatud eritestide kättesaadavaks tegemist ka ilma retseptita. Sellisel juhul teavitavad nad nõuetekohaselt komisjoni.

Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 85 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, otsustamaks pärast sidusrühmadega konsulteerimist, et teisi C klassi teste võib väljastada üksnes retsepti alusel.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7 a.
     
  In vitro diagnostikameditsiiniseadmete kasutamise reguleerimine liidu tasandil ei piira liikmesriigi vabadust otsustada, kas piirata teatud kindlat tüüpi in vitro diagnostikaseadme kasutamist seoses aspektidega, mida käesolev määrus ei hõlma. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7 a.
     
  In vitro diagnostikameditsiiniseadmete kasutamise reguleerimine liidu tasandil ei piira liikmesriigi vabadust otsustada, kas piirata teatud kindlat tüüpi in vitro diagnostikaseadme kasutamist seoses aspektidega, mida käesolev määrus ei hõlma.

Muudatusettepanekud 42 ja 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | „meditsiiniseade” – mis tahes instrument, seade, aparaat, tarkvara, implantaat, reagent, materjal või muu toode, mida võib kasutada eraldi või teistega kombineerituna, mille tootja on ette näinud kasutamiseks inimestel ühel või mitmel järgmisel meditsiinilisel eesmärgil: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

„meditsiiniseade” – mis tahes instrument, seade, aparaat, tarkvara, implantaat, reagent, materjal või muu toode, mida võib kasutada eraldi või teistega kombineerituna, mille tootja on ette näinud kasutamiseks inimestel ühel või mitmel järgmisel meditsiinilisel eesmärgil:

| (1) | „meditsiiniseade” – mis tahes instrument, seade, aparaat, tarkvara, implantaat, reagent, materjal või muu toode, mida võib kasutada eraldi või teistega kombineerituna, mille tootja on ette näinud kasutamiseks inimestel ühel või mitmel järgmisel
  otsesel või kaudsel
  meditsiinilisel eesmärgil: |
| --- | --- |

(1)

„meditsiiniseade” – mis tahes instrument, seade, aparaat, tarkvara, implantaat, reagent, materjal või muu toode, mida võib kasutada eraldi või teistega kombineerituna, mille tootja on ette näinud kasutamiseks inimestel ühel või mitmel järgmisel
  otsesel või kaudsel
  meditsiinilisel eesmärgil:

| | — | haiguste diagnoosimiseks, ennetamiseks, seireks, raviks või leevendamiseks; |
| --- | --- | --- |

—

haiguste diagnoosimiseks, ennetamiseks, seireks, raviks või leevendamiseks;

| | — | haiguste diagnoosimiseks, ennetamiseks, seireks,
  ennustamiseks, prognoosimiseks
  , raviks või leevendamiseks, |
| --- | --- | --- |

—

haiguste diagnoosimiseks, ennetamiseks, seireks,
  ennustamiseks, prognoosimiseks
  , raviks või leevendamiseks,

| | — | vigastuse või puude diagnoosimiseks, seireks, raviks, leevendamiseks või kompenseerimiseks; |
| --- | --- | --- |

—

vigastuse või puude diagnoosimiseks, seireks, raviks, leevendamiseks või kompenseerimiseks;

| | — | vigastuse või puude diagnoosimiseks, seireks, raviks, leevendamiseks või kompenseerimiseks; |
| --- | --- | --- |

—

vigastuse või puude diagnoosimiseks, seireks, raviks, leevendamiseks või kompenseerimiseks;

| | — | kehaehituse või füsioloogilise protsessi või seisundi uurimiseks, asendamiseks või muutmiseks, |
| --- | --- | --- |

—

kehaehituse või füsioloogilise protsessi või seisundi uurimiseks, asendamiseks või muutmiseks,

| | — | kehaehituse või füsioloogilise protsessi või seisundi uurimiseks, asendamiseks või muutmiseks, |
| --- | --- | --- |

—

kehaehituse või füsioloogilise protsessi või seisundi uurimiseks, asendamiseks või muutmiseks,

| | — | rasestumise ärahoidmiseks või soodustamiseks, |
| --- | --- | --- |

—

rasestumise ärahoidmiseks või soodustamiseks,

| | — | rasestumise ärahoidmiseks või soodustamiseks, |
| --- | --- | --- |

—

rasestumise ärahoidmiseks või soodustamiseks,

| | — | mis tahes eespool nimetatud toote desinfitseerimiseks või steriliseerimiseks, |
| --- | --- | --- |

—

mis tahes eespool nimetatud toote desinfitseerimiseks või steriliseerimiseks,

| | — | mis tahes eespool nimetatud toote desinfitseerimiseks või steriliseerimiseks, |
| --- | --- | --- |

—

mis tahes eespool nimetatud toote desinfitseerimiseks või steriliseerimiseks,

| | — | teabe andmiseks otseste või kaudsete mõjude kohta tervisele, |
| --- | --- | --- |

—

teabe andmiseks otseste või kaudsete mõjude kohta tervisele,

| | ja mis ei avalda oma peamist ettenähtud toimet inimkehas või -kehale farmakoloogilisel, immunoloogilisel või ainevahetuslikul teel, kuid mille eeldatavale toimele nimetatud viiside kasutamine võib kaasa aidata. |
| --- | --- |

ja mis ei avalda oma peamist ettenähtud toimet inimkehas või -kehale farmakoloogilisel, immunoloogilisel või ainevahetuslikul teel, kuid mille eeldatavale toimele nimetatud viiside kasutamine võib kaasa aidata.

| | ja mis ei avalda oma peamist ettenähtud toimet inimkehas või -kehale farmakoloogilisel, immunoloogilisel või ainevahetuslikul teel, kuid mille eeldatavale toimele nimetatud viiside kasutamine võib kaasa aidata. |
| --- | --- |

ja mis ei avalda oma peamist ettenähtud toimet inimkehas või -kehale farmakoloogilisel, immunoloogilisel või ainevahetuslikul teel, kuid mille eeldatavale toimele nimetatud viiside kasutamine võib kaasa aidata.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kaasasündinud
  hälbe
  kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

kaasasündinud
  hälbe
  kohta;

| — | kaasasündinud
  füüsilise või vaimse kahjustuse
  kohta; |
| --- | --- |

—

kaasasündinud
  füüsilise või vaimse kahjustuse
  kohta;

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | DNA-testideks kasutatavate in vitro diagnostikameditsiiniseadmete suhtes kohaldatakse käesolevat määrust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

DNA-testideks kasutatavate in vitro diagnostikameditsiiniseadmete suhtes kohaldatakse käesolevat määrust.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | „enesetestimisvahend” – vahend, mille tootja on ette näinud kasutamiseks isikute poolt, kes ei oma vastavat väljaõpet; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

„enesetestimisvahend” – vahend, mille tootja on ette näinud kasutamiseks isikute poolt, kes ei oma vastavat väljaõpet;

| (4) | „enesetestimisvahend” – vahend, mille tootja on ette näinud kasutamiseks isikute poolt, kes ei oma vastavat väljaõpet
  , kaasa arvatud testimisteenused, mida pakutakse vastava väljaõppeta isikutele infoühiskonna teenuste vahendusel
  ; |
| --- | --- |

(4)

„enesetestimisvahend” – vahend, mille tootja on ette näinud kasutamiseks isikute poolt, kes ei oma vastavat väljaõpet
  , kaasa arvatud testimisteenused, mida pakutakse vastava väljaõppeta isikutele infoühiskonna teenuste vahendusel
  ;

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | „personaliseeritud ravimispetsiifiline diagnostiline kompleks” – seade, mis on spetsiaalselt ette nähtud eelnevalt diagnoositud seisundi või eelsoodumusega patsientide valimiseks teatava ravi sihtrühmaks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

„personaliseeritud ravimispetsiifiline diagnostiline kompleks” – seade, mis on spetsiaalselt ette nähtud eelnevalt diagnoositud seisundi või eelsoodumusega patsientide valimiseks teatava ravi sihtrühmaks;

| (6) | „personaliseeritud ravimispetsiifiline diagnostiline kompleks” – seade, mis on spetsiaalselt ette nähtud
  ja hädavajalik
  eelnevalt diagnoositud seisundi või eelsoodumusega patsientide valimiseks
  sobilikuks või mittesobilikuks
  teatava ravi sihtrühmaks
  ravimiga või ravimite sarjaga
  ; |
| --- | --- |

(6)

„personaliseeritud ravimispetsiifiline diagnostiline kompleks” – seade, mis on spetsiaalselt ette nähtud
  ja hädavajalik
  eelnevalt diagnoositud seisundi või eelsoodumusega patsientide valimiseks
  sobilikuks või mittesobilikuks
  teatava ravi sihtrühmaks
  ravimiga või ravimite sarjaga
  ;

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12 a) | „uudne seade” |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12 a)

„uudne seade”

| | — | seade, mis kasutab tehnoloogiat (analüüt, tehnoloogia või katseplatvorm), mida ei ole varem diagnostikas kasutatud, või |
| --- | --- | --- |

—

seade, mis kasutab tehnoloogiat (analüüt, tehnoloogia või katseplatvorm), mida ei ole varem diagnostikas kasutatud, või

| | — | olemasolev seade, mida kasutatakse esimest korda uuel ettenähtud kasutusotstarbel; |
| --- | --- | --- |

—

olemasolev seade, mida kasutatakse esimest korda uuel ettenähtud kasutusotstarbel;

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 12 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12 b) | „geenitesti seade” – in vitro diagnostikameditsiiniseade, mille eesmärk on määrata kindlaks inimese geneetiline omadus, mille ta on pärinud või omandanud sünnieelsel arenguperioodil; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12 b)

„geenitesti seade” – in vitro diagnostikameditsiiniseade, mille eesmärk on määrata kindlaks inimese geneetiline omadus, mille ta on pärinud või omandanud sünnieelsel arenguperioodil;

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15 a) | „infoühiskonna teenus” – kõik vahemaa tagant elektroonilisel teel ja teenusesaaja isikliku taotluse alusel ning tavaliselt tasu eest osutatavad teenused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15 a)

„infoühiskonna teenus” – kõik vahemaa tagant elektroonilisel teel ja teenusesaaja isikliku taotluse alusel ning tavaliselt tasu eest osutatavad teenused;

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 16 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | „tootja” – füüsiline või juriidiline isik, kes
  valmistab
  või uuendab täielikult
  seadme või kes laseb sellise seadme projekteerida, valmistada või täielikult uuendada ja kes turustab seda
  oma nime või kaubamärgi all; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

„tootja” – füüsiline või juriidiline isik, kes
  valmistab
  või uuendab täielikult
  seadme või kes laseb sellise seadme projekteerida, valmistada või täielikult uuendada ja kes turustab seda
  oma nime või kaubamärgi all;

| (16) | tootja – füüsiline või juriidiline isik, kes
  on vastutav seadme kavandamise, valmistamise, pakendamise ja märgistamise eest enne selle oma nime all turule viimist, olenemata sellest, kas neid toiminguid teeb ta ise
  või
  kolmas isik tema nimel. Käesoleva määrusega sätestatud kohustused, mida tootjad peavad täitma, kehtivad ka füüsilise või juriidilise isiku suhtes, kes paneb kokku, pakib, töötleb,
  uuendab täielikult
  ja/või märgistab ühe või mitu valmistoodet ja/või määrab neile vahenditena sihtotstarbe, et neid isiku
  oma nime või kaubamärgi all
  turule viia. |
| --- | --- |

(16)

tootja – füüsiline või juriidiline isik, kes
  on vastutav seadme kavandamise, valmistamise, pakendamise ja märgistamise eest enne selle oma nime all turule viimist, olenemata sellest, kas neid toiminguid teeb ta ise
  või
  kolmas isik tema nimel. Käesoleva määrusega sätestatud kohustused, mida tootjad peavad täitma, kehtivad ka füüsilise või juriidilise isiku suhtes, kes paneb kokku, pakib, töötleb,
  uuendab täielikult
  ja/või märgistab ühe või mitu valmistoodet ja/või määrab neile vahenditena sihtotstarbe, et neid isiku
  oma nime või kaubamärgi all
  turule viia.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | „tervishoiuasutus” – organisatsioon, mille peamine eesmärk on patsientide hooldus või ravi
  või rahvatervise edendamine
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

„tervishoiuasutus” – organisatsioon, mille peamine eesmärk on patsientide hooldus või ravi
  või rahvatervise edendamine
  ;

| (21) | „tervishoiuasutus” – organisatsioon, mille peamine eesmärk on patsientide hooldus või ravi ja kellel on olemas õigusvõime nende eesmärkide täitmiseks;
  diagnostikateenuseid osutavaid tulundusliku eesmärgiga laboreid ei loeta tervishoiuasutusteks; |
| --- | --- |

(21)

„tervishoiuasutus” – organisatsioon, mille peamine eesmärk on patsientide hooldus või ravi ja kellel on olemas õigusvõime nende eesmärkide täitmiseks;
  diagnostikateenuseid osutavaid tulundusliku eesmärgiga laboreid ei loeta tervishoiuasutusteks;

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | „vastavushindamisasutus” – asutus, kes viib kolmanda isikuna läbi vastavushindamise toiminguid, sealhulgas
  kalibreerimist,
  testimist, sertifitseerimist ja kontrolle; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

„vastavushindamisasutus” – asutus, kes viib kolmanda isikuna läbi vastavushindamise toiminguid, sealhulgas
  kalibreerimist,
  testimist, sertifitseerimist ja kontrolle;

| (25) | „vastavushindamisasutus” – asutus, kes viib kolmanda isikuna läbi vastavushindamise toiminguid, sealhulgas testimist, sertifitseerimist ja kontrolle; |
| --- | --- |

(25)

„vastavushindamisasutus” – asutus, kes viib kolmanda isikuna läbi vastavushindamise toiminguid, sealhulgas testimist, sertifitseerimist ja kontrolle;

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | „kliinilised tõendid” –
  teave
  , mis
  tõendab teaduslikku kehtivust
  ja seadme
  toimivust
  , kui seda kasutatakse nii, nagu tootja on ette näinud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

„kliinilised tõendid” –
  teave
  , mis
  tõendab teaduslikku kehtivust
  ja seadme
  toimivust
  , kui seda kasutatakse nii, nagu tootja on ette näinud;

| (28) | „kliinilised tõendid” –
  positiivsed ja negatiivsed andmed
  , mis
  toetavad teadusliku kehtivuse
  ja seadme
  toimivuse hindamist
  , kui seda kasutatakse nii, nagu tootja on ette näinud; |
| --- | --- |

(28)

„kliinilised tõendid” –
  positiivsed ja negatiivsed andmed
  , mis
  toetavad teadusliku kehtivuse
  ja seadme
  toimivuse hindamist
  , kui seda kasutatakse nii, nagu tootja on ette näinud;

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | „seadme toimivus” – seadme võime saavutada tootja kavandatud sihtotstarve. See hõlmab analüütilist ja vajaduse korral kliinilist toimivust, mis toetavad seadme sihtotstarvet; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

„seadme toimivus” – seadme võime saavutada tootja kavandatud sihtotstarve. See hõlmab analüütilist ja vajaduse korral kliinilist toimivust, mis toetavad seadme sihtotstarvet;

| (30) | „seadme toimivus” – seadme võime saavutada tootja kavandatud sihtotstarve. See hõlmab
  tehnilise suutlikkuse saavutamist,
  analüütilist
  toimivust
  ja vajaduse korral kliinilist toimivust, mis toetavad seadme sihtotstarvet; |
| --- | --- |

(30)

„seadme toimivus” – seadme võime saavutada tootja kavandatud sihtotstarve. See hõlmab
  tehnilise suutlikkuse saavutamist,
  analüütilist
  toimivust
  ja vajaduse korral kliinilist toimivust, mis toetavad seadme sihtotstarvet;

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (35) | „toimivuse hindamine” – andmete hindamine ja analüüs, et selgitada välja seadme
  analüütiline
  ja vajaduse korral
  kliiniline toimivus või seda kontrollida
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35)

„toimivuse hindamine” – andmete hindamine ja analüüs, et selgitada välja seadme
  analüütiline
  ja vajaduse korral
  kliiniline toimivus või seda kontrollida
  ;

| (35) | „toimivuse hindamine” – andmete hindamine ja analüüs, et selgitada välja
  või kontrollida, kas seade toimib nii, nagu tootja poolt ette nähtud, sealhulgas
  seadme
  tehnilise, analüütilise
  ja vajaduse korral
  kliinilise toimivuse osas
  ; |
| --- | --- |

(35)

„toimivuse hindamine” – andmete hindamine ja analüüs, et selgitada välja
  või kontrollida, kas seade toimib nii, nagu tootja poolt ette nähtud, sealhulgas
  seadme
  tehnilise, analüütilise
  ja vajaduse korral
  kliinilise toimivuse osas
  ;

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 37 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (37 a) | „eetikakomitee” – liikmesriigi sõltumatu organ, mis koosneb tervishoiutöötajatest ja meditsiinivälistest isikutest, kaasa arvatud vähemalt üks kogenud ja teadlik patsient või patsientide esindaja. Komitee ülesanne on kaitsta sekkuvates kliinilise toimivuse uuringutes ja muudes kliinilise toimivuse uuringutes, millega kaasnevad ohud, osalejate õigusi, ohutust, kehalist ja vaimset puutumatust, väärikust ja heaolu, ning anda niisuguse kaitse kohta avalik kinnitus täieliku läbipaistvuse tingimustes. Alaealistega seotud uuringute puhul kuulub eetikakomiteesse vähemalt üks pediaatriliste eriteadmistega tervishoiutöötaja. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37 a)

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 43 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (43 a) | „kalibraator” – seadme kalibreerimisel kasutatav mõõtmisstandard; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(43 a)

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 44

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (44) | „
  kalibraatorid ja kontrollained
  ” –
  ained
  ,
  materjalid või tooted,
  mille tootja on ette näinud
  kas mõõtesuhte kindlakstegemiseks või
  seadme toimivusnäitajate kontrollimiseks
  seoses kõnealuse seadme sihtotstarbelise kasutamisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(44)

„
  kalibraatorid ja kontrollained
  ” –
  ained
  ,
  materjalid või tooted,
  mille tootja on ette näinud
  kas mõõtesuhte kindlakstegemiseks või
  seadme toimivusnäitajate kontrollimiseks
  seoses kõnealuse seadme sihtotstarbelise kasutamisega.

| (44) | „
  kontrollaine
  ” –
  aine
  ,
  materjal või toode,
  mille tootja on ette näinud seadme toimivusnäitajate kontrollimiseks; |
| --- | --- |

(44)

„
  kontrollaine
  ” –
  aine
  ,
  materjal või toode,
  mille tootja on ette näinud seadme toimivusnäitajate kontrollimiseks;

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 45

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (45) | „sponsor” – üksikisik, ettevõte, asutus või organisatsioon, kes vastutab kliinilise toimivuse uuringu algatamise
  ja
  juhtimise eest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(45)

„sponsor” – üksikisik, ettevõte, asutus või organisatsioon, kes vastutab kliinilise toimivuse uuringu algatamise
  ja
  juhtimise eest;

| (45) | „sponsor” – üksikisik, ettevõte, asutus või organisatsioon, kes vastutab kliinilise toimivuse uuringu algatamise, juhtimise,
  läbiviimise või rahastamise
  eest; |
| --- | --- |

(45)

„sponsor” – üksikisik, ettevõte, asutus või organisatsioon, kes vastutab kliinilise toimivuse uuringu algatamise, juhtimise,
  läbiviimise või rahastamise
  eest;

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 47 – taane 2 – punkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (iii) | haiglaravi või
  selle
  kestuse pikenemine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(iii)

haiglaravi või
  selle
  kestuse pikenemine;

| (iii) | haiglaravi või
  patsiendi haiglaravi
  kestuse pikenemine; |
| --- | --- |

(iii)

haiglaravi või
  patsiendi haiglaravi
  kestuse pikenemine;

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 48

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (48) | „seadme puudulikkus” – puudused toimivuse hindamise seadme identifitseerimises, kvaliteedis,
  vastupidavuses
  , usaldusväärsuses, ohutuses või toimimises, sealhulgas rikked, kasutusvead või tootja esitatud teabe ebapiisavus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(48)

„seadme puudulikkus” – puudused toimivuse hindamise seadme identifitseerimises, kvaliteedis,
  vastupidavuses
  , usaldusväärsuses, ohutuses või toimimises, sealhulgas rikked, kasutusvead või tootja esitatud teabe ebapiisavus;

| (48) | „seadme puudulikkus” – puudused toimivuse hindamise seadme identifitseerimises, kvaliteedis,
  stabiilsuses
  , usaldusväärsuses, ohutuses või toimimises, sealhulgas rikked, kasutusvead või tootja esitatud teabe ebapiisavus; |
| --- | --- |

(48)

„seadme puudulikkus” – puudused toimivuse hindamise seadme identifitseerimises, kvaliteedis,
  stabiilsuses
  , usaldusväärsuses, ohutuses või toimimises, sealhulgas rikked, kasutusvead või tootja esitatud teabe ebapiisavus;

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 48 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (48 a) | „kontroll” – pädeva asutuse toiming, mis seisneb dokumentide, ruumide, andmete, kvaliteedi tagamise korra ja kõige muu sellise ametlikus läbivaatamises, mis on pädeva asutuse arvates seotud kliinilise uuringuga ja mis võivad asuda uuringu kohas, sponsori ja/või selle organisatsiooni rajatistes, kellega on sõlmitud leping, või muudes asutustes, mida pädev asutus peab kohaseks kontrollida; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(48 a)

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 55

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (55) | „valdkonna ohutusteatis” – teatis, mille tootja saadab kasutajatele või klientidele seoses valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmetega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(55)

„valdkonna ohutusteatis” – teatis, mille tootja saadab kasutajatele või klientidele seoses valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmetega;

| (55) | „valdkonna ohutusteatis” – teatis, mille tootja saadab kasutajatele
  , jäätmekäitajatele
  või klientidele seoses valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmetega; |
| --- | --- |

(55)

„valdkonna ohutusteatis” – teatis, mille tootja saadab kasutajatele
  , jäätmekäitajatele
  või klientidele seoses valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmetega;

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 56 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (56 a) | „etteteatamata kontroll” – ilma etteteatamiseta läbiviidav kontrollimine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(56 a)

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon võib liikmesriigi taotluse korral
  või omal algatusel
  rakendusaktide kaudu kindlaks
  määrata
  , kas teatav toode või toodete kategooria või rühm kuulub „in vitro diagnostikameditsiiniseadme” või „in vitro diagnostikameditsiiniseadme abiseadme” määratluse alla. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 84 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | 1.   Komisjon võib
  omal algatusel või peab
  liikmesriigi taotluse korral rakendusaktide kaudu
  ning vastavalt artiklis 76 ja 76 a osutatud meditsiiniseadmete koordineerimisrühma ja multidistsiplinaarse meditsiiniseadmete nõuandekomisjoni arvamustele tuginedes
  kindlaks
  määrama
  , kas teatav toode või toodete kategooria või rühm
  , piiripealsed tooted kaasa arvatud,
  kuulub „in vitro diagnostikameditsiiniseadme” või „in vitro diagnostikameditsiiniseadme abiseadme” määratluse alla. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 84 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. |
| 2.
     
  Komisjon tagab kogemuste vahetamise liikmesriikide vahel in vitro diagnostikameditsiiniseadmete, meditsiiniseadmete, ravimite, inimkudede ja -rakkude, kosmeetikatoodete, biotsiidide, toidu ja vajaduse korral muude toodete valdkonnas, et määrata kindlaks toote või toodete kategooria või rühma asjakohane õiguslik staatus. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon võib liikmesriigi taotluse korral
  või omal algatusel
  rakendusaktide kaudu kindlaks
  määrata
  , kas teatav toode või toodete kategooria või rühm kuulub „in vitro diagnostikameditsiiniseadme” või „in vitro diagnostikameditsiiniseadme abiseadme” määratluse alla. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 84 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

1.   Komisjon võib
  omal algatusel või peab
  liikmesriigi taotluse korral rakendusaktide kaudu
  ning vastavalt artiklis 76 ja 76 a osutatud meditsiiniseadmete koordineerimisrühma ja multidistsiplinaarse meditsiiniseadmete nõuandekomisjoni arvamustele tuginedes
  kindlaks
  määrama
  , kas teatav toode või toodete kategooria või rühm
  , piiripealsed tooted kaasa arvatud,
  kuulub „in vitro diagnostikameditsiiniseadme” või „in vitro diagnostikameditsiiniseadme abiseadme” määratluse alla. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 84 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

2.
     
  Komisjon tagab kogemuste vahetamise liikmesriikide vahel in vitro diagnostikameditsiiniseadmete, meditsiiniseadmete, ravimite, inimkudede ja -rakkude, kosmeetikatoodete, biotsiidide, toidu ja vajaduse korral muude toodete valdkonnas, et määrata kindlaks toote või toodete kategooria või rühma asjakohane õiguslik staatus.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

II peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| Seadmete kättesaadavaks tegemine, ettevõtjate kohustused, CE-märgis, vaba liikumine | Seadmete kättesaadavaks tegemine
  ja kasutamine
  , ettevõtjate kohustused, CE-märgis, vaba liikumine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Seadmete kättesaadavaks tegemine, ettevõtjate kohustused, CE-märgis, vaba liikumine

Seadmete kättesaadavaks tegemine
  ja kasutamine
  , ettevõtjate kohustused, CE-märgis, vaba liikumine

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele vastavuse tõendamine
  põhineb kliinilistel tõenditel
  kooskõlas artikliga 47. | 3.   Üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele vastavuse tõendamine
  hõlmab kliinilisi tõendeid
  kooskõlas artikliga 47. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele vastavuse tõendamine
  põhineb kliinilistel tõenditel
  kooskõlas artikliga 47.

3.   Üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele vastavuse tõendamine
  hõlmab kliinilisi tõendeid
  kooskõlas artikliga 47.

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 5 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Välja arvatud artikli 59 lõige 4, ei kehti käesoleva määruse sätted seadmete suhtes, mis on VII lisas sätestatud eeskirjade kohaselt liigitatud A, B ja C klassi ning mida valmistatakse ja kasutatakse üksnes ühes tervishoiuasutuses, tingimusel et valmistamine ja kasutamine toimub üksnes tervishoiuasutuse ühtse kvaliteedijuhtimissüsteemi raames ning tervishoiuasutus
  vastab
  standardile EN ISO 15189 või muule samalaadsele tunnustatud standardile. Liikmesriigid
  võivad nõuda
  , et tervishoiuasutused esitaksid pädevale asutusele selliste seadmete nimekirja, mis on valmistatud ja mida kasutatakse nende territooriumil ja
  võivad kehtestada
  asjaomaste seadmete valmistamise ja kasutamise suhtes täiendavaid ohutusnõudeid. | Välja arvatud artikli 59 lõige 4, ei kehti käesoleva määruse sätted seadmete suhtes, mis on VII lisas sätestatud eeskirjade kohaselt liigitatud A, B ja C klassi ning mida valmistatakse ja kasutatakse üksnes ühes tervishoiuasutuses, tingimusel et valmistamine ja kasutamine toimub üksnes tervishoiuasutuse ühtse kvaliteedijuhtimissüsteemi raames ning tervishoiuasutus
  on akrediteeritud vastavalt
  standardile EN ISO 15189 või muule samalaadsele tunnustatud standardile.
  Käesolevas määruses kehtestatud nõuded kehtivad jätkuvalt kliinilistele või ärilistele laboratooriumidele, mille peaeesmärk ei ole tervishoid (st patsientide hooldus ja ravi) ega rahvatervise edendamine.
  Liikmesriigid
  peavad nõudma
  , et tervishoiuasutused esitaksid pädevale asutusele selliste seadmete nimekirja, mis on valmistatud ja mida kasutatakse nende territooriumil ja
  kehtestavad
  asjaomaste seadmete valmistamise ja kasutamise suhtes täiendavaid ohutusnõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Välja arvatud artikli 59 lõige 4, ei kehti käesoleva määruse sätted seadmete suhtes, mis on VII lisas sätestatud eeskirjade kohaselt liigitatud A, B ja C klassi ning mida valmistatakse ja kasutatakse üksnes ühes tervishoiuasutuses, tingimusel et valmistamine ja kasutamine toimub üksnes tervishoiuasutuse ühtse kvaliteedijuhtimissüsteemi raames ning tervishoiuasutus
  vastab
  standardile EN ISO 15189 või muule samalaadsele tunnustatud standardile. Liikmesriigid
  võivad nõuda
  , et tervishoiuasutused esitaksid pädevale asutusele selliste seadmete nimekirja, mis on valmistatud ja mida kasutatakse nende territooriumil ja
  võivad kehtestada
  asjaomaste seadmete valmistamise ja kasutamise suhtes täiendavaid ohutusnõudeid.

Välja arvatud artikli 59 lõige 4, ei kehti käesoleva määruse sätted seadmete suhtes, mis on VII lisas sätestatud eeskirjade kohaselt liigitatud A, B ja C klassi ning mida valmistatakse ja kasutatakse üksnes ühes tervishoiuasutuses, tingimusel et valmistamine ja kasutamine toimub üksnes tervishoiuasutuse ühtse kvaliteedijuhtimissüsteemi raames ning tervishoiuasutus
  on akrediteeritud vastavalt
  standardile EN ISO 15189 või muule samalaadsele tunnustatud standardile.
  Käesolevas määruses kehtestatud nõuded kehtivad jätkuvalt kliinilistele või ärilistele laboratooriumidele, mille peaeesmärk ei ole tervishoid (st patsientide hooldus ja ravi) ega rahvatervise edendamine.
  Liikmesriigid
  peavad nõudma
  , et tervishoiuasutused esitaksid pädevale asutusele selliste seadmete nimekirja, mis on valmistatud ja mida kasutatakse nende territooriumil ja
  kehtestavad
  asjaomaste seadmete valmistamise ja kasutamise suhtes täiendavaid ohutusnõudeid.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 5 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Seadmed
  , mis on VII lisas sätestatud eeskirjade kohaselt liigitatud D klassi
  , peavad isegi siis, kui neid
  valmistatakse ja kasutatakse üksnes ühes tervishoiuasutuses,
  vastama
  käesoleva määruse
  nõuetele. Siiski ei kohaldata nende seadmete suhtes artiklis 16
  sätestatud
  CE-märgist käsitlevaid sätteid ja artiklites 21 — 25 sätestatud kohustusi. | Seadmete suhtes
  , mis on VII lisas sätestatud eeskirjade kohaselt liigitatud D klassi
  ning mida
  valmistatakse ja kasutatakse üksnes ühes tervishoiuasutuses,
  ei kohaldata
  käesoleva määruse
  nõudeid, välja arvatud artikli 59 lõiget 4 ja I lisas
  sätestatud
  üldisi ohutus- ja toimivusnõudeid, kui on täidetud järgmised tingimused: |
| | (a) | ravitava patsiendi või patsientide rühma vajadusi ei saa rahuldada olemasoleva CE-märgisega seadme abil, ning seepärast on vaja kas muuta olemasolevat CE-märgisega seadet või toota uus seade; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Seadmed
  , mis on VII lisas sätestatud eeskirjade kohaselt liigitatud D klassi
  , peavad isegi siis, kui neid
  valmistatakse ja kasutatakse üksnes ühes tervishoiuasutuses,
  vastama
  käesoleva määruse
  nõuetele. Siiski ei kohaldata nende seadmete suhtes artiklis 16
  sätestatud
  CE-märgist käsitlevaid sätteid ja artiklites 21 — 25 sätestatud kohustusi.

Seadmete suhtes
  , mis on VII lisas sätestatud eeskirjade kohaselt liigitatud D klassi
  ning mida
  valmistatakse ja kasutatakse üksnes ühes tervishoiuasutuses,
  ei kohaldata
  käesoleva määruse
  nõudeid, välja arvatud artikli 59 lõiget 4 ja I lisas
  sätestatud
  üldisi ohutus- ja toimivusnõudeid, kui on täidetud järgmised tingimused:

(a)

ravitava patsiendi või patsientide rühma vajadusi ei saa rahuldada olemasoleva CE-märgisega seadme abil, ning seepärast on vaja kas muuta olemasolevat CE-märgisega seadet või toota uus seade;

| (b) | tervishoiuasutus on akrediteeritud vastavalt kvaliteedijuhtimissüsteeme käsitlevale standardile ISO 15189 või muule samalaadsele tunnustatud standardile; |
| --- | --- |

(b)

tervishoiuasutus on akrediteeritud vastavalt kvaliteedijuhtimissüsteeme käsitlevale standardile ISO 15189 või muule samalaadsele tunnustatud standardile;

| (c) | tervishoiuasutus esitab komisjonile ja artiklis 26 osutatud pädevale asutusele selliste seadmete nimekirja, mis sisaldab põhjendust nende valmistamise, muutmise või kasutamise kohta. Nimekirja ajakohastatakse korrapäraselt. |
| --- | --- |

(c)

tervishoiuasutus esitab komisjonile ja artiklis 26 osutatud pädevale asutusele selliste seadmete nimekirja, mis sisaldab põhjendust nende valmistamise, muutmise või kasutamise kohta. Nimekirja ajakohastatakse korrapäraselt.

Komisjon kontrollib, kas nimekirjas olevatele seadmetele kehtib erand vastavalt käesolevas lõikes esitatud nõuetele.

Teave nõuetest vabastatud seadmete kohta avalikustatakse.

Liikmesriikidele jääb õigus piirata mingit kindlat liiki in vitro diagnostikameditsiiniseadmete asutusesisest valmistamist ja kasutust aspektides, mis ei ole käesoleva määrusega kaetud, ning nad võivad kohaldada kõnealuste seadmete valmistamise ja kasutamise suhtes täiendavad ohutusnõudeid. Sellisel juhul teavitab liikmesriik sellest komisjoni ja teisi liikmesriike.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.
     
  Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 85 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega, pidades silmas tehnika arengut ning võttes arvesse ettenähtud kasutajaid või patsiente, muudetakse või täiendatakse I lisas sätestatud üldisi ohutus- ja toimivusnõudeid, sealhulgas tootja esitatavat teavet. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.
     
  Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 85 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega, pidades silmas tehnika arengut ning võttes arvesse ettenähtud kasutajaid või patsiente, muudetakse või täiendatakse I lisas sätestatud üldisi ohutus- ja toimivusnõudeid, sealhulgas tootja esitatavat teavet.

välja jäetud

Muudatusettepanek 271

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 4 a |
| | Geneetiline teave, nõustamine ja teadev nõusolek |
| | 1.
     
  Seadet võib geenitestiks kasutada üksnes juhul, kui selle kiidab pärast isiklikku konsultatsiooni heaks isik, kellel on meditsiinilise kutsetegevuse luba vastavalt riigis kehtivatele õigusaktidele. |
| | 2.
     
  Seadet võib geenitestiks kasutada üksnes viisil, mis kaitseb testis osalejate õigusi, ohutust ja heaolu ning kui testi käigus saadud kliinilised andmed on usaldusväärsed ja kindlad. |
| | 3.
     
  Teave. Enne seadme kasutamist geenitestiks annab lõikes 1 nimetatud isik asjaomasele isikule geenitesti olemuse, tähenduse ja tagajärgede kohta asjakohast teavet. |
| | 4.
     
  Geneetiline nõustamine. Nõuetekohane geneetiline nõustamine on kohustuslik enne seadme kasutamist prognoosimiseks ja sünnieelseteks uuringuteks ning pärast geneetilise haiguse diagnoosimist. See hõlmab meditsiinilisi, eetilisi, sotsiaalseid, psühholoogilisi ja õiguslikke aspekte ning seda võivad läbi viia ainult riikliku õiguse alusel vastava kvalifikatsiooni saanud arstid või muud isikud. |
| | Geneetilise nõustamise vorm ja ulatus määratakse kindlaks vastavalt testi tulemuste mõjule ja nende tähendusele asjaomase isiku või tema pereliikmete jaoks. |
| | 5.
     
  Nõusolek. Seadet võib geenitestiks kasutada ainult pärast seda, kui asjaomane isik on andnud selleks vaba ja teadva nõusoleku. Nõusolek tuleb anda sõnaselgelt ja kirjalikult. Nõusoleku võib igal ajal kirjalikult või suuliselt tühistada. |
| | 6.
     
  Testid alaealistega ja piiratud teovõimega isikutega. Alaealiste puhul võetakse lapsevanemate või seadusliku esindaja või alaealise enda teadev nõusolek vastavalt riigi seadustele; nõusolek peab kajastama alaealise eeldatavat tahet ja seda võib igal ajal tühistada, ilma et see kahjustaks alaealist. Piiratud teovõimega isikute puhul, kes ei saa teadvat õiguslikku nõusolekut anda, võetakse seadusliku esindaja teadev nõusolek; nõusolek peab kajastama piiratud teovõimega isiku eeldatavat tahet ja nõusoleku võib igal ajal isikut kahjustamata tühistada. |
| | 7.
     
  Seadet võib kasutada soo tuvastamiseks seoses sünnieelse diagnostikaga üksnes juhul, kui tuvastamine toimub meditsiinilistel eesmärkidel ja kui on kõrge risk soospetsiifiliseks pärilikuks haiguseks. Erandina artikli 2 lõigetest 1 ja 2 kohaldatakse seda ka toodete suhtes, mis ei ole mõeldud kasutamiseks konkreetsel meditsiinilisel eesmärgil. |
| | 8.
     
  Käesoleva artikli sätted seadmete kasutamise kohta geenitestideks ei takista liikmesriikidel säilitada või kehtestada tervisekaitse või avaliku korra eesmärkidel selles valdkonnas rangemaid riiklikke õigusakte. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 4 a

Geneetiline teave, nõustamine ja teadev nõusolek

1.
     
  Seadet võib geenitestiks kasutada üksnes juhul, kui selle kiidab pärast isiklikku konsultatsiooni heaks isik, kellel on meditsiinilise kutsetegevuse luba vastavalt riigis kehtivatele õigusaktidele.

2.
     
  Seadet võib geenitestiks kasutada üksnes viisil, mis kaitseb testis osalejate õigusi, ohutust ja heaolu ning kui testi käigus saadud kliinilised andmed on usaldusväärsed ja kindlad.

3.
     
  Teave. Enne seadme kasutamist geenitestiks annab lõikes 1 nimetatud isik asjaomasele isikule geenitesti olemuse, tähenduse ja tagajärgede kohta asjakohast teavet.

4.
     
  Geneetiline nõustamine. Nõuetekohane geneetiline nõustamine on kohustuslik enne seadme kasutamist prognoosimiseks ja sünnieelseteks uuringuteks ning pärast geneetilise haiguse diagnoosimist. See hõlmab meditsiinilisi, eetilisi, sotsiaalseid, psühholoogilisi ja õiguslikke aspekte ning seda võivad läbi viia ainult riikliku õiguse alusel vastava kvalifikatsiooni saanud arstid või muud isikud.

Geneetilise nõustamise vorm ja ulatus määratakse kindlaks vastavalt testi tulemuste mõjule ja nende tähendusele asjaomase isiku või tema pereliikmete jaoks.

5.
     
  Nõusolek. Seadet võib geenitestiks kasutada ainult pärast seda, kui asjaomane isik on andnud selleks vaba ja teadva nõusoleku. Nõusolek tuleb anda sõnaselgelt ja kirjalikult. Nõusoleku võib igal ajal kirjalikult või suuliselt tühistada.

6.
     
  Testid alaealistega ja piiratud teovõimega isikutega. Alaealiste puhul võetakse lapsevanemate või seadusliku esindaja või alaealise enda teadev nõusolek vastavalt riigi seadustele; nõusolek peab kajastama alaealise eeldatavat tahet ja seda võib igal ajal tühistada, ilma et see kahjustaks alaealist. Piiratud teovõimega isikute puhul, kes ei saa teadvat õiguslikku nõusolekut anda, võetakse seadusliku esindaja teadev nõusolek; nõusolek peab kajastama piiratud teovõimega isiku eeldatavat tahet ja nõusoleku võib igal ajal isikut kahjustamata tühistada.

7.
     
  Seadet võib kasutada soo tuvastamiseks seoses sünnieelse diagnostikaga üksnes juhul, kui tuvastamine toimub meditsiinilistel eesmärkidel ja kui on kõrge risk soospetsiifiliseks pärilikuks haiguseks. Erandina artikli 2 lõigetest 1 ja 2 kohaldatakse seda ka toodete suhtes, mis ei ole mõeldud kasutamiseks konkreetsel meditsiinilisel eesmärgil.

8.
     
  Käesoleva artikli sätted seadmete kasutamise kohta geenitestideks ei takista liikmesriikidel säilitada või kehtestada tervisekaitse või avaliku korra eesmärkidel selles valdkonnas rangemaid riiklikke õigusakte.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Kaugsuhtlusvahendeid pakkuvad teenusepakkujad peavad pädeva asutuse nõudel viivitamata esitama toodete kaugmüüki teostavate ettevõtete andmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Kaugsuhtlusvahendeid pakkuvad teenusepakkujad peavad pädeva asutuse nõudel viivitamata esitama toodete kaugmüüki teostavate ettevõtete andmed.

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  On keelatud ringlusesse lasta, kasutusele anda, levitada, pakkuda ja kättesaadavaks teha tooteid, mille nimetus, märgistus või kasutusjuhend võib esitada eksitavat teavet toote omaduste ja mõju kohta järgmistel viisidel: |
| | a) | tootele omistatakse omadus, funktsioonid ja mõju, mida sellel tegelikult ei ole; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 b.
     
  On keelatud ringlusesse lasta, kasutusele anda, levitada, pakkuda ja kättesaadavaks teha tooteid, mille nimetus, märgistus või kasutusjuhend võib esitada eksitavat teavet toote omaduste ja mõju kohta järgmistel viisidel:

a)

tootele omistatakse omadus, funktsioonid ja mõju, mida sellel tegelikult ei ole;

| b) | jäetakse vale mulje, et toote abil ravimine või diagnoosimine on kindlasti edukas, või jäetakse teavitamata võimalikest riskidest, mis võivad kaasneda toote kasutamisega vastavalt selle ettenähtud otstarbele või toote kasutamisega ettenähtust kauem; |
| --- | --- |

b)

jäetakse vale mulje, et toote abil ravimine või diagnoosimine on kindlasti edukas, või jäetakse teavitamata võimalikest riskidest, mis võivad kaasneda toote kasutamisega vastavalt selle ettenähtud otstarbele või toote kasutamisega ettenähtust kauem;

| c) | väidetakse, et tootel on muid otstarbeid ja omadusi kui vastavushindamises näidatud. |
| --- | --- |

c)

väidetakse, et tootel on muid otstarbeid ja omadusi kui vastavushindamises näidatud.

Reklaammaterjalid, esitlused ja tooteinfo ei tohi olla eksitav esimeses lõigus osutatud tähenduses.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõiked 1 ja 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui ühtlustatud standardid puuduvad või kui
  asjakohased ühtlustatud standardid ei ole piisavad
  , on komisjonil õigus võtta vastu ühtne tehniline kirjeldus seoses I lisas sätestatud üldiste ohutus- ja toimivusnõuete, II lisas sätestatud tehnilise dokumentatsiooni või XII lisas sätestatud kliiniliste tõendite ja turustamisjärgse jälgimisega. Ühtne tehniline kirjeldus võetakse vastu rakendusaktide kaudu kooskõlas artikli 84 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | 1.   Kui ühtlustatud standardid puuduvad või kui
  on vaja käsitleda rahvatervisega seotud probleeme
  , on komisjonil
  pärast MDCG ja MDACga konsulteerimist
  õigus võtta vastu ühtne tehniline kirjeldus seoses I lisas sätestatud üldiste ohutus- ja toimivusnõuete, II lisas sätestatud tehnilise dokumentatsiooni või XII lisas sätestatud kliiniliste tõendite ja turustamisjärgse jälgimisega. Ühtne tehniline kirjeldus võetakse vastu rakendusaktide kaudu kooskõlas artikli 84 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. |
| | 1 a.
     
  Enne lõikes 1 nimetatud ühtse tehnilise kirjelduse (ÜTK) vastuvõtmist veendub komisjon, et see on koostatud asjaomaste sidusrühmade vajaliku abiga ning on kooskõlas Euroopa ja rahvusvahelise standardimissüsteemiga. ÜTK on sidus, kui see ei ole vastuolus Euroopa standarditega, st kui see hõlmab valdkonda, kus puuduvad ühtlustatud standardid, kui uute Euroopa standardite kehtestamist ei ole mõistliku ajavahemiku jooksul ette näha, kui olemasolevaid standardeid turul ei kasutata, kui need standardid on vananenud või kui nende ebapiisavus on järelevalve- või seireandmetega selgelt tõendatud ja kui tehnilise kirjelduse ülevõtmist Euroopa standarditesse mõistliku ajavahemiku jooksul ette ei nähta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui ühtlustatud standardid puuduvad või kui
  asjakohased ühtlustatud standardid ei ole piisavad
  , on komisjonil õigus võtta vastu ühtne tehniline kirjeldus seoses I lisas sätestatud üldiste ohutus- ja toimivusnõuete, II lisas sätestatud tehnilise dokumentatsiooni või XII lisas sätestatud kliiniliste tõendite ja turustamisjärgse jälgimisega. Ühtne tehniline kirjeldus võetakse vastu rakendusaktide kaudu kooskõlas artikli 84 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

1.   Kui ühtlustatud standardid puuduvad või kui
  on vaja käsitleda rahvatervisega seotud probleeme
  , on komisjonil
  pärast MDCG ja MDACga konsulteerimist
  õigus võtta vastu ühtne tehniline kirjeldus seoses I lisas sätestatud üldiste ohutus- ja toimivusnõuete, II lisas sätestatud tehnilise dokumentatsiooni või XII lisas sätestatud kliiniliste tõendite ja turustamisjärgse jälgimisega. Ühtne tehniline kirjeldus võetakse vastu rakendusaktide kaudu kooskõlas artikli 84 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

1 a.
     
  Enne lõikes 1 nimetatud ühtse tehnilise kirjelduse (ÜTK) vastuvõtmist veendub komisjon, et see on koostatud asjaomaste sidusrühmade vajaliku abiga ning on kooskõlas Euroopa ja rahvusvahelise standardimissüsteemiga. ÜTK on sidus, kui see ei ole vastuolus Euroopa standarditega, st kui see hõlmab valdkonda, kus puuduvad ühtlustatud standardid, kui uute Euroopa standardite kehtestamist ei ole mõistliku ajavahemiku jooksul ette näha, kui olemasolevaid standardeid turul ei kasutata, kui need standardid on vananenud või kui nende ebapiisavus on järelevalve- või seireandmetega selgelt tõendatud ja kui tehnilise kirjelduse ülevõtmist Euroopa standarditesse mõistliku ajavahemiku jooksul ette ei nähta.

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 85 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse või täiendatakse II lisas sätestatud tehnilise dokumentatsiooni elemente, pidades silmas tehnika arengut. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 85 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse või täiendatakse II lisas sätestatud tehnilise dokumentatsiooni elemente, pidades silmas tehnika arengut.

välja jäetud

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 6 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Proportsionaalselt riskiklassiga ja seadme tüübiga seavad seadmete tootjad sisse süstemaatilise menetluse turule lastud või kasutusse võetud seadmete kohta omandatud kogemuste kogumiseks ja ülevaatamiseks ja tarvilike parandusmeetmete võtmiseks (edaspidi „turustamisjärgse järelevalve kava”), ning ajakohastavad seda menetlust. Turustamisjärgse järelevalve kavas kehtestatakse menetlus tervishoiutöötajate, patsientide ja kasutajate kaebuste ja teadete kogumiseks, salvestamiseks ja uurimiseks võimalike seadmega seotud vahejuhtumite kohta, arvestuse pidamiseks mittevastavate toodete ning toodete tagasivõtmise ja kõrvaldamise kohta ning kui seadme laad seda nõuab, turustatud seadmete pisteliseks kontrolliks. Turustamisjärgse järelevalve kava üks osa on turustamisjärgse jälgimise kava vastavalt XII lisa B osale. Kui turustamisjärgset jälgimist ei peeta vajalikuks, peab see olema nõuetekohaselt põhjendatud ja turustamisjärgse järelevalve kavas dokumenteeritud. | Proportsionaalselt riskiklassiga ja seadme tüübiga seavad seadmete tootjad sisse süstemaatilise menetluse turule lastud või kasutusse võetud seadmete kohta omandatud kogemuste kogumiseks ja ülevaatamiseks ja tarvilike parandusmeetmete võtmiseks (edaspidi „turustamisjärgse järelevalve kava”), ning ajakohastavad seda menetlust. Turustamisjärgse järelevalve kavas kehtestatakse menetlus tervishoiutöötajate, patsientide ja kasutajate kaebuste ja teadete kogumiseks, salvestamiseks
  , edastamiseks artiklis 60 osutatud elektroonilisse järelevalvesüsteemi
  ja uurimiseks võimalike seadmega seotud vahejuhtumite kohta, arvestuse pidamiseks mittevastavate toodete ning toodete tagasivõtmise ja kõrvaldamise kohta ning kui seadme laad seda nõuab, turustatud seadmete pisteliseks kontrolliks. Turustamisjärgse järelevalve kava üks osa on turustamisjärgse jälgimise kava vastavalt XII lisa B osale. Kui turustamisjärgset jälgimist ei peeta vajalikuks, peab see olema nõuetekohaselt põhjendatud ja turustamisjärgse järelevalve kavas dokumenteeritud
  ning pädeva asutuse poolt heaks kiidetud
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Proportsionaalselt riskiklassiga ja seadme tüübiga seavad seadmete tootjad sisse süstemaatilise menetluse turule lastud või kasutusse võetud seadmete kohta omandatud kogemuste kogumiseks ja ülevaatamiseks ja tarvilike parandusmeetmete võtmiseks (edaspidi „turustamisjärgse järelevalve kava”), ning ajakohastavad seda menetlust. Turustamisjärgse järelevalve kavas kehtestatakse menetlus tervishoiutöötajate, patsientide ja kasutajate kaebuste ja teadete kogumiseks, salvestamiseks ja uurimiseks võimalike seadmega seotud vahejuhtumite kohta, arvestuse pidamiseks mittevastavate toodete ning toodete tagasivõtmise ja kõrvaldamise kohta ning kui seadme laad seda nõuab, turustatud seadmete pisteliseks kontrolliks. Turustamisjärgse järelevalve kava üks osa on turustamisjärgse jälgimise kava vastavalt XII lisa B osale. Kui turustamisjärgset jälgimist ei peeta vajalikuks, peab see olema nõuetekohaselt põhjendatud ja turustamisjärgse järelevalve kavas dokumenteeritud.

Proportsionaalselt riskiklassiga ja seadme tüübiga seavad seadmete tootjad sisse süstemaatilise menetluse turule lastud või kasutusse võetud seadmete kohta omandatud kogemuste kogumiseks ja ülevaatamiseks ja tarvilike parandusmeetmete võtmiseks (edaspidi „turustamisjärgse järelevalve kava”), ning ajakohastavad seda menetlust. Turustamisjärgse järelevalve kavas kehtestatakse menetlus tervishoiutöötajate, patsientide ja kasutajate kaebuste ja teadete kogumiseks, salvestamiseks
  , edastamiseks artiklis 60 osutatud elektroonilisse järelevalvesüsteemi
  ja uurimiseks võimalike seadmega seotud vahejuhtumite kohta, arvestuse pidamiseks mittevastavate toodete ning toodete tagasivõtmise ja kõrvaldamise kohta ning kui seadme laad seda nõuab, turustatud seadmete pisteliseks kontrolliks. Turustamisjärgse järelevalve kava üks osa on turustamisjärgse jälgimise kava vastavalt XII lisa B osale. Kui turustamisjärgset jälgimist ei peeta vajalikuks, peab see olema nõuetekohaselt põhjendatud ja turustamisjärgse järelevalve kavas dokumenteeritud
  ning pädeva asutuse poolt heaks kiidetud
  .

Muudatusettepanekud 78, 79 ja 263

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 7 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Tootjad tagavad, et
  seadmega on kaasas
  I lisa punkti 17 kohaselt nõutav teave Euroopa Liidu ametlikus keeles, mis on ettenähtud kasutajale kergesti arusaadav. Keele, milles tootja peab teavet esitama, võivad kindlaks määrata selle liikmesriigi õigusaktid, kus seade kasutajale kättesaadavaks tehakse. | 7.   Tootjad tagavad, et I lisa punkti 17 kohaselt
  seadme kohta
  nõutav teave
  on esitatud
  Euroopa Liidu ametlikus keeles, mis on ettenähtud kasutajale kergesti arusaadav. Keele, milles tootja peab teavet esitama, võivad kindlaks määrata selle liikmesriigi õigusaktid, kus seade kasutajale kättesaadavaks tehakse. |
| Enesetestimiseks või patsiendi vahetus läheduses testimiseks ettenähtud seadmete puhul esitatakse I lisa punkti 17 kohaselt nõutav teave
  selle liikmesriigi
  ametlikus keeles, kus seade ettenähtud kasutajateni jõuab. | Enesetestimiseks või patsiendi vahetus läheduses testimiseks ettenähtud seadmete puhul esitatakse I lisa punkti 17 kohaselt nõutav teave
  kergesti mõistetavalt ja selles liikmesriigis kasutatavas liidu
  ametlikus keeles
  või keeltes
  , kus seade ettenähtud kasutajateni jõuab. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.   Tootjad tagavad, et
  seadmega on kaasas
  I lisa punkti 17 kohaselt nõutav teave Euroopa Liidu ametlikus keeles, mis on ettenähtud kasutajale kergesti arusaadav. Keele, milles tootja peab teavet esitama, võivad kindlaks määrata selle liikmesriigi õigusaktid, kus seade kasutajale kättesaadavaks tehakse.

7.   Tootjad tagavad, et I lisa punkti 17 kohaselt
  seadme kohta
  nõutav teave
  on esitatud
  Euroopa Liidu ametlikus keeles, mis on ettenähtud kasutajale kergesti arusaadav. Keele, milles tootja peab teavet esitama, võivad kindlaks määrata selle liikmesriigi õigusaktid, kus seade kasutajale kättesaadavaks tehakse.

Enesetestimiseks või patsiendi vahetus läheduses testimiseks ettenähtud seadmete puhul esitatakse I lisa punkti 17 kohaselt nõutav teave
  selle liikmesriigi
  ametlikus keeles, kus seade ettenähtud kasutajateni jõuab.

Enesetestimiseks või patsiendi vahetus läheduses testimiseks ettenähtud seadmete puhul esitatakse I lisa punkti 17 kohaselt nõutav teave
  kergesti mõistetavalt ja selles liikmesriigis kasutatavas liidu
  ametlikus keeles
  või keeltes
  , kus seade ettenähtud kasutajateni jõuab.

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks, vajaduse korral kõrvaldavad selle või võtavad selle tagasi. Nad teavitavad sellest levitajaid ja vajaduse korral volitatud esindajat. | 8.   Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks, vajaduse korral kõrvaldavad selle või võtavad selle tagasi. Nad teavitavad sellest
  vastutavat riiklikku pädevat asutust,
  levitajaid
  , importijaid
  ja vajaduse korral volitatud esindajat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.   Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks, vajaduse korral kõrvaldavad selle või võtavad selle tagasi. Nad teavitavad sellest levitajaid ja vajaduse korral volitatud esindajat.

8.   Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks, vajaduse korral kõrvaldavad selle või võtavad selle tagasi. Nad teavitavad sellest
  vastutavat riiklikku pädevat asutust,
  levitajaid
  , importijaid
  ja vajaduse korral volitatud esindajat.

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 9 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kui pädev asutus on seisukohal või tal on alust uskuda, et seade on põhjustanud kahju, siis tagab ta, kui see ei ole ette nähtud juba siseriikliku kohtu- või apellatsioonimenetlusega, et võimalik kahjustatud kasutaja, kasutaja õigusjärglane, kasutaja ravikindlustusselts või teised kasutajale tekitatud kahjust mõjutatud kolmandad isikud võivad nõuda tootjalt või tema volitatud esindajalt esimeses lõigus osutatud teavet, tagades seejuures intellektuaalomandiõiguste nõuetekohase kaitse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui pädev asutus on seisukohal või tal on alust uskuda, et seade on põhjustanud kahju, siis tagab ta, kui see ei ole ette nähtud juba siseriikliku kohtu- või apellatsioonimenetlusega, et võimalik kahjustatud kasutaja, kasutaja õigusjärglane, kasutaja ravikindlustusselts või teised kasutajale tekitatud kahjust mõjutatud kolmandad isikud võivad nõuda tootjalt või tema volitatud esindajalt esimeses lõigus osutatud teavet, tagades seejuures intellektuaalomandiõiguste nõuetekohase kaitse.

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 9 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kui on asjaolusid, mis annavad alust eeldada, et in vitro diagnostikameditsiiniseade on tekitanud kahju, võib ka kahjustada saanud kasutaja, kasutaja õigusjärglane, kasutaja kohustusliku ravikindlustuse asutus või muu kasutajale kahju tekkimisega seotud kolmas isik nõuda tootjalt või tema volitatud esindajalt esimeses lauses nimetatud teavet. |
| | Esimeses lauses sätestatud tingimuste kohaselt on teavet õigus nõuda ka liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kes vastutavad asjaomase meditsiiniseadme järelevalve eest, ning mis tahes teiselt teavitatud asutuselt, kes väljastas artikli 45 alusel sertifikaadi või oli muul viisil seotud kõnealuse meditsiiniseadme vastavushindamismenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui on asjaolusid, mis annavad alust eeldada, et in vitro diagnostikameditsiiniseade on tekitanud kahju, võib ka kahjustada saanud kasutaja, kasutaja õigusjärglane, kasutaja kohustusliku ravikindlustuse asutus või muu kasutajale kahju tekkimisega seotud kolmas isik nõuda tootjalt või tema volitatud esindajalt esimeses lauses nimetatud teavet.

Esimeses lauses sätestatud tingimuste kohaselt on teavet õigus nõuda ka liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kes vastutavad asjaomase meditsiiniseadme järelevalve eest, ning mis tahes teiselt teavitatud asutuselt, kes väljastas artikli 45 alusel sertifikaadi või oli muul viisil seotud kõnealuse meditsiiniseadme vastavushindamismenetlusega.

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 10 a.
     
  Enne in vitro diagnostikameditsiiniseadme turulelaskmist tagavad tootjad endale vajaliku vastutuskindlustuse, mis katab maksevõimetuse riski ja kõik patsientidele või kasutajatele tekitatud kahjud, mida saab vahetult omistada sama meditsiiniseadme tootmisdefektile, kusjuures kindlustuskaitse peab olema proportsionaalne in vitro diagnostikameditsiiniseadmega seotud võimaliku riskiga ja kooskõlas direktiiviga 85/374/EMÜ. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

10 a.
     
  Enne in vitro diagnostikameditsiiniseadme turulelaskmist tagavad tootjad endale vajaliku vastutuskindlustuse, mis katab maksevõimetuse riski ja kõik patsientidele või kasutajatele tekitatud kahjud, mida saab vahetult omistada sama meditsiiniseadme tootmisdefektile, kusjuures kindlustuskaitse peab olema proportsionaalne in vitro diagnostikameditsiiniseadmega seotud võimaliku riskiga ja kooskõlas direktiiviga 85/374/EMÜ.

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3 – lõik 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | hoida tehniline dokumentatsioon, ELi vastavusdeklaratsioon ja vajaduse korral koopia artikli 43 kohaselt välja antud asjakohasest tunnistusest koos kõigi lisadega pädevatele asutustele kättesaadavana artikli 8 lõikes 4 sätestatud ajavahemiku jooksul; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

hoida tehniline dokumentatsioon, ELi vastavusdeklaratsioon ja vajaduse korral koopia artikli 43 kohaselt välja antud asjakohasest tunnistusest koos kõigi lisadega pädevatele asutustele kättesaadavana artikli 8 lõikes 4 sätestatud ajavahemiku jooksul;

| (a) | hoida
  tehnilise dokumentatsiooni kokkuvõte või taotluse korral
  tehniline dokumentatsioon, ELi vastavusdeklaratsioon ja vajaduse korral koopia artikli 43 kohaselt välja antud asjakohasest tunnistusest koos kõigi lisadega pädevatele asutustele kättesaadavana artikli 8 lõikes 4 sätestatud ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

(a)

hoida
  tehnilise dokumentatsiooni kokkuvõte või taotluse korral
  tehniline dokumentatsioon, ELi vastavusdeklaratsioon ja vajaduse korral koopia artikli 43 kohaselt välja antud asjakohasest tunnistusest koos kõigi lisadega pädevatele asutustele kättesaadavana artikli 8 lõikes 4 sätestatud ajavahemiku jooksul;

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | tootja on määranud volitatud esindaja kooskõlas artikliga 9; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tootja on määranud volitatud esindaja kooskõlas artikliga 9;

| (b) | tootja on
  tuvastatud ja ta on
  määranud volitatud esindaja kooskõlas artikliga 9; |
| --- | --- |

(b)

tootja on
  tuvastatud ja ta on
  määranud volitatud esindaja kooskõlas artikliga 9;

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2 – lõik 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | seade on märgistatud vastavalt käesoleva määruse nõuetele ja sellega on kaasas nõutav kasutusjuhend
  ja ELi vastavusdeklaratsioon
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

seade on märgistatud vastavalt käesoleva määruse nõuetele ja sellega on kaasas nõutav kasutusjuhend
  ja ELi vastavusdeklaratsioon
  ;

| (e) | seade on märgistatud vastavalt käesoleva määruse nõuetele ja sellega on kaasas nõutav kasutusjuhend; |
| --- | --- |

(e)

seade on märgistatud vastavalt käesoleva määruse nõuetele ja sellega on kaasas nõutav kasutusjuhend;

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2 – lõik 1 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (f a) | tootja on muretsenud asjakohase vastutuskindlustuskatte vastavalt artikli 8 lõikele 10 a, välja arvatud juhul, kui importija ise tagab selle sätte nõuetele vastava katte. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f a)

tootja on muretsenud asjakohase vastutuskindlustuskatte vastavalt artikli 8 lõikele 10 a, välja arvatud juhul, kui importija ise tagab selle sätte nõuetele vastava katte.

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, teavitavad viivitamatult tootjat ja tema volitatud esindajat ning
  võtavad
  vajaduse korral
  vajalikud parandusmeetmed
  seadme vastavusse viimiseks,
  vajaduse korral kõrvaldavad
  selle või
  võtavad selle tagasi
  . Kui seade on ohtlik, teavitavad nad viivitamatult ka selle liikmesriigi pädevat asutust, kus nad seadme kättesaadavaks tegid, ja vajaduse korral teavitatud asutust, kes andis välja artikli 43 kohase tunnistuse kõnealuse seadme kohta, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja
  võetud
  parandusmeetmete kohta. | 7.   Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, teavitavad viivitamatult tootjat ja
  võimaluse korral
  tema volitatud esindajat ning
  tagavad
  vajaduse korral
  vajalike parandusmeetmete võtmise
  seadme vastavusse viimiseks, selle
  kõrvaldamiseks
  või
  tagasivõtmiseks
  . Kui seade on ohtlik, teavitavad nad viivitamatult ka selle liikmesriigi pädevat asutust, kus nad seadme kättesaadavaks tegid, ja vajaduse korral teavitatud asutust, kes andis välja artikli 43 kohase tunnistuse kõnealuse seadme kohta, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja
  nende poolt rakendatud
  parandusmeetmete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.   Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, teavitavad viivitamatult tootjat ja tema volitatud esindajat ning
  võtavad
  vajaduse korral
  vajalikud parandusmeetmed
  seadme vastavusse viimiseks,
  vajaduse korral kõrvaldavad
  selle või
  võtavad selle tagasi
  . Kui seade on ohtlik, teavitavad nad viivitamatult ka selle liikmesriigi pädevat asutust, kus nad seadme kättesaadavaks tegid, ja vajaduse korral teavitatud asutust, kes andis välja artikli 43 kohase tunnistuse kõnealuse seadme kohta, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja
  võetud
  parandusmeetmete kohta.

7.   Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, teavitavad viivitamatult tootjat ja
  võimaluse korral
  tema volitatud esindajat ning
  tagavad
  vajaduse korral
  vajalike parandusmeetmete võtmise
  seadme vastavusse viimiseks, selle
  kõrvaldamiseks
  või
  tagasivõtmiseks
  . Kui seade on ohtlik, teavitavad nad viivitamatult ka selle liikmesriigi pädevat asutust, kus nad seadme kättesaadavaks tegid, ja vajaduse korral teavitatud asutust, kes andis välja artikli 43 kohase tunnistuse kõnealuse seadme kohta, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja
  nende poolt rakendatud
  parandusmeetmete kohta.

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesolevale määrusele, teavitavad viivitamatult tootjat ning vajaduse korral tema volitatud esindajat ja importijat ning tagavad, et võetakse vajalikud parandusmeetmed seadme vastavusse viimiseks või vajaduse korral selle kõrvaldamiseks või tagasivõtmiseks. Kui seade on ohtlik, teavitavad nad sellest viivitamata pädevaid asutusi nendes liikmesriikides, kus nad seadme turul kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta. | 4.   Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesolevale määrusele, teavitavad viivitamatult tootjat ning vajaduse korral tema volitatud esindajat ja importijat ning tagavad, et
  nende vastava tegevuse piires
  võetakse vajalikud parandusmeetmed seadme vastavusse viimiseks või vajaduse korral selle kõrvaldamiseks või tagasivõtmiseks. Kui seade on ohtlik, teavitavad nad sellest viivitamata pädevaid asutusi nendes liikmesriikides, kus nad seadme turul kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesolevale määrusele, teavitavad viivitamatult tootjat ning vajaduse korral tema volitatud esindajat ja importijat ning tagavad, et võetakse vajalikud parandusmeetmed seadme vastavusse viimiseks või vajaduse korral selle kõrvaldamiseks või tagasivõtmiseks. Kui seade on ohtlik, teavitavad nad sellest viivitamata pädevaid asutusi nendes liikmesriikides, kus nad seadme turul kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta.

4.   Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesolevale määrusele, teavitavad viivitamatult tootjat ning vajaduse korral tema volitatud esindajat ja importijat ning tagavad, et
  nende vastava tegevuse piires
  võetakse vajalikud parandusmeetmed seadme vastavusse viimiseks või vajaduse korral selle kõrvaldamiseks või tagasivõtmiseks. Kui seade on ohtlik, teavitavad nad sellest viivitamata pädevaid asutusi nendes liikmesriikides, kus nad seadme turul kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta.

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Õigusnormidele vastavuse eest vastutav isik | Õigusnormidele vastavuse eest vastutav isik |
| 1.   Tootja organisatsioonis on vähemalt üks
  kvalifitseeritud inimene
  , kellel on
  erialased teadmised
  in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas.
  Erialaseid teadmisi
  tõendatakse ühega järgmistest kvalifikatsioonidest: | 1.   Tootja organisatsioonis on vähemalt üks
  nõuetelevastavuse eest vastutav isik
  , kellel on
  vajalikud eriteadmised
  in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas.
  Vajalikke eriteadmisi
  tõendatakse ühega järgmistest kvalifikatsioonidest: |
| (a) | diplom, tunnistus või muu kvalifikatsioonitõend, mis antakse pärast ülikooli või muu samaväärse kursuse lõpetamist loodusteaduste, meditsiini, farmaatsia, inseneriteaduste või muus asjakohases valdkonnas
  ning vähemalt kaks aastat erialast töökogemust seoses in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Õigusnormidele vastavuse eest vastutav isik

Õigusnormidele vastavuse eest vastutav isik

1.   Tootja organisatsioonis on vähemalt üks
  kvalifitseeritud inimene
  , kellel on
  erialased teadmised
  in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas.
  Erialaseid teadmisi
  tõendatakse ühega järgmistest kvalifikatsioonidest:

1.   Tootja organisatsioonis on vähemalt üks
  nõuetelevastavuse eest vastutav isik
  , kellel on
  vajalikud eriteadmised
  in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas.
  Vajalikke eriteadmisi
  tõendatakse ühega järgmistest kvalifikatsioonidest:

(a)

diplom, tunnistus või muu kvalifikatsioonitõend, mis antakse pärast ülikooli või muu samaväärse kursuse lõpetamist loodusteaduste, meditsiini, farmaatsia, inseneriteaduste või muus asjakohases valdkonnas
  ning vähemalt kaks aastat erialast töökogemust seoses in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas
  ;

| (a) | diplom, tunnistus või muu kvalifikatsioonitõend, mis antakse pärast ülikooli või muu samaväärse kursuse lõpetamist
  õigusteaduse,
  loodusteaduste, meditsiini, farmaatsia, inseneriteaduste või muus asjakohases valdkonnas; |
| --- | --- |

(a)

diplom, tunnistus või muu kvalifikatsioonitõend, mis antakse pärast ülikooli või muu samaväärse kursuse lõpetamist
  õigusteaduse,
  loodusteaduste, meditsiini, farmaatsia, inseneriteaduste või muus asjakohases valdkonnas;

| (b) | viis
  aastat erialast töökogemust seoses in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas. |
| --- | --- |

(b)

viis
  aastat erialast töökogemust seoses in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas.

| (b) | kolm
  aastat erialast töökogemust seoses in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas. |
| --- | --- |

(b)

kolm
  aastat erialast töökogemust seoses in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas.

2.   
  Kvalifitseeritud
  isik tagab vähemalt järgmised asjaolud:

2.   
  Nõuetelevastavuse eest vastutav
  isik tagab vähemalt järgmised asjaolud:

| (a) | et seadmete vastavust on enne partii ringlusselaskmist nõuetekohaselt hinnatud; |
| --- | --- |

(a)

et seadmete vastavust on enne partii ringlusselaskmist nõuetekohaselt hinnatud;

| (a) | et seadmete vastavust on enne partii ringlusselaskmist nõuetekohaselt hinnatud; |
| --- | --- |

(a)

et seadmete vastavust on enne partii ringlusselaskmist nõuetekohaselt hinnatud;

| (b) | et on koostatud tehniline dokumentatsioon ja vastavusdeklaratsioon ning et neid ajakohastatakse; |
| --- | --- |

(b)

et on koostatud tehniline dokumentatsioon ja vastavusdeklaratsioon ning et neid ajakohastatakse;

| (b) | et on koostatud tehniline dokumentatsioon ja vastavusdeklaratsioon ning et neid ajakohastatakse; |
| --- | --- |

(b)

et on koostatud tehniline dokumentatsioon ja vastavusdeklaratsioon ning et neid ajakohastatakse;

| (c) | et täidetakse artiklites 59 — 64 sätestatud aruandluskohustusi; |
| --- | --- |

(c)

et täidetakse artiklites 59 — 64 sätestatud aruandluskohustusi;

| (c) | et täidetakse artiklites 59–64 sätestatud aruandluskohustusi; |
| --- | --- |

(c)

et täidetakse artiklites 59–64 sätestatud aruandluskohustusi;

| (d) | et toimivuse hindamise seadmete puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks sekkuvate kliinilise toimivuse uuringute või muude kliinilise toimivuse uuringute tegemise eesmärgil, millega kaasnevad ohud uuringutes osalejatele, on välja antud XIII lisa punktis 4.1 osutatud avaldus. |
| --- | --- |

(d)

et toimivuse hindamise seadmete puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks sekkuvate kliinilise toimivuse uuringute või muude kliinilise toimivuse uuringute tegemise eesmärgil, millega kaasnevad ohud uuringutes osalejatele, on välja antud XIII lisa punktis 4.1 osutatud avaldus.

| (d) | et toimivuse hindamise seadmete puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks sekkuvate kliinilise toimivuse uuringute või muude kliinilise toimivuse uuringute tegemise eesmärgil, millega kaasnevad ohud uuringutes osalejatele, on välja antud XIII lisa punktis 4.1 osutatud avaldus. |
| --- | --- |

(d)

et toimivuse hindamise seadmete puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks sekkuvate kliinilise toimivuse uuringute või muude kliinilise toimivuse uuringute tegemise eesmärgil, millega kaasnevad ohud uuringutes osalejatele, on välja antud XIII lisa punktis 4.1 osutatud avaldus.

Kui nõuetelevastavuse eest vastavalt lõigetele 1 ja 2 vastutavad ühiselt mitu isikut, tuleb nende vastutusvaldkonnad kirjalikult fikseerida.

3.   
  Kvalifitseeritud
  isik ei tohi sattuda tootja organisatsioonis ebavõrdsesse olukorda seoses oma kohustuste nõuetekohase täitmisega.

3.   
  Nõuetelevastavuse eest vastutav
  isik ei tohi sattuda tootja organisatsioonis ebavõrdsesse olukorda seoses oma kohustuste nõuetekohase täitmisega.

4.   Volitatud esindajate organisatsioonis on vähemalt üks
  kvalifitseeritud inimene
  , kellel on
  erialased teadmised
  in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevate Euroopa Liidu õigusnormide valdkonnas.
  Erialaseid teadmisi
  tõendatakse ühega järgmistest kvalifikatsioonidest:

4.   Volitatud esindajate organisatsioonis on vähemalt üks
  nõuetelevastavuse eest vastutav isik
  , kellel on
  vajalikud eriteadmised
  in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevate Euroopa Liidu õigusnormide valdkonnas.
  Vajalikke eriteadmisi
  tõendatakse ühega järgmistest kvalifikatsioonidest:

| (a) | diplom, tunnistus või muu kvalifikatsioonitõend, mis antakse pärast ülikooli või muu samaväärse kursuse lõpetamist õigusteaduse, loodusteaduste, meditsiini, farmaatsia, inseneriteaduste või muus asjakohases valdkonnas
  ning vähemalt kaks aastat erialast töökogemust seoses in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas
  ; |
| --- | --- |

(a)

diplom, tunnistus või muu kvalifikatsioonitõend, mis antakse pärast ülikooli või muu samaväärse kursuse lõpetamist õigusteaduse, loodusteaduste, meditsiini, farmaatsia, inseneriteaduste või muus asjakohases valdkonnas
  ning vähemalt kaks aastat erialast töökogemust seoses in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas
  ;

| (a) | diplom, tunnistus või muu kvalifikatsioonitõend, mis antakse pärast ülikooli või muu samaväärse kursuse lõpetamist õigusteaduse, loodusteaduste, meditsiini, farmaatsia, inseneriteaduste või muus asjakohases valdkonnas; |
| --- | --- |

(a)

diplom, tunnistus või muu kvalifikatsioonitõend, mis antakse pärast ülikooli või muu samaväärse kursuse lõpetamist õigusteaduse, loodusteaduste, meditsiini, farmaatsia, inseneriteaduste või muus asjakohases valdkonnas;

| (b) | viis
  aastat erialast töökogemust seoses in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas. |
| --- | --- |

(b)

viis
  aastat erialast töökogemust seoses in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas.

| (b) | kolm
  aastat erialast töökogemust seoses in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas. |
| --- | --- |

(b)

kolm
  aastat erialast töökogemust seoses in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas.

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Esimest lõiku ei kohaldata isiku suhtes, kes ei ole tootja artikli 2 punkti 16 tähenduses, kuid kes paneb juba turul oleva seadme kokku või kohandab seda sihtotstarbeliseks kasutuseks konkreetse patsiendi jaoks. | Esimest lõiku ei kohaldata isiku suhtes, kes ei ole tootja artikli 2 punkti 16 tähenduses, kuid kes paneb juba turul oleva seadme kokku või kohandab seda sihtotstarbeliseks kasutuseks konkreetse patsiendi jaoks
  või konkreetse piiratud patsientide rühma jaoks ühes tervishoiuasutuses
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Esimest lõiku ei kohaldata isiku suhtes, kes ei ole tootja artikli 2 punkti 16 tähenduses, kuid kes paneb juba turul oleva seadme kokku või kohandab seda sihtotstarbeliseks kasutuseks konkreetse patsiendi jaoks.

Esimest lõiku ei kohaldata isiku suhtes, kes ei ole tootja artikli 2 punkti 16 tähenduses, kuid kes paneb juba turul oleva seadme kokku või kohandab seda sihtotstarbeliseks kasutuseks konkreetse patsiendi jaoks
  või konkreetse piiratud patsientide rühma jaoks ühes tervishoiuasutuses
  .

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Tootja nimel üht või mitut lõike 2 punktides a ja b nimetatud tegevust teostavatele levitajatele või sidusettevõtjatele ei kehti lõigetes 3 ja 4 sätestatud lisanõuded. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4 a.
     
  Tootja nimel üht või mitut lõike 2 punktides a ja b nimetatud tegevust teostavatele levitajatele või sidusettevõtjatele ei kehti lõigetes 3 ja 4 sätestatud lisanõuded.

Muudatusettepanek 264

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   ELi vastavusdeklaratsioonis kinnitatakse, et käesolevas määruses sätestatud nõuded on täidetud. Seda ajakohastatakse pidevalt. ELi vastavusdeklaratsioonis esitatavad miinimumandmed on ette nähtud III lisas. See
  tõlgitakse
  liidu
  ametlikku keelde või keeltesse, mida nõuavad liikmesriigid, kus seade kättesaadavaks tehakse
  . | 1.   ELi vastavusdeklaratsioonis kinnitatakse, et käesolevas määruses sätestatud nõuded on täidetud. Seda ajakohastatakse pidevalt. ELi vastavusdeklaratsioonis esitatavad miinimumandmed on ette nähtud III lisas. See
  antakse välja ühes
  liidu
  ametlikest keeltest
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   ELi vastavusdeklaratsioonis kinnitatakse, et käesolevas määruses sätestatud nõuded on täidetud. Seda ajakohastatakse pidevalt. ELi vastavusdeklaratsioonis esitatavad miinimumandmed on ette nähtud III lisas. See
  tõlgitakse
  liidu
  ametlikku keelde või keeltesse, mida nõuavad liikmesriigid, kus seade kättesaadavaks tehakse
  .

1.   ELi vastavusdeklaratsioonis kinnitatakse, et käesolevas määruses sätestatud nõuded on täidetud. Seda ajakohastatakse pidevalt. ELi vastavusdeklaratsioonis esitatavad miinimumandmed on ette nähtud III lisas. See
  antakse välja ühes
  liidu
  ametlikest keeltest
  .

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 85 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse või täiendatakse III lisas sätestatud ELi vastavusdeklaratsioonis esitatavaid miinimumandmeid, pidades silmas tehnika arengut. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 85 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse või täiendatakse III lisas sätestatud ELi vastavusdeklaratsioonis esitatavaid miinimumandmeid, pidades silmas tehnika arengut.

välja jäetud

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Iga füüsiline või juriidiline isik, kes teeb turul kättesaadavaks toote, mis on konkreetselt ette nähtud seadme samasuguse või sarnase sisseehitatud osa või komponendi asendamiseks, kui see on defektne või kulunud, et säilitada või taastada seadme töö ilma
  oluliselt
  muutmata selle toimivus- või ohutusparameetreid, tagab, et toode ei mõjuta kahjulikult seadme ohutust ja toimimist. Tõendavaid materjale hoitakse liikmesriigi pädevatele asutustele kättesaadavatena. | 1.   Iga füüsiline või juriidiline isik, kes teeb turul kättesaadavaks toote, mis on konkreetselt ette nähtud seadme samasuguse või sarnase sisseehitatud osa või komponendi asendamiseks, kui see on defektne või kulunud, et säilitada või taastada seadme töö ilma muutmata selle toimivus- või ohutusparameetreid, tagab, et toode ei mõjuta kahjulikult seadme ohutust ja toimimist. Tõendavaid materjale hoitakse liikmesriigi pädevatele asutustele kättesaadavatena. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Iga füüsiline või juriidiline isik, kes teeb turul kättesaadavaks toote, mis on konkreetselt ette nähtud seadme samasuguse või sarnase sisseehitatud osa või komponendi asendamiseks, kui see on defektne või kulunud, et säilitada või taastada seadme töö ilma
  oluliselt
  muutmata selle toimivus- või ohutusparameetreid, tagab, et toode ei mõjuta kahjulikult seadme ohutust ja toimimist. Tõendavaid materjale hoitakse liikmesriigi pädevatele asutustele kättesaadavatena.

1.   Iga füüsiline või juriidiline isik, kes teeb turul kättesaadavaks toote, mis on konkreetselt ette nähtud seadme samasuguse või sarnase sisseehitatud osa või komponendi asendamiseks, kui see on defektne või kulunud, et säilitada või taastada seadme töö ilma muutmata selle toimivus- või ohutusparameetreid, tagab, et toode ei mõjuta kahjulikult seadme ohutust ja toimimist. Tõendavaid materjale hoitakse liikmesriigi pädevatele asutustele kättesaadavatena.

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Seadme osa või komponendi asendamiseks konkreetselt ette nähtud toodet, mis muudab
  oluliselt
  seadme toimivus- või ohutusparameetreid, käsitatakse seadmena. | 2.   Seadme osa või komponendi asendamiseks konkreetselt ette nähtud toodet, mis muudab seadme toimivus- või ohutusparameetreid, käsitatakse seadmena
  ning see peab vastama käesolevas määruses sätestatud nõuetele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Seadme osa või komponendi asendamiseks konkreetselt ette nähtud toodet, mis muudab
  oluliselt
  seadme toimivus- või ohutusparameetreid, käsitatakse seadmena.

2.   Seadme osa või komponendi asendamiseks konkreetselt ette nähtud toodet, mis muudab seadme toimivus- või ohutusparameetreid, käsitatakse seadmena
  ning see peab vastama käesolevas määruses sätestatud nõuetele
  .

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

III peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| Seadmete identifitseerimine ja jälgitavus, seadmete ja ettevõtjate registreerimine, ohutuse ja toimivuse kokkuvõte, Euroopa meditsiiniseadmete andmepank | Seadmete identifitseerimine ja jälgitavus, seadmete ja ettevõtjate registreerimine, ohutuse ja toimivuse kokkuvõte, Euroopa meditsiiniseadmete andmepank |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Seadmete identifitseerimine ja jälgitavus, seadmete ja ettevõtjate registreerimine, ohutuse ja toimivuse kokkuvõte, Euroopa meditsiiniseadmete andmepank

Seadmete identifitseerimine ja jälgitavus, seadmete ja ettevõtjate registreerimine, ohutuse ja toimivuse kokkuvõte, Euroopa meditsiiniseadmete andmepank

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 2 – punkt e – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | rakendama kordumatu identifitseerimistunnuse määramise süsteemi volituses kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis on vähemalt
  kolm
  aastat alates üksuse määramisest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

i)

rakendama kordumatu identifitseerimistunnuse määramise süsteemi volituses kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis on vähemalt
  kolm
  aastat alates üksuse määramisest;

| i) | rakendama kordumatu identifitseerimistunnuse määramise süsteemi volituses kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis on vähemalt
  viis
  aastat alates üksuse määramisest; |
| --- | --- |

i)

rakendama kordumatu identifitseerimistunnuse määramise süsteemi volituses kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis on vähemalt
  viis
  aastat alates üksuse määramisest;

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 8 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | õigustatud huvi kaitsta tundlikku äriteavet; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

õigustatud huvi kaitsta tundlikku äriteavet;

| (b) | õigustatud huvi kaitsta tundlikku äriteavet
  , kuni see ei kahjusta inimeste tervise kaitset
  ; |
| --- | --- |

(b)

õigustatud huvi kaitsta tundlikku äriteavet
  , kuni see ei kahjusta inimeste tervise kaitset
  ;

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 8 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (e a) | ühilduvust juba turul olevate meditsiiniseadme identifitseerimissüsteemidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e a)

ühilduvust juba turul olevate meditsiiniseadme identifitseerimissüsteemidega.

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 8 – punkt e b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (e b) | ühilduvust teiste jälgitavussüsteemidega, mida meditsiiniseadmete sidusrühmad kasutavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e b)

ühilduvust teiste jälgitavussüsteemidega, mida meditsiiniseadmete sidusrühmad kasutavad.

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon loob koostöös liikmesriikidega elektroonilise süsteemi seadme kirjeldamiseks ja identifitseerimiseks ning tootja ja vajaduse korral volitatud esindaja ja importija tuvastamiseks vajaliku ja proportsionaalse teabe võrdlemiseks ja töötlemiseks, ja haldab seda. Üksikasjad andmete kohta, mille ettevõtjad peavad esitama, on sätestatud V lisa A osas. | 1.   Komisjon loob koostöös liikmesriikidega elektroonilise süsteemi seadme kirjeldamiseks ja identifitseerimiseks ning tootja ja vajaduse korral volitatud esindaja ja importija tuvastamiseks vajaliku ja proportsionaalse teabe võrdlemiseks ja töötlemiseks, ja haldab seda.
  Ühtlasi teeb komisjon läbipaistvuse ning ohutu ja tõhusa kasutamise tagamiseks kasutajatele kättesaadavaks viimased tõendid seadme kliinilise kehtivuse ja vajaduse korral kasulikkuse kohta.
  Üksikasjad andmete kohta, mille ettevõtjad peavad esitama, on sätestatud V lisa A osas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon loob koostöös liikmesriikidega elektroonilise süsteemi seadme kirjeldamiseks ja identifitseerimiseks ning tootja ja vajaduse korral volitatud esindaja ja importija tuvastamiseks vajaliku ja proportsionaalse teabe võrdlemiseks ja töötlemiseks, ja haldab seda. Üksikasjad andmete kohta, mille ettevõtjad peavad esitama, on sätestatud V lisa A osas.

1.   Komisjon loob koostöös liikmesriikidega elektroonilise süsteemi seadme kirjeldamiseks ja identifitseerimiseks ning tootja ja vajaduse korral volitatud esindaja ja importija tuvastamiseks vajaliku ja proportsionaalse teabe võrdlemiseks ja töötlemiseks, ja haldab seda.
  Ühtlasi teeb komisjon läbipaistvuse ning ohutu ja tõhusa kasutamise tagamiseks kasutajatele kättesaadavaks viimased tõendid seadme kliinilise kehtivuse ja vajaduse korral kasulikkuse kohta.
  Üksikasjad andmete kohta, mille ettevõtjad peavad esitama, on sätestatud V lisa A osas.

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ohutuse ja toimivuse
  kokkuvõte | Aruanne
  ohutuse ja
  kliinilise
  toimivuse
  kohta |
| 1.   C ja D klassi seadmete puhul (välja arvatud toimivuse hindamise seadmed) koostab tootja ohutuse ja toimivuse kokkuvõtte.
  Kokkuvõte koostatakse nii, et see oleks selge ettenähtud kasutajale. Kokkuvõtte
  kavand kuulub dokumentide hulka, mis tuleb esitada vastavushindamises osalevale teavitatud asutusele kooskõlas
  artikliga
  40 ja
  mille see asutus kinnitab
  . | 1.   C ja D klassi seadmete puhul (välja arvatud toimivuse hindamise seadmed) koostab tootja
  kogu kliinilise toimivuse uuringu käigus kogutud teabe põhjal aruande seadme
  ohutuse ja
  kliinilise
  toimivuse
  kohta. Lisaks koostab tootja selle liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes, kus seade turul kättesaadavaks tehti, aruandest tavalugejale kergesti arusaadava
  kokkuvõtte.
  Aruande
  kavand kuulub dokumentide hulka, mis tuleb esitada
  kinnitamiseks
  vastavushindamises osalevale teavitatud asutusele
  , ja kui see on asjakohane, siis spetsiaalsele teavitatud asutusele
  kooskõlas
  artiklitega
  40 ja
  43 a
  . |
| | 1 a.
     
  Lõikes 1 nimetatud kokkuvõte tehakse Eudamedi kaudu üldsusele kättesaadavaks vastavalt artikli 25 lõike 2 punkti b ja V lisa A osa punkti 15 sätetele. |
| 2.   Komisjon võib rakendusaktide kaudu
  koostada ohutust ja toimivust käsitleva
  kokkuvõtte andmeelementide vormi
  ja esitlusviisi
  . Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 84 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. | 2.   Komisjon võib rakendusaktide kaudu
  kehtestada nii aruande kui ka lõikes 1 nimetatud
  kokkuvõtte andmeelementide
  esitamise
  vormi. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 84 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ohutuse ja toimivuse
  kokkuvõte

Aruanne
  ohutuse ja
  kliinilise
  toimivuse
  kohta

1.   C ja D klassi seadmete puhul (välja arvatud toimivuse hindamise seadmed) koostab tootja ohutuse ja toimivuse kokkuvõtte.
  Kokkuvõte koostatakse nii, et see oleks selge ettenähtud kasutajale. Kokkuvõtte
  kavand kuulub dokumentide hulka, mis tuleb esitada vastavushindamises osalevale teavitatud asutusele kooskõlas
  artikliga
  40 ja
  mille see asutus kinnitab
  .

1.   C ja D klassi seadmete puhul (välja arvatud toimivuse hindamise seadmed) koostab tootja
  kogu kliinilise toimivuse uuringu käigus kogutud teabe põhjal aruande seadme
  ohutuse ja
  kliinilise
  toimivuse
  kohta. Lisaks koostab tootja selle liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes, kus seade turul kättesaadavaks tehti, aruandest tavalugejale kergesti arusaadava
  kokkuvõtte.
  Aruande
  kavand kuulub dokumentide hulka, mis tuleb esitada
  kinnitamiseks
  vastavushindamises osalevale teavitatud asutusele
  , ja kui see on asjakohane, siis spetsiaalsele teavitatud asutusele
  kooskõlas
  artiklitega
  40 ja
  43 a
  .

1 a.
     
  Lõikes 1 nimetatud kokkuvõte tehakse Eudamedi kaudu üldsusele kättesaadavaks vastavalt artikli 25 lõike 2 punkti b ja V lisa A osa punkti 15 sätetele.

2.   Komisjon võib rakendusaktide kaudu
  koostada ohutust ja toimivust käsitleva
  kokkuvõtte andmeelementide vormi
  ja esitlusviisi
  . Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 84 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

2.   Komisjon võib rakendusaktide kaudu
  kehtestada nii aruande kui ka lõikes 1 nimetatud
  kokkuvõtte andmeelementide
  esitamise
  vormi. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 84 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõik 2 – punktid f a ja f b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (f a) | artiklis 28 a osutatud tütarettevõtjate ja alltöövõtu registreerimise elektrooniline süsteem; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f a)

artiklis 28 a osutatud tütarettevõtjate ja alltöövõtu registreerimise elektrooniline süsteem;

| (f b) | artiklis 41 b osutatud spetsiaalsete teavitatud asutuste elektrooniline süsteem. |
| --- | --- |

(f b)

artiklis 41 b osutatud spetsiaalsete teavitatud asutuste elektrooniline süsteem.

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus
  tagab
  saadud teabe
  konfidentsiaalsuse
  . Siiski vahetab ta infot teavitatud asutuse kohta teiste liikmesriikide ja komisjoniga. | 5.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus
  hoolitseb
  saadud teabe
  konfidentsiaalsusaspektide eest
  . Siiski vahetab ta infot teavitatud asutuse kohta teiste liikmesriikide ja komisjoniga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus
  tagab
  saadud teabe
  konfidentsiaalsuse
  . Siiski vahetab ta infot teavitatud asutuse kohta teiste liikmesriikide ja komisjoniga.

5.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus
  hoolitseb
  saadud teabe
  konfidentsiaalsusaspektide eest
  . Siiski vahetab ta infot teavitatud asutuse kohta teiste liikmesriikide ja komisjoniga.

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Teavitatud asutuste eest vastutaval riiklikul asutusel on oma ülesannete täitmiseks piisaval arvul asjatundlikke töötajaid. | 6.   Teavitatud asutuste eest vastutaval riiklikul asutusel on oma ülesannete täitmiseks piisaval arvul
  alalisi ja
  asjatundlikke
  koosseisulisi
  töötajaid.
  Selle nõude täitmist hinnatakse lõikes 8 osutatud vastastikuse hindamise käigus. |
| | Eelkõige riikliku asutuse töötajad, kes vastutavad tootepõhiseid hindamisi läbiviivate teavitatud asutuste töötajate töö auditeerimise eest, peavad omama tõendatud kvalifikatsiooni, mis on samaväärne teavitatud asutuste töötajate kvalifikatsiooniga, nagu see on sätestatud VI lisa punktis 3.2.5. |
| | Samamoodi peavad riikliku asutuse töötajad, kes vastutavad tootja kvaliteedijuhtimise süsteemi auditeid läbiviivate teavitatud asutuste töötajate töö auditeerimise eest, omama tõendatud kvalifikatsiooni, mis on samaväärne teavitatud asutuste töötajate kvalifikatsiooniga, nagu see on sätestatud VI lisa punktis 3.2.6. |
| Ilma et see piiraks artikli 31 lõike 3 kohaldamist,
  kui riiklik asutus vastutab teavitatud asutuste määramise eest ka muudes valdkondades kui in vitro diagnostikameditsiiniseadmed, konsulteeritakse kõigis spetsiaalselt selliste seadmetega seotud küsimustes in vitro diagnostikameditsiiniseadmete pädeva asutusega. | Kui riiklik asutus vastutab teavitatud asutuste määramise eest ka muudes valdkondades kui in vitro diagnostikameditsiiniseadmed, konsulteeritakse kõigis spetsiaalselt selliste seadmetega seotud küsimustes in vitro diagnostikameditsiiniseadmete pädeva asutusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Teavitatud asutuste eest vastutaval riiklikul asutusel on oma ülesannete täitmiseks piisaval arvul asjatundlikke töötajaid.

6.   Teavitatud asutuste eest vastutaval riiklikul asutusel on oma ülesannete täitmiseks piisaval arvul
  alalisi ja
  asjatundlikke
  koosseisulisi
  töötajaid.
  Selle nõude täitmist hinnatakse lõikes 8 osutatud vastastikuse hindamise käigus.

Eelkõige riikliku asutuse töötajad, kes vastutavad tootepõhiseid hindamisi läbiviivate teavitatud asutuste töötajate töö auditeerimise eest, peavad omama tõendatud kvalifikatsiooni, mis on samaväärne teavitatud asutuste töötajate kvalifikatsiooniga, nagu see on sätestatud VI lisa punktis 3.2.5.

Samamoodi peavad riikliku asutuse töötajad, kes vastutavad tootja kvaliteedijuhtimise süsteemi auditeid läbiviivate teavitatud asutuste töötajate töö auditeerimise eest, omama tõendatud kvalifikatsiooni, mis on samaväärne teavitatud asutuste töötajate kvalifikatsiooniga, nagu see on sätestatud VI lisa punktis 3.2.6.

Ilma et see piiraks artikli 31 lõike 3 kohaldamist,
  kui riiklik asutus vastutab teavitatud asutuste määramise eest ka muudes valdkondades kui in vitro diagnostikameditsiiniseadmed, konsulteeritakse kõigis spetsiaalselt selliste seadmetega seotud küsimustes in vitro diagnostikameditsiiniseadmete pädeva asutusega.

Kui riiklik asutus vastutab teavitatud asutuste määramise eest ka muudes valdkondades kui in vitro diagnostikameditsiiniseadmed, konsulteeritakse kõigis spetsiaalselt selliste seadmetega seotud küsimustes in vitro diagnostikameditsiiniseadmete pädeva asutusega.

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Liikmesriigid annavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele
  teada
  vastavushindamisasutuste hindamise, määramise ja teavitamise ning teavitatud asutuste järelevalve
  menetlustest
  ja neis
  tehtavatest muudatustest
  . | 7.   
  Lõplik vastutus teavitatud asutuste ja nende eest vastutava riikliku asutuse eest kuulub liikmesriigile, kus need asutused asuvad. Liikmesriik peab kontrollima, et määratud riiklik asutus, kes vastutab teavitatud asutuste eest, täidaks nõuetekohaselt oma tööülesandeid seoses vastavushindamisasutuste hindamise, määramise ja teavitamisega ning seoses teavitatud asutuste järelevalvega, ja et määratud riiklik asutus, kes vastutab teavitatud asutuste eest, töötaks erapooletult ja objektiivselt.
  Liikmesriigid annavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele
  kogu nõutud teabe
  vastavushindamisasutuste hindamise, määramise ja teavitamise ning teavitatud asutuste järelevalve
  menetluste
  ja neis
  tehtavate muudatuste kohta
  .
  Vastavalt artiklile 80 on selline teave üldsusele kättesaadav. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.   Liikmesriigid annavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele
  teada
  vastavushindamisasutuste hindamise, määramise ja teavitamise ning teavitatud asutuste järelevalve
  menetlustest
  ja neis
  tehtavatest muudatustest
  .

7.   
  Lõplik vastutus teavitatud asutuste ja nende eest vastutava riikliku asutuse eest kuulub liikmesriigile, kus need asutused asuvad. Liikmesriik peab kontrollima, et määratud riiklik asutus, kes vastutab teavitatud asutuste eest, täidaks nõuetekohaselt oma tööülesandeid seoses vastavushindamisasutuste hindamise, määramise ja teavitamisega ning seoses teavitatud asutuste järelevalvega, ja et määratud riiklik asutus, kes vastutab teavitatud asutuste eest, töötaks erapooletult ja objektiivselt.
  Liikmesriigid annavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele
  kogu nõutud teabe
  vastavushindamisasutuste hindamise, määramise ja teavitamise ning teavitatud asutuste järelevalve
  menetluste
  ja neis
  tehtavate muudatuste kohta
  .
  Vastavalt artiklile 80 on selline teave üldsusele kättesaadav.

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Igal teisel aastal toimub teavitatud asutuste eest vastutava riikliku asutuse vastastikune hindamine. Vastastikune hindamine hõlmab hinnatava asutuse vastutusalas oleva vastavushindamisasutuse või teavitatud asutuse kohapealset kontrolli. Lõike 6 teises lõigus osutatud juhul osaleb vastastikuses hindamises meditsiiniseadmete pädev asutus. | 8.   Igal teisel aastal toimub teavitatud asutuste eest vastutava riikliku asutuse vastastikune hindamine. Vastastikune hindamine hõlmab hinnatava asutuse vastutusalas oleva vastavushindamisasutuse või teavitatud asutuse kohapealset kontrolli. Lõike 6 teises lõigus osutatud juhul osaleb vastastikuses hindamises meditsiiniseadmete pädev asutus. |
| Liikmesriigid koostavad vastastikuse hindamise aastakava, tagades hindavate ja hinnatavate asutuste asjakohase rotatsiooni ning esitavad selle komisjonile. Komisjon
  võib
  nimetatud hindamisest osa
  võtta
  . Vastastikuse hindamise tulemused teatatakse kõigile liikmesriikidele
  ja komisjonile
  ning tulemuste kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks. | Liikmesriigid koostavad vastastikuse hindamise aastakava, tagades hindavate ja hinnatavate asutuste asjakohase rotatsiooni ning esitavad selle komisjonile. Komisjon
  võtab
  nimetatud hindamisest osa. Vastastikuse hindamise tulemused teatatakse kõigile liikmesriikidele ning tulemuste kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.   Igal teisel aastal toimub teavitatud asutuste eest vastutava riikliku asutuse vastastikune hindamine. Vastastikune hindamine hõlmab hinnatava asutuse vastutusalas oleva vastavushindamisasutuse või teavitatud asutuse kohapealset kontrolli. Lõike 6 teises lõigus osutatud juhul osaleb vastastikuses hindamises meditsiiniseadmete pädev asutus.

8.   Igal teisel aastal toimub teavitatud asutuste eest vastutava riikliku asutuse vastastikune hindamine. Vastastikune hindamine hõlmab hinnatava asutuse vastutusalas oleva vastavushindamisasutuse või teavitatud asutuse kohapealset kontrolli. Lõike 6 teises lõigus osutatud juhul osaleb vastastikuses hindamises meditsiiniseadmete pädev asutus.

Liikmesriigid koostavad vastastikuse hindamise aastakava, tagades hindavate ja hinnatavate asutuste asjakohase rotatsiooni ning esitavad selle komisjonile. Komisjon
  võib
  nimetatud hindamisest osa
  võtta
  . Vastastikuse hindamise tulemused teatatakse kõigile liikmesriikidele
  ja komisjonile
  ning tulemuste kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Liikmesriigid koostavad vastastikuse hindamise aastakava, tagades hindavate ja hinnatavate asutuste asjakohase rotatsiooni ning esitavad selle komisjonile. Komisjon
  võtab
  nimetatud hindamisest osa. Vastastikuse hindamise tulemused teatatakse kõigile liikmesriikidele ning tulemuste kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Teavitatud asutused peavad täitma organisatsioonilisi ja üldnõudeid ning kvaliteedijuhtimise, ressursside ja protsessidega seotud nõudeid, mis on vajalikud, et täita ülesandeid, milleks nad käesoleva määruse kohaselt määratud on. Miinimumnõuded, mida teavitatud asutused peavad täitma, on sätestatud VI lisas. | 1.   Teavitatud asutused peavad täitma organisatsioonilisi ja üldnõudeid ning kvaliteedijuhtimise, ressursside ja protsessidega seotud nõudeid, mis on vajalikud, et täita ülesandeid, milleks nad käesoleva määruse kohaselt määratud on.
  Seetõttu tuleb tagada alaliste koosseisuliste meditsiiniliste ja tehniliste ning vajaduse korral ka farmakoloogiliste teadmistega haldus-, tehniliste ja teadustöötajate olemasolu. Kasutatakse alalisi koosseisulisi töötajaid, kuid teavitatud asutused võivad vajaduse korral palgata sihtotstarbeliselt ja ajutiselt ka väliseksperte.
  Miinimumnõuded, mida teavitatud asutused peavad täitma, on sätestatud VI lisas.
  Eelkõige peab teavitatud asutuse töökorraldus ja toimimine olema kooskõlas VI lisa punktiga 1.2 selline, et tagada oma tegevuse sõltumatus, objektiivsus ja erapooletus ning vältida huvide konflikte. |
| | Teavitatud asutus avaldab oma meditsiiniseadmete sertifitseerimise ja vastavushindamise eest vastutavate töötajate nimekirja. Nimekiri peab sisaldama vähemalt iga töötaja kvalifikatsioone, CV-d ja huvide deklaratsiooni. Nimekiri saadetakse teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele, kes kontrollib, kas töötajad vastavad käesoleva määruse nõuetele. Nimekiri saadetakse ka komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Teavitatud asutused peavad täitma organisatsioonilisi ja üldnõudeid ning kvaliteedijuhtimise, ressursside ja protsessidega seotud nõudeid, mis on vajalikud, et täita ülesandeid, milleks nad käesoleva määruse kohaselt määratud on. Miinimumnõuded, mida teavitatud asutused peavad täitma, on sätestatud VI lisas.

1.   Teavitatud asutused peavad täitma organisatsioonilisi ja üldnõudeid ning kvaliteedijuhtimise, ressursside ja protsessidega seotud nõudeid, mis on vajalikud, et täita ülesandeid, milleks nad käesoleva määruse kohaselt määratud on.
  Seetõttu tuleb tagada alaliste koosseisuliste meditsiiniliste ja tehniliste ning vajaduse korral ka farmakoloogiliste teadmistega haldus-, tehniliste ja teadustöötajate olemasolu. Kasutatakse alalisi koosseisulisi töötajaid, kuid teavitatud asutused võivad vajaduse korral palgata sihtotstarbeliselt ja ajutiselt ka väliseksperte.
  Miinimumnõuded, mida teavitatud asutused peavad täitma, on sätestatud VI lisas.
  Eelkõige peab teavitatud asutuse töökorraldus ja toimimine olema kooskõlas VI lisa punktiga 1.2 selline, et tagada oma tegevuse sõltumatus, objektiivsus ja erapooletus ning vältida huvide konflikte.

Teavitatud asutus avaldab oma meditsiiniseadmete sertifitseerimise ja vastavushindamise eest vastutavate töötajate nimekirja. Nimekiri peab sisaldama vähemalt iga töötaja kvalifikatsioone, CV-d ja huvide deklaratsiooni. Nimekiri saadetakse teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele, kes kontrollib, kas töötajad vastavad käesoleva määruse nõuetele. Nimekiri saadetakse ka komisjonile.

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Teavitatud asutustel peavad olema pädevad alalised koosseisulised töötajad ja oskusteave nii seadmete toimimise hindamisega seotud tehnilistes valdkondades kui ka meditsiinivaldkonnas. Nad on suutelised asutusesiseselt hindama alltöövõtjate kvaliteeti. |
| | In vitro diagnostikameditsiiniseadmete või tehnoloogiate hindamiseks võib sõlmida lepinguid ka välisekspertidega, eriti kui oma kliiniline pädevus ei ole piisav. |
| 1.   Kui teavitatud asutus annab kellelegi allhankelepingu korras vastavushindamisega seotud konkreetse ülesande või kasutab vastavushindamisega seotud konkreetse ülesande täitmiseks tütarettevõtjat, kontrollib ta, kas alltöövõtja või tütarettevõtja täidab VI lisas sätestatud asjakohaseid nõudmisi ja teatab sellest teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele. | 1.   Kui teavitatud asutus annab kellelegi allhankelepingu korras vastavushindamisega seotud konkreetse ülesande või kasutab vastavushindamisega seotud konkreetse ülesande täitmiseks tütarettevõtjat, kontrollib ta, kas alltöövõtja või tütarettevõtja täidab VI lisas sätestatud asjakohaseid nõudmisi ja teatab sellest teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele. |
| 2.   Teavitatud asutus kannab täisvastutust tema nimel alltöövõtjate või tütarettevõtjate poolt täidetud ülesannete eest. | 2.   Teavitatud asutus kannab täisvastutust tema nimel alltöövõtjate või tütarettevõtjate poolt täidetud ülesannete eest. |
| | 2 a.
     
  Teavitatud asutused teevad üldsusele kättesaadavaks alltöövõtjate või tütarettevõtjate nimekirja, nende konkreetsed ülesanded ja nende töötajate huvide deklaratsioonid. |
| 3.   Vastavushindamistoimingute teostamisel võib alltöövõtjaid või tütarettevõtja kasutada üksnes vastavushindamist taotlenud füüsilise või juriidilise isiku nõusolekul. | 3.   Vastavushindamistoimingute teostamisel võib alltöövõtjaid või tütarettevõtjat kasutada üksnes vastavushindamist taotlenud füüsilise või juriidilise isiku
  selgesõnalisel
  nõusolekul. |
| 4.   Teavitatud asutus
  hoiab
  teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele
  kättesaadavana dokumente
  , milles käsitletakse alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni ja nende käesoleva määruse alusel tehtud töö kontrollimist. | 4.   Teavitatud asutus
  esitab
  teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele
  vähemalt kord aastas dokumendid
  , milles käsitletakse alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni ja nende käesoleva määruse alusel tehtud töö kontrollimist. |
| | 4 a.
     
  Artikli 33 lõikes 3 sätestatud teavitatud asutuste iga-aastane hindamine peab sisaldama teavitatud asutuste alltöövõtja(te) või tütarettevõtja(te) vastavust VI lisas sätestatud tingimustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-1.
     
  Teavitatud asutustel peavad olema pädevad alalised koosseisulised töötajad ja oskusteave nii seadmete toimimise hindamisega seotud tehnilistes valdkondades kui ka meditsiinivaldkonnas. Nad on suutelised asutusesiseselt hindama alltöövõtjate kvaliteeti.

In vitro diagnostikameditsiiniseadmete või tehnoloogiate hindamiseks võib sõlmida lepinguid ka välisekspertidega, eriti kui oma kliiniline pädevus ei ole piisav.

1.   Kui teavitatud asutus annab kellelegi allhankelepingu korras vastavushindamisega seotud konkreetse ülesande või kasutab vastavushindamisega seotud konkreetse ülesande täitmiseks tütarettevõtjat, kontrollib ta, kas alltöövõtja või tütarettevõtja täidab VI lisas sätestatud asjakohaseid nõudmisi ja teatab sellest teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele.

1.   Kui teavitatud asutus annab kellelegi allhankelepingu korras vastavushindamisega seotud konkreetse ülesande või kasutab vastavushindamisega seotud konkreetse ülesande täitmiseks tütarettevõtjat, kontrollib ta, kas alltöövõtja või tütarettevõtja täidab VI lisas sätestatud asjakohaseid nõudmisi ja teatab sellest teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele.

2.   Teavitatud asutus kannab täisvastutust tema nimel alltöövõtjate või tütarettevõtjate poolt täidetud ülesannete eest.

2.   Teavitatud asutus kannab täisvastutust tema nimel alltöövõtjate või tütarettevõtjate poolt täidetud ülesannete eest.

2 a.
     
  Teavitatud asutused teevad üldsusele kättesaadavaks alltöövõtjate või tütarettevõtjate nimekirja, nende konkreetsed ülesanded ja nende töötajate huvide deklaratsioonid.

3.   Vastavushindamistoimingute teostamisel võib alltöövõtjaid või tütarettevõtja kasutada üksnes vastavushindamist taotlenud füüsilise või juriidilise isiku nõusolekul.

3.   Vastavushindamistoimingute teostamisel võib alltöövõtjaid või tütarettevõtjat kasutada üksnes vastavushindamist taotlenud füüsilise või juriidilise isiku
  selgesõnalisel
  nõusolekul.

4.   Teavitatud asutus
  hoiab
  teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele
  kättesaadavana dokumente
  , milles käsitletakse alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni ja nende käesoleva määruse alusel tehtud töö kontrollimist.

4.   Teavitatud asutus
  esitab
  teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele
  vähemalt kord aastas dokumendid
  , milles käsitletakse alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni ja nende käesoleva määruse alusel tehtud töö kontrollimist.

4 a.
     
  Artikli 33 lõikes 3 sätestatud teavitatud asutuste iga-aastane hindamine peab sisaldama teavitatud asutuste alltöövõtja(te) või tütarettevõtja(te) vastavust VI lisas sätestatud tingimustele.

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 28 a |
| | Tütarettevõtjate ja alltöövõtjate registreerimise elektrooniline süsteem |
| | 1.
     
  Komisjon loob koostöös liikmesriikidega elektroonilise süsteemi alltöövõtjaid ja tütarettevõtjaid ning nende täidetavaid konkreetseid ülesandeid puudutava teabe võrdlemiseks ja töötlemiseks ning haldab seda. |
| | 2.
     
  Enne alltöövõtu tegelikku korraldamist peab teavitatud asutus, kes kavatseb sõlmida alltöövõtulepingu või kasutada tütarettevõtjat vastavushindamisega seotud konkreetsete ülesannete täitmiseks, registreerima alltöövõtja(te) või tütarettevõtja(te) nime(d) ja nende konkreetsed ülesanded. |
| | 3.
     
  Ühe nädala jooksul pärast mis tahes muudatust lõikes 1 osutatud teabes ajakohastab asjaomane ettevõtja elektroonilises süsteemis olevad andmed. |
| | 4.
     
  Elektroonilises süsteemis sisalduvad andmed on avalikkusele kättesaadavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 28 a

Tütarettevõtjate ja alltöövõtjate registreerimise elektrooniline süsteem

1.
     
  Komisjon loob koostöös liikmesriikidega elektroonilise süsteemi alltöövõtjaid ja tütarettevõtjaid ning nende täidetavaid konkreetseid ülesandeid puudutava teabe võrdlemiseks ja töötlemiseks ning haldab seda.

2.
     
  Enne alltöövõtu tegelikku korraldamist peab teavitatud asutus, kes kavatseb sõlmida alltöövõtulepingu või kasutada tütarettevõtjat vastavushindamisega seotud konkreetsete ülesannete täitmiseks, registreerima alltöövõtja(te) või tütarettevõtja(te) nime(d) ja nende konkreetsed ülesanded.

3.
     
  Ühe nädala jooksul pärast mis tahes muudatust lõikes 1 osutatud teabes ajakohastab asjaomane ettevõtja elektroonilises süsteemis olevad andmed.

4.
     
  Elektroonilises süsteemis sisalduvad andmed on avalikkusele kättesaadavad.

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Vastavushindamisasutus esitab teavitamistaotluse selle liikmesriigi teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele, mille territooriumil ta on asutatud. | 1.   Vastavushindamisasutus esitab teavitamistaotluse selle liikmesriigi teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele, mille territooriumil ta on asutatud. |
| | Kui vastavushindamisasutus soovib enda teavitamist artikli 41 a lõikes 1 osutatud seadmetest, teatab ta sellest ja esitab Euroopa Ravimiametile artikli 41 a kohase teavitamistaotluse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Vastavushindamisasutus esitab teavitamistaotluse selle liikmesriigi teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele, mille territooriumil ta on asutatud.

1.   Vastavushindamisasutus esitab teavitamistaotluse selle liikmesriigi teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele, mille territooriumil ta on asutatud.

Kui vastavushindamisasutus soovib enda teavitamist artikli 41 a lõikes 1 osutatud seadmetest, teatab ta sellest ja esitab Euroopa Ravimiametile artikli 41 a kohase teavitamistaotluse.

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   14 päeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud esitamist määrab komisjon ühise hindamisrühma, mis koosneb vähemalt
  kahest
  ekspertide loetelust valitud eksperdist, kes on kvalifitseeritud vastavushindamisasutusi hindama. Loetelu koostab komisjon koostöös meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga. Vähemalt üks neist ekspertidest on komisjoni esindaja
  , kes
  juhib ühist hindamisrühma. | 3.   14 päeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud esitamist määrab komisjon ühise hindamisrühma, mis koosneb vähemalt
  kolmest
  ekspertide loetelust valitud eksperdist, kes on kvalifitseeritud vastavushindamisasutusi hindama
  ning kellel ei ole huvide konflikti taotleja vastavushindamisasutusega
  . Loetelu koostab komisjon koostöös meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga. Vähemalt üks neist ekspertidest on komisjoni esindaja
  ja vähemalt üks ekspert on muust liikmesriigist kui see, kus asub taotleja vastavushindamisasutus. Komisjoni esindaja
  juhib ühist hindamisrühma.
  Juhul kui vastavushindamisasutus palus ennast teavitada artikli 41 a lõikes 1 osutatud seadmetest, kuulub hindamisrühma ka Euroopa Ravimiameti esindaja. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   14 päeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud esitamist määrab komisjon ühise hindamisrühma, mis koosneb vähemalt
  kahest
  ekspertide loetelust valitud eksperdist, kes on kvalifitseeritud vastavushindamisasutusi hindama. Loetelu koostab komisjon koostöös meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga. Vähemalt üks neist ekspertidest on komisjoni esindaja
  , kes
  juhib ühist hindamisrühma.

3.   14 päeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud esitamist määrab komisjon ühise hindamisrühma, mis koosneb vähemalt
  kolmest
  ekspertide loetelust valitud eksperdist, kes on kvalifitseeritud vastavushindamisasutusi hindama
  ning kellel ei ole huvide konflikti taotleja vastavushindamisasutusega
  . Loetelu koostab komisjon koostöös meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga. Vähemalt üks neist ekspertidest on komisjoni esindaja
  ja vähemalt üks ekspert on muust liikmesriigist kui see, kus asub taotleja vastavushindamisasutus. Komisjoni esindaja
  juhib ühist hindamisrühma.
  Juhul kui vastavushindamisasutus palus ennast teavitada artikli 41 a lõikes 1 osutatud seadmetest, kuulub hindamisrühma ka Euroopa Ravimiameti esindaja.

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   90 päeva jooksul pärast ühise hindamisrühma määramist vaatavad teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ja ühine hindamisrühm läbi dokumendid, mis on esitatud koos taotlusega kooskõlas artikliga 29 ja viivad läbi taotleja vastavushindamisasutuse ja vajaduse korral vastavushindamismenetluses osalevate, liidus või liidust väljaspool asuvate tütarettevõtjate või alltöövõtjate kohapealse hindamise. Selline kohapealne hindamine ei hõlma nõudeid, mille kohta taotleja vastavushindamisasutus on saanud artikli 29 lõikes 2 osutatud riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud sertifikaadi, välja arvatud juhul, kui artikli 30 lõikes 3 osutatud komisjoni esindaja nõuab kohapealset hindamist. | 4.   90 päeva jooksul pärast ühise hindamisrühma määramist vaatavad teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ja ühine hindamisrühm läbi dokumendid, mis on esitatud koos taotlusega kooskõlas artikliga 29 ja viivad läbi taotleja vastavushindamisasutuse ja vajaduse korral vastavushindamismenetluses osalevate, liidus või liidust väljaspool asuvate tütarettevõtjate või alltöövõtjate kohapealse hindamise. Selline kohapealne hindamine ei hõlma nõudeid, mille kohta taotleja vastavushindamisasutus on saanud artikli 29 lõikes 2 osutatud riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud sertifikaadi, välja arvatud juhul, kui artikli 30 lõikes 3 osutatud komisjoni esindaja nõuab kohapealset hindamist. |
| Järeldused asutuse mittevastavuse kohta VI lisas sätestatud nõuetele tõstatatakse hindamismenetluse käigus ja neid arutatakse teavitatud asutuste eest vastutava riikliku asutuse ja ühise hindamisrühma vahel
  , et jõuda taotluse hindamise osas ühisele seisukohale
  .
  Eriarvamused tuuakse välja
  vastutava riikliku asutuse
  hindamisaruandes
  . | Järeldused
  taotleja vastavushindamisasutuse
  mittevastavuse kohta VI lisas sätestatud nõuetele tõstatatakse hindamismenetluse käigus ja neid arutatakse teavitatud asutuste eest vastutava riikliku asutuse ja ühise hindamisrühma vahel.
  Riiklik asutus esitab hindamisaruandes meetmed, mida teavitatud asutus peab võtma selle tagamiseks, et kõnealune taotleja vastavushindamisasutus vastaks VI lisas sätestatud nõuetele. Eriarvamuste korral lisatakse
  vastutava riikliku asutuse
  hindamisaruandele hindamisrühma eriarvamus, milles esitatakse teatisega seotud reservatsioonid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   90 päeva jooksul pärast ühise hindamisrühma määramist vaatavad teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ja ühine hindamisrühm läbi dokumendid, mis on esitatud koos taotlusega kooskõlas artikliga 29 ja viivad läbi taotleja vastavushindamisasutuse ja vajaduse korral vastavushindamismenetluses osalevate, liidus või liidust väljaspool asuvate tütarettevõtjate või alltöövõtjate kohapealse hindamise. Selline kohapealne hindamine ei hõlma nõudeid, mille kohta taotleja vastavushindamisasutus on saanud artikli 29 lõikes 2 osutatud riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud sertifikaadi, välja arvatud juhul, kui artikli 30 lõikes 3 osutatud komisjoni esindaja nõuab kohapealset hindamist.

4.   90 päeva jooksul pärast ühise hindamisrühma määramist vaatavad teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ja ühine hindamisrühm läbi dokumendid, mis on esitatud koos taotlusega kooskõlas artikliga 29 ja viivad läbi taotleja vastavushindamisasutuse ja vajaduse korral vastavushindamismenetluses osalevate, liidus või liidust väljaspool asuvate tütarettevõtjate või alltöövõtjate kohapealse hindamise. Selline kohapealne hindamine ei hõlma nõudeid, mille kohta taotleja vastavushindamisasutus on saanud artikli 29 lõikes 2 osutatud riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud sertifikaadi, välja arvatud juhul, kui artikli 30 lõikes 3 osutatud komisjoni esindaja nõuab kohapealset hindamist.

Järeldused asutuse mittevastavuse kohta VI lisas sätestatud nõuetele tõstatatakse hindamismenetluse käigus ja neid arutatakse teavitatud asutuste eest vastutava riikliku asutuse ja ühise hindamisrühma vahel
  , et jõuda taotluse hindamise osas ühisele seisukohale
  .
  Eriarvamused tuuakse välja
  vastutava riikliku asutuse
  hindamisaruandes
  .

Järeldused
  taotleja vastavushindamisasutuse
  mittevastavuse kohta VI lisas sätestatud nõuetele tõstatatakse hindamismenetluse käigus ja neid arutatakse teavitatud asutuste eest vastutava riikliku asutuse ja ühise hindamisrühma vahel.
  Riiklik asutus esitab hindamisaruandes meetmed, mida teavitatud asutus peab võtma selle tagamiseks, et kõnealune taotleja vastavushindamisasutus vastaks VI lisas sätestatud nõuetele. Eriarvamuste korral lisatakse
  vastutava riikliku asutuse
  hindamisaruandele hindamisrühma eriarvamus, milles esitatakse teatisega seotud reservatsioonid
  .

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus esitab oma hindamisaruande ja teatise kavandi komisjonile, kes edastab need dokumendid viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale ja ühise hindamisrühma liikmetele. Komisjoni taotluse korral esitab asutus need dokumendid kuni kolmes liidu ametlikus keeles. | 5.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus esitab oma hindamisaruande ja teatise kavandi komisjonile, kes edastab need dokumendid viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale ja ühise hindamisrühma liikmetele.
  Hindamisrühma eriarvamuse korral esitatakse komisjonile ka see meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale edastamiseks.
  Komisjoni taotluse korral esitab asutus need dokumendid kuni kolmes liidu ametlikus keeles. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus esitab oma hindamisaruande ja teatise kavandi komisjonile, kes edastab need dokumendid viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale ja ühise hindamisrühma liikmetele. Komisjoni taotluse korral esitab asutus need dokumendid kuni kolmes liidu ametlikus keeles.

5.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus esitab oma hindamisaruande ja teatise kavandi komisjonile, kes edastab need dokumendid viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale ja ühise hindamisrühma liikmetele.
  Hindamisrühma eriarvamuse korral esitatakse komisjonile ka see meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale edastamiseks.
  Komisjoni taotluse korral esitab asutus need dokumendid kuni kolmes liidu ametlikus keeles.

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Ühine hindamisrühm esitab oma arvamuse hindamisaruande
  ja
  teatise kavandi kohta 21 päeva jooksul pärast nende dokumentide kättesaamist ja komisjon edastab selle arvamuse viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. 21 päeva jooksul pärast ühise hindamisrühma arvamuse saamist annab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm välja soovituse teatise kavandi kohta
  , mida

  asjakohane riiklik asutus
  otsuse tegemisel

  teavitava asutuse määramise
  suhtes nõuetekohaselt arvesse võtab
  . | 6.   Ühine hindamisrühm esitab oma
  lõpliku
  arvamuse hindamisaruande, teatise kavandi
  ja vajaduse korral hindamisrühma eriarvamuse
  kohta 21 päeva jooksul pärast nende dokumentide kättesaamist ja komisjon edastab selle arvamuse viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. 21 päeva jooksul pärast ühise hindamisrühma arvamuse saamist annab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm välja soovituse teatise kavandi kohta. Asjaomane riiklik asutus
  lähtub

  teavitatud asutuse määramise
  otsuse tegemisel meditsiiniseadmete koordineerimisrühma soovitusest. Kui asjaomase riikliku asutuse otsus erineb meditsiiniseadmete koordineerimisrühma soovitusest, esitab ta koordineerimisrühmale oma otsuse täieliku kirjaliku põhjenduse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Ühine hindamisrühm esitab oma arvamuse hindamisaruande
  ja
  teatise kavandi kohta 21 päeva jooksul pärast nende dokumentide kättesaamist ja komisjon edastab selle arvamuse viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. 21 päeva jooksul pärast ühise hindamisrühma arvamuse saamist annab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm välja soovituse teatise kavandi kohta
  , mida

  asjakohane riiklik asutus
  otsuse tegemisel

  teavitava asutuse määramise
  suhtes nõuetekohaselt arvesse võtab
  .

6.   Ühine hindamisrühm esitab oma
  lõpliku
  arvamuse hindamisaruande, teatise kavandi
  ja vajaduse korral hindamisrühma eriarvamuse
  kohta 21 päeva jooksul pärast nende dokumentide kättesaamist ja komisjon edastab selle arvamuse viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. 21 päeva jooksul pärast ühise hindamisrühma arvamuse saamist annab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm välja soovituse teatise kavandi kohta. Asjaomane riiklik asutus
  lähtub

  teavitatud asutuse määramise
  otsuse tegemisel meditsiiniseadmete koordineerimisrühma soovitusest. Kui asjaomase riikliku asutuse otsus erineb meditsiiniseadmete koordineerimisrühma soovitusest, esitab ta koordineerimisrühmale oma otsuse täieliku kirjaliku põhjenduse.

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid
  võivad teavitada
  üksnes sellistest vastavushindamisasutustest, mis vastavad VI lisas sätestatud tingimustele. | 2.   Liikmesriigid
  teavitavad
  üksnes sellistest vastavushindamisasutustest, mis vastavad VI lisas sätestatud tingimustele
  ja mille taotluse hindamise menetlus on artikli 30 kohaselt lõpule viidud
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid
  võivad teavitada
  üksnes sellistest vastavushindamisasutustest, mis vastavad VI lisas sätestatud tingimustele.

2.   Liikmesriigid
  teavitavad
  üksnes sellistest vastavushindamisasutustest, mis vastavad VI lisas sätestatud tingimustele
  ja mille taotluse hindamise menetlus on artikli 30 kohaselt lõpule viidud
  .

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Kui teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus vastutab teavitatud asutuste määramise eest ka muude toodete valdkonnas peale in vitro diagnostikameditsiiniseadmete, esitab in vitro diagnostikameditsiiniseadmete pädev asutus enne teavitamist positiivse arvamuse teatise ja selle ulatuse kohta. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Kui teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus vastutab teavitatud asutuste määramise eest ka muude toodete valdkonnas peale in vitro diagnostikameditsiiniseadmete, esitab in vitro diagnostikameditsiiniseadmete pädev asutus enne teavitamist positiivse arvamuse teatise ja selle ulatuse kohta.

välja jäetud

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Teatises määratakse selgelt kindlaks määramise ulatus, tuues välja vastavushindamistoimingud, vastavushindamismenetlused
  ja
  seadmete tüüp, mida teavitatud asutusel on õigus hinnata. | 4.   Teatises määratakse selgelt kindlaks määramise ulatus, tuues välja vastavushindamistoimingud, vastavushindamismenetlused
  ning nende
  seadmete
  riskiklassi ja

  tüübi, mida teavitatud asutusel on õigus hinnata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Teatises määratakse selgelt kindlaks määramise ulatus, tuues välja vastavushindamistoimingud, vastavushindamismenetlused
  ja
  seadmete tüüp, mida teavitatud asutusel on õigus hinnata.

4.   Teatises määratakse selgelt kindlaks määramise ulatus, tuues välja vastavushindamistoimingud, vastavushindamismenetlused
  ning nende
  seadmete
  riskiklassi ja

  tüübi, mida teavitatud asutusel on õigus hinnata.

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Kui mõni liikmesriik või komisjon esitab vastuväiteid kooskõlas lõikega 7, peatatakse teatise mõju. Sellisel juhul esitab komisjon 15 päeva jooksul pärast lõikes 7 osutatud ajavahemiku lõppu küsimuse meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. Pärast osapooltega konsulteerimist avaldab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm oma arvamuse hiljemalt 28 päeva pärast seda, kui küsimus talle esitati. Kui teavitav liikmesriik ei nõustu meditsiiniseadmete koordineerimisrühma arvamusega, võib ta taotleda komisjoni arvamust. | 8.   Kui mõni liikmesriik või komisjon esitab vastuväiteid kooskõlas lõikega 7, peatatakse teatise mõju
  viivitamatult
  . Sellisel juhul esitab komisjon 15 päeva jooksul pärast lõikes 7 osutatud ajavahemiku lõppu küsimuse meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. Pärast osapooltega konsulteerimist avaldab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm oma arvamuse hiljemalt 28 päeva pärast seda, kui küsimus talle esitati. Kui teavitav liikmesriik ei nõustu meditsiiniseadmete koordineerimisrühma arvamusega, võib ta taotleda komisjoni arvamust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.   Kui mõni liikmesriik või komisjon esitab vastuväiteid kooskõlas lõikega 7, peatatakse teatise mõju. Sellisel juhul esitab komisjon 15 päeva jooksul pärast lõikes 7 osutatud ajavahemiku lõppu küsimuse meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. Pärast osapooltega konsulteerimist avaldab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm oma arvamuse hiljemalt 28 päeva pärast seda, kui küsimus talle esitati. Kui teavitav liikmesriik ei nõustu meditsiiniseadmete koordineerimisrühma arvamusega, võib ta taotleda komisjoni arvamust.

8.   Kui mõni liikmesriik või komisjon esitab vastuväiteid kooskõlas lõikega 7, peatatakse teatise mõju
  viivitamatult
  . Sellisel juhul esitab komisjon 15 päeva jooksul pärast lõikes 7 osutatud ajavahemiku lõppu küsimuse meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. Pärast osapooltega konsulteerimist avaldab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm oma arvamuse hiljemalt 28 päeva pärast seda, kui küsimus talle esitati. Kui teavitav liikmesriik ei nõustu meditsiiniseadmete koordineerimisrühma arvamusega, võib ta taotleda komisjoni arvamust.

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.   Kui kooskõlas lõikega 7 vastuväiteid ei esitata või kui meditsiiniseadmete koordineerimisrühm või komisjon on pärast lõike 8 kohast konsulteerimist seisukohal, et teatise võib täielikult
  või osaliselt
  vastu võtta, avaldab komisjon teatise. | 9.   Kui kooskõlas lõikega 7 vastuväiteid ei esitata või kui meditsiiniseadmete koordineerimisrühm või komisjon on pärast lõike 8 kohast konsulteerimist seisukohal, et teatise võib täielikult vastu võtta, avaldab komisjon teatise. |
| | Komisjon sisestab teavitatud asutuse teatisega seotud teabe ka artikli 25 teises lõigus osutatud elektroonilisse süsteemi. Sellele teabele lisatakse käesolevas artiklis nimetatud teavitatud asutuste eest vastutava riikliku asutuse lõplik hindamisaruanne, ühise hindamisrühma arvamus ja meditsiiniseadmete koordineerimisrühma soovitus. |
| | Teatise täielikud üksikasjad, sealhulgas seadmete klass ja tüüp, samuti lisad tehakse üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9.   Kui kooskõlas lõikega 7 vastuväiteid ei esitata või kui meditsiiniseadmete koordineerimisrühm või komisjon on pärast lõike 8 kohast konsulteerimist seisukohal, et teatise võib täielikult
  või osaliselt
  vastu võtta, avaldab komisjon teatise.

9.   Kui kooskõlas lõikega 7 vastuväiteid ei esitata või kui meditsiiniseadmete koordineerimisrühm või komisjon on pärast lõike 8 kohast konsulteerimist seisukohal, et teatise võib täielikult vastu võtta, avaldab komisjon teatise.

Komisjon sisestab teavitatud asutuse teatisega seotud teabe ka artikli 25 teises lõigus osutatud elektroonilisse süsteemi. Sellele teabele lisatakse käesolevas artiklis nimetatud teavitatud asutuste eest vastutava riikliku asutuse lõplik hindamisaruanne, ühise hindamisrühma arvamus ja meditsiiniseadmete koordineerimisrühma soovitus.

Teatise täielikud üksikasjad, sealhulgas seadmete klass ja tüüp, samuti lisad tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon teeb avalikkusele kättesaadavaks käesoleva määruse alusel teavitatud asutuste nimekirja, mis sisaldab ka neile määratud identifitseerimisnumbreid ja toiminguid, mille teostamiseks nad on määratud. Komisjon tagab, et seda nimekirja ajakohastatakse. | 2.   Komisjon teeb avalikkusele
  lihtsalt
  kättesaadavaks käesoleva määruse alusel teavitatud asutuste nimekirja, mis sisaldab ka neile määratud identifitseerimisnumbreid ja toiminguid, mille teostamiseks nad on määratud
  , ning kõiki teavitamise korra dokumente, nagu on osutatud artikli 31 lõikes 5
  . Komisjon tagab, et seda nimekirja ajakohastatakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon teeb avalikkusele kättesaadavaks käesoleva määruse alusel teavitatud asutuste nimekirja, mis sisaldab ka neile määratud identifitseerimisnumbreid ja toiminguid, mille teostamiseks nad on määratud. Komisjon tagab, et seda nimekirja ajakohastatakse.

2.   Komisjon teeb avalikkusele
  lihtsalt
  kättesaadavaks käesoleva määruse alusel teavitatud asutuste nimekirja, mis sisaldab ka neile määratud identifitseerimisnumbreid ja toiminguid, mille teostamiseks nad on määratud
  , ning kõiki teavitamise korra dokumente, nagu on osutatud artikli 31 lõikes 5
  . Komisjon tagab, et seda nimekirja ajakohastatakse.

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus
  teostab
  pidevalt teavitatud asutuste järelevalvet, et tagada VI lisas sätestatud nõudmiste pidev täitmine. Teavitatud asutus esitab nõudmise korral kogu asjakohase informatsiooni ja dokumentatsiooni, mida on vaja, et vastutav asutus saaks kontrollida nimetatud kriteeriumide täitmist. | 1.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus
  ja vajaduse korral Euroopa Ravimiamet teostavad
  pidevalt teavitatud asutuste järelevalvet, et tagada VI lisas sätestatud nõudmiste pidev täitmine. Teavitatud asutus esitab nõudmise korral kogu asjakohase informatsiooni ja dokumentatsiooni, mida on vaja, et vastutav asutus saaks kontrollida nimetatud kriteeriumide täitmist. |
| Teavitatud asutus teatab teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele viivitamatult kõigist muudatustest, eelkõige seoses personali, ruumide, tütarettevõtjate ja alltöövõtjatega, mis võivad mõjutada VI lisas sätestatud nõuete täitmist või asutuse suutlikkust teostada vastavushindamistoiminguid seoses seadmetega, mille jaoks ta on määratud. | Teavitatud asutus teatab teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele viivitamatult
  ja hiljemalt 15 päeva jooksul
  kõigist muudatustest, eelkõige seoses personali, ruumide, tütarettevõtjate ja alltöövõtjatega, mis võivad mõjutada VI lisas sätestatud nõuete täitmist või asutuse suutlikkust teostada vastavushindamistoiminguid seoses seadmetega, mille jaoks ta on määratud. |
| 2.   Teavitatud asutus vastab viivitamata tema teostatud vastavushindamistoimingutega seotud küsimustele, mille on esitanud tema või mõne teise liikmesriigi ametiasutus või komisjon. Selle liikmesriigi teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus, kus teavitatud asutus asub, täidab kõigi teiste liikmesriikide asutuste või komisjoni esitatud taotlused
  , välja arvatud
  juhul, kui on õiguspärane põhjus seda mitte teha
  – sellisel puhul võivad mõlemad pooled konsulteerida
  meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga.
  Teavitatud asutus või tema riigi
  teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus
  võib nõuda, et teise liikmesriigi asutustele või komisjonile edastatud teavet käsitataks konfidentsiaalsena
  . | 2.   Teavitatud asutus vastab viivitamata
  ja hiljemalt 15 päeva jooksul
  tema teostatud vastavushindamistoimingutega seotud küsimustele, mille on esitanud tema või mõne teise liikmesriigi ametiasutus või komisjon. Selle liikmesriigi teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus, kus teavitatud asutus asub, täidab kõigi teiste liikmesriikide asutuste või komisjoni esitatud taotlused. Juhul, kui on õiguspärane põhjus seda mitte teha
  , selgitavad teavitatud asutused neid põhjuseid kirjalikult ja konsulteerivad
  meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga
  , kes esitab seejärel oma soovituse
  . Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus
  järgib meditsiiniseadmete koordineerimisrühma soovitust
  . |
| 3.   Vähemalt kord aastas hindab teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus, kas iga tema vastutusalas olev teavitatud asutus
  vastab
  endiselt VI lisas sätestatud nõudmistele. See hindamine sisaldab
  kontrollkäiku
  igasse teavitatud asutusse. | 3.   Vähemalt kord aastas hindab teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus, kas iga tema vastutusalas olev teavitatud asutus
  , sealhulgas ka viimase alltöövõtja(d) ja tütarettevõtja(d), vastavad
  endiselt VI lisas sätestatud nõudmistele. See hindamine sisaldab
  etteteatamata kontrolli kontrollkäigu näol
  igasse teavitatud asutusse
  ning vajaduse korral igasse Euroopa Liidus või sellest väljaspool asuvatesse tütarettevõtjasse või alltöövõtjasse
  . |
| | Hindamine hõlmab ka teavitatud asutuse poolt seadme kavandile antud hinnangu pistelist läbivaatamist, et määrata kindlaks teavitatud asutuse jätkuv pädevus ja hindamise kvaliteet, eriti tema võime kaaluda ja hinnata kliinilisi tõendeid. |
| 4.   
  Kolm
  aastat pärast teavitatud asutusest teatamist ja seejärel iga
  kolme
  aasta tagant hindavad asutuse asukohariigi teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ja artikli 30 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud menetluse kohaselt määratud ühine hindamisrühm, kas teavitatud asutus
  vastab
  endiselt VI lisas sätestatud nõuetele Komisjoni või liikmesriigi taotlusel võib meditsiiniseadmete koordineerimisrühm algatada käesolevas lõikes kirjeldatud hindamismenetluse igal ajal, kui tekib põhjendatud kahtlus, kas teavitatud asutus vastab endiselt VI lisas sätestatud nõudmistele. | 4.   
  Kaks
  aastat pärast teavitatud asutusest teatamist ja seejärel iga
  kahe
  aasta tagant hindavad asutuse asukohariigi teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ja artikli 30 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud menetluse kohaselt määratud ühine hindamisrühm, kas teavitatud asutus
  ning tema tütarettevõtjad ja alltöövõtjad vastavad
  endiselt VI lisas sätestatud nõuetele. Komisjoni või liikmesriigi taotlusel võib meditsiiniseadmete koordineerimisrühm algatada käesolevas lõikes kirjeldatud hindamismenetluse igal ajal, kui tekib põhjendatud kahtlus, kas teavitatud asutus
  või tema tütarettevõtja või alltöövõtja
  vastab endiselt VI lisas sätestatud nõudmistele. |
| | Artikli 41 a kohaste spetsiaalsete teavitatud asutuste puhul viiakse käesolevas lõikes osutatud hindamine läbi igal aastal. |
| | Hindamise täielikud tulemused avaldatakse. |
| 5.   Liikmesriigid annavad vähemalt kord aastas komisjonile ja teistele liikmesriikidele aru oma järelevalvetegevuse kohta. See aruanne sisaldab kokkuvõtet, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks. | 5.   Liikmesriigid annavad vähemalt kord aastas komisjonile ja teistele liikmesriikidele aru oma järelevalvetegevuse kohta. See aruanne sisaldab kokkuvõtet, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks. |
| | 5 a.
     
  Igal aastal esitavad teavitatud asutused oma aasta tegevusaruande, mis sisaldab VI lisa punktis 5 osutatud teavet, pädevale asutusele ja komisjonile, kes edastab selle meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus
  teostab
  pidevalt teavitatud asutuste järelevalvet, et tagada VI lisas sätestatud nõudmiste pidev täitmine. Teavitatud asutus esitab nõudmise korral kogu asjakohase informatsiooni ja dokumentatsiooni, mida on vaja, et vastutav asutus saaks kontrollida nimetatud kriteeriumide täitmist.

1.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus
  ja vajaduse korral Euroopa Ravimiamet teostavad
  pidevalt teavitatud asutuste järelevalvet, et tagada VI lisas sätestatud nõudmiste pidev täitmine. Teavitatud asutus esitab nõudmise korral kogu asjakohase informatsiooni ja dokumentatsiooni, mida on vaja, et vastutav asutus saaks kontrollida nimetatud kriteeriumide täitmist.

Teavitatud asutus teatab teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele viivitamatult kõigist muudatustest, eelkõige seoses personali, ruumide, tütarettevõtjate ja alltöövõtjatega, mis võivad mõjutada VI lisas sätestatud nõuete täitmist või asutuse suutlikkust teostada vastavushindamistoiminguid seoses seadmetega, mille jaoks ta on määratud.

Teavitatud asutus teatab teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele viivitamatult
  ja hiljemalt 15 päeva jooksul
  kõigist muudatustest, eelkõige seoses personali, ruumide, tütarettevõtjate ja alltöövõtjatega, mis võivad mõjutada VI lisas sätestatud nõuete täitmist või asutuse suutlikkust teostada vastavushindamistoiminguid seoses seadmetega, mille jaoks ta on määratud.

2.   Teavitatud asutus vastab viivitamata tema teostatud vastavushindamistoimingutega seotud küsimustele, mille on esitanud tema või mõne teise liikmesriigi ametiasutus või komisjon. Selle liikmesriigi teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus, kus teavitatud asutus asub, täidab kõigi teiste liikmesriikide asutuste või komisjoni esitatud taotlused
  , välja arvatud
  juhul, kui on õiguspärane põhjus seda mitte teha
  – sellisel puhul võivad mõlemad pooled konsulteerida
  meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga.
  Teavitatud asutus või tema riigi
  teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus
  võib nõuda, et teise liikmesriigi asutustele või komisjonile edastatud teavet käsitataks konfidentsiaalsena
  .

2.   Teavitatud asutus vastab viivitamata
  ja hiljemalt 15 päeva jooksul
  tema teostatud vastavushindamistoimingutega seotud küsimustele, mille on esitanud tema või mõne teise liikmesriigi ametiasutus või komisjon. Selle liikmesriigi teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus, kus teavitatud asutus asub, täidab kõigi teiste liikmesriikide asutuste või komisjoni esitatud taotlused. Juhul, kui on õiguspärane põhjus seda mitte teha
  , selgitavad teavitatud asutused neid põhjuseid kirjalikult ja konsulteerivad
  meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga
  , kes esitab seejärel oma soovituse
  . Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus
  järgib meditsiiniseadmete koordineerimisrühma soovitust
  .

3.   Vähemalt kord aastas hindab teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus, kas iga tema vastutusalas olev teavitatud asutus
  vastab
  endiselt VI lisas sätestatud nõudmistele. See hindamine sisaldab
  kontrollkäiku
  igasse teavitatud asutusse.

3.   Vähemalt kord aastas hindab teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus, kas iga tema vastutusalas olev teavitatud asutus
  , sealhulgas ka viimase alltöövõtja(d) ja tütarettevõtja(d), vastavad
  endiselt VI lisas sätestatud nõudmistele. See hindamine sisaldab
  etteteatamata kontrolli kontrollkäigu näol
  igasse teavitatud asutusse
  ning vajaduse korral igasse Euroopa Liidus või sellest väljaspool asuvatesse tütarettevõtjasse või alltöövõtjasse
  .

Hindamine hõlmab ka teavitatud asutuse poolt seadme kavandile antud hinnangu pistelist läbivaatamist, et määrata kindlaks teavitatud asutuse jätkuv pädevus ja hindamise kvaliteet, eriti tema võime kaaluda ja hinnata kliinilisi tõendeid.

4.   
  Kolm
  aastat pärast teavitatud asutusest teatamist ja seejärel iga
  kolme
  aasta tagant hindavad asutuse asukohariigi teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ja artikli 30 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud menetluse kohaselt määratud ühine hindamisrühm, kas teavitatud asutus
  vastab
  endiselt VI lisas sätestatud nõuetele Komisjoni või liikmesriigi taotlusel võib meditsiiniseadmete koordineerimisrühm algatada käesolevas lõikes kirjeldatud hindamismenetluse igal ajal, kui tekib põhjendatud kahtlus, kas teavitatud asutus vastab endiselt VI lisas sätestatud nõudmistele.

4.   
  Kaks
  aastat pärast teavitatud asutusest teatamist ja seejärel iga
  kahe
  aasta tagant hindavad asutuse asukohariigi teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ja artikli 30 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud menetluse kohaselt määratud ühine hindamisrühm, kas teavitatud asutus
  ning tema tütarettevõtjad ja alltöövõtjad vastavad
  endiselt VI lisas sätestatud nõuetele. Komisjoni või liikmesriigi taotlusel võib meditsiiniseadmete koordineerimisrühm algatada käesolevas lõikes kirjeldatud hindamismenetluse igal ajal, kui tekib põhjendatud kahtlus, kas teavitatud asutus
  või tema tütarettevõtja või alltöövõtja
  vastab endiselt VI lisas sätestatud nõudmistele.

Artikli 41 a kohaste spetsiaalsete teavitatud asutuste puhul viiakse käesolevas lõikes osutatud hindamine läbi igal aastal.

Hindamise täielikud tulemused avaldatakse.

5.   Liikmesriigid annavad vähemalt kord aastas komisjonile ja teistele liikmesriikidele aru oma järelevalvetegevuse kohta. See aruanne sisaldab kokkuvõtet, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks.

5.   Liikmesriigid annavad vähemalt kord aastas komisjonile ja teistele liikmesriikidele aru oma järelevalvetegevuse kohta. See aruanne sisaldab kokkuvõtet, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks.

5 a.
     
  Igal aastal esitavad teavitatud asutused oma aasta tegevusaruande, mis sisaldab VI lisa punktis 5 osutatud teavet, pädevale asutusele ja komisjonile, kes edastab selle meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale.

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus on veendunud, et teavitatud asutus ei vasta enam VI lisas sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis asutus peatab või tühistab täielikult või osaliselt teatise või piirab seda, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise tõsidusest. Peatamise
  kestus ei ületa ühte aastat, mida võib veel ühe aasta võrra pikendada
  . Kui teavitatud asutus on oma tegevuse lõpetanud, tühistab teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus teatise. | 2.   Kui teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus on veendunud, et teavitatud asutus ei vasta enam VI lisas sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis asutus peatab või tühistab täielikult või osaliselt teatise või piirab seda, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise tõsidusest.
  Peatamist kohaldatakse seni, kuni meditsiiniseadmete koordineerimisrühm on jõudnud
  peatamise
  tühistamise otsuseni, mis järgneb artikli 30 lõikes 3 kirjeldatud menetluse kohaselt määratud ühise hindamisrühma hindamisele
  . Kui teavitatud asutus on oma tegevuse lõpetanud, tühistab teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus teatise. |
| Teavitatud asutuste eest vastutavad riiklikud asutused teatavad komisjonile
  ja
  teistele liikmesriikidele viivitamata kõigist teatise peatamistest, piiramistest ja tühistamistest. | Teavitatud asutuste eest vastutavad riiklikud asutused teatavad komisjonile, teistele liikmesriikidele
  ning asjaomastele tootjatele ja tervishoiutöötajatele
  viivitamata
  ja hiljemalt 10 päeva jooksul
  kõigist teatise peatamistest, piiramistest ja tühistamistest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus on veendunud, et teavitatud asutus ei vasta enam VI lisas sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis asutus peatab või tühistab täielikult või osaliselt teatise või piirab seda, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise tõsidusest. Peatamise
  kestus ei ületa ühte aastat, mida võib veel ühe aasta võrra pikendada
  . Kui teavitatud asutus on oma tegevuse lõpetanud, tühistab teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus teatise.

2.   Kui teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus on veendunud, et teavitatud asutus ei vasta enam VI lisas sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis asutus peatab või tühistab täielikult või osaliselt teatise või piirab seda, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise tõsidusest.
  Peatamist kohaldatakse seni, kuni meditsiiniseadmete koordineerimisrühm on jõudnud
  peatamise
  tühistamise otsuseni, mis järgneb artikli 30 lõikes 3 kirjeldatud menetluse kohaselt määratud ühise hindamisrühma hindamisele
  . Kui teavitatud asutus on oma tegevuse lõpetanud, tühistab teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus teatise.

Teavitatud asutuste eest vastutavad riiklikud asutused teatavad komisjonile
  ja
  teistele liikmesriikidele viivitamata kõigist teatise peatamistest, piiramistest ja tühistamistest.

Teavitatud asutuste eest vastutavad riiklikud asutused teatavad komisjonile, teistele liikmesriikidele
  ning asjaomastele tootjatele ja tervishoiutöötajatele
  viivitamata
  ja hiljemalt 10 päeva jooksul
  kõigist teatise peatamistest, piiramistest ja tühistamistest.

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Teatise piiramise, peatamise või tühistamise korral võtab
  liikmesriik
  asjakohaseid meetmeid, et tagada, et asjaomase teavitatud asutuse toimikuid töötleb kas teine teavitatud asutus või need hoitakse teavitatud asutuste ja turujärelevalve eest vastutavatele riiklikele asutustele nende taotluse korral kättesaadavatena. | 3.   Teatise piiramise, peatamise või tühistamise korral
  teavitab liikmesriik komisjoni ning
  võtab asjakohaseid meetmeid, et tagada, et asjaomase teavitatud asutuse toimikuid töötleb kas teine teavitatud asutus või need hoitakse teavitatud asutuste ja turujärelevalve eest vastutavatele riiklikele asutustele nende taotluse korral kättesaadavatena. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Teatise piiramise, peatamise või tühistamise korral võtab
  liikmesriik
  asjakohaseid meetmeid, et tagada, et asjaomase teavitatud asutuse toimikuid töötleb kas teine teavitatud asutus või need hoitakse teavitatud asutuste ja turujärelevalve eest vastutavatele riiklikele asutustele nende taotluse korral kättesaadavatena.

3.   Teatise piiramise, peatamise või tühistamise korral
  teavitab liikmesriik komisjoni ning
  võtab asjakohaseid meetmeid, et tagada, et asjaomase teavitatud asutuse toimikuid töötleb kas teine teavitatud asutus või need hoitakse teavitatud asutuste ja turujärelevalve eest vastutavatele riiklikele asutustele nende taotluse korral kättesaadavatena.

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Teavitatud asutuste eest vastutavad riiklikud asutused hindavad, kas teatise
  muutmise
  põhjused mõjutavad teavitatud asutuse väljastatud sertifikaate ning esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele kolme kuu jooksul pärast teatise muudatustest teatamist aruande oma järelduste kohta. Kui see on turul olevate seadmete ohutuse tagamiseks vajalik, annab kõnealune ametiasutus teavitatud asutusele korralduse peatada või tühistada ametiasutuse määratud mõistliku aja jooksul kõik alusetult väljastatud sertifikaadid. Kui teavitatud asutus seda määratud aja jooksul ei tee või on oma tegevuse lõpetanud, peatab või tühistab alusetult väljastatud sertifikaadid teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ise. | 4.   Teavitatud asutuste eest vastutavad riiklikud asutused hindavad, kas teatise
  peatamise, piiramise või tühistamise
  põhjused mõjutavad teavitatud asutuse väljastatud sertifikaate ning esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele kolme kuu jooksul pärast teatise muudatustest teatamist aruande oma järelduste kohta. Kui see on turul olevate seadmete ohutuse tagamiseks vajalik, annab kõnealune ametiasutus teavitatud asutusele korralduse peatada või tühistada ametiasutuse määratud mõistliku aja jooksul
  ja hiljemalt 30 päeva pärast aruande avalikustamist
  kõik alusetult väljastatud sertifikaadid. Kui teavitatud asutus seda määratud aja jooksul ei tee või on oma tegevuse lõpetanud, peatab või tühistab alusetult väljastatud sertifikaadid teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ise. |
| | Selleks et kontrollida, kas teatise peatamise, piiramise või tühistamise põhjused mõjutavad väljastatud sertifikaate, palub vastutav riiklik asutus asjaomastel tootjatel esitada tõendeid teatisele vastavuse kohta ning seejärel on tootjatel vastamiseks 30 päeva aega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Teavitatud asutuste eest vastutavad riiklikud asutused hindavad, kas teatise
  muutmise
  põhjused mõjutavad teavitatud asutuse väljastatud sertifikaate ning esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele kolme kuu jooksul pärast teatise muudatustest teatamist aruande oma järelduste kohta. Kui see on turul olevate seadmete ohutuse tagamiseks vajalik, annab kõnealune ametiasutus teavitatud asutusele korralduse peatada või tühistada ametiasutuse määratud mõistliku aja jooksul kõik alusetult väljastatud sertifikaadid. Kui teavitatud asutus seda määratud aja jooksul ei tee või on oma tegevuse lõpetanud, peatab või tühistab alusetult väljastatud sertifikaadid teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ise.

4.   Teavitatud asutuste eest vastutavad riiklikud asutused hindavad, kas teatise
  peatamise, piiramise või tühistamise
  põhjused mõjutavad teavitatud asutuse väljastatud sertifikaate ning esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele kolme kuu jooksul pärast teatise muudatustest teatamist aruande oma järelduste kohta. Kui see on turul olevate seadmete ohutuse tagamiseks vajalik, annab kõnealune ametiasutus teavitatud asutusele korralduse peatada või tühistada ametiasutuse määratud mõistliku aja jooksul
  ja hiljemalt 30 päeva pärast aruande avalikustamist
  kõik alusetult väljastatud sertifikaadid. Kui teavitatud asutus seda määratud aja jooksul ei tee või on oma tegevuse lõpetanud, peatab või tühistab alusetult väljastatud sertifikaadid teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ise.

Selleks et kontrollida, kas teatise peatamise, piiramise või tühistamise põhjused mõjutavad väljastatud sertifikaate, palub vastutav riiklik asutus asjaomastel tootjatel esitada tõendeid teatisele vastavuse kohta ning seejärel on tootjatel vastamiseks 30 päeva aega.

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Muud sertifikaadid peale alusetult väljastatud sertifikaatide, mille on väljastanud teavitatud asutus, kelle suhtes on teavitamine peatatud, piiratud või tühistatud, jäävad kehtima järgmistel tingimustel: | 5.   Muud sertifikaadid peale alusetult väljastatud sertifikaatide, mille on väljastanud teavitatud asutus, kelle suhtes on teavitamine peatatud, piiratud või tühistatud, jäävad kehtima järgmistel tingimustel: |
| (a) | teatise peatamise korral: tingimusel, et kolme kuu jooksul pärast peatamist kinnitab
  kas in vitro diagnostikameditsiiniseadmete pädev asutus selles liikmesriigis, kus asub sertifikaadiga hõlmatud toote tootja või
  muu in vitro diagnostikameditsiiniseadmete eest vastutav teavitatud asutus kirjalikult, et ta täidab peatamise ajal teavitatud asutuse ülesandeid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Muud sertifikaadid peale alusetult väljastatud sertifikaatide, mille on väljastanud teavitatud asutus, kelle suhtes on teavitamine peatatud, piiratud või tühistatud, jäävad kehtima järgmistel tingimustel:

5.   Muud sertifikaadid peale alusetult väljastatud sertifikaatide, mille on väljastanud teavitatud asutus, kelle suhtes on teavitamine peatatud, piiratud või tühistatud, jäävad kehtima järgmistel tingimustel:

(a)

teatise peatamise korral: tingimusel, et kolme kuu jooksul pärast peatamist kinnitab
  kas in vitro diagnostikameditsiiniseadmete pädev asutus selles liikmesriigis, kus asub sertifikaadiga hõlmatud toote tootja või
  muu in vitro diagnostikameditsiiniseadmete eest vastutav teavitatud asutus kirjalikult, et ta täidab peatamise ajal teavitatud asutuse ülesandeid;

| (a) | teatise peatamise korral: tingimusel, et kolme kuu jooksul pärast peatamist kinnitab muu in vitro diagnostikameditsiiniseadmete eest vastutav teavitatud asutus kirjalikult, et ta täidab peatamise ajal teavitatud asutuse ülesandeid; |
| --- | --- |

(a)

teatise peatamise korral: tingimusel, et kolme kuu jooksul pärast peatamist kinnitab muu in vitro diagnostikameditsiiniseadmete eest vastutav teavitatud asutus kirjalikult, et ta täidab peatamise ajal teavitatud asutuse ülesandeid;

| (b) | teatise piiramise või tühistamise korral: kolmeks kuuks pärast piiramist või tühistamist. In vitro diagnostikameditsiiniseadmete pädev asutus selles liikmesriigis, kus asub sertifikaadiga hõlmatud toote tootja, võib pikendada sertifikaatide kehtivust veel kolme kuu kaupa, kusjuures kokku ei tohi pikendamise kestus ületada 12 kuud, tingimusel, et ta täidab selle aja jooksul teavitatud asutuse ülesandeid. |
| --- | --- |

(b)

teatise piiramise või tühistamise korral: kolmeks kuuks pärast piiramist või tühistamist. In vitro diagnostikameditsiiniseadmete pädev asutus selles liikmesriigis, kus asub sertifikaadiga hõlmatud toote tootja, võib pikendada sertifikaatide kehtivust veel kolme kuu kaupa, kusjuures kokku ei tohi pikendamise kestus ületada 12 kuud, tingimusel, et ta täidab selle aja jooksul teavitatud asutuse ülesandeid.

| (b) | teatise piiramise või tühistamise korral: kolmeks kuuks pärast piiramist või tühistamist. In vitro diagnostikameditsiiniseadmete pädev asutus selles liikmesriigis, kus asub sertifikaadiga hõlmatud toote tootja, võib pikendada sertifikaatide kehtivust veel kolme kuu kaupa, kusjuures kokku ei tohi pikendamise kestus ületada 12 kuud, tingimusel, et ta täidab selle aja jooksul teavitatud asutuse ülesandeid. |
| --- | --- |

(b)

teatise piiramise või tühistamise korral: kolmeks kuuks pärast piiramist või tühistamist. In vitro diagnostikameditsiiniseadmete pädev asutus selles liikmesriigis, kus asub sertifikaadiga hõlmatud toote tootja, võib pikendada sertifikaatide kehtivust veel kolme kuu kaupa, kusjuures kokku ei tohi pikendamise kestus ületada 12 kuud, tingimusel, et ta täidab selle aja jooksul teavitatud asutuse ülesandeid.

Ametiasutus või teavitatud asutus, kes täidab selle teavitatud asutuse ülesandeid, keda teatise muutmine puudutab, teavitab sellest viivitamata komisjoni, teisi liikmesriike ja teisi teavitatud asutusi.

Ametiasutus või teavitatud asutus, kes täidab selle teavitatud asutuse ülesandeid, keda teatise muutmine puudutab, teavitab sellest viivitamata
  ja hiljemalt 10 päeva jooksul
  komisjoni, teisi liikmesriike ja teisi teavitatud asutusi.

Komisjon sisestab viivitamata ja hiljemalt 10 päeva jooksul teavitatud asutuse teatisega seotud teabe muudatused artikli 25 teises lõigus osutatud elektroonilisse süsteemi.

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon uurib kõiki juhtumeid, mille puhul talle on väljendatud kahtlusi selle kohta, kas teavitatud asutus täidab jätkuvalt IV lisas sätestatud nõudeid või oma kohustusi. Ta võib selliseid uurimisi ka omal algatusel alustada. | 1.   Komisjon uurib kõiki juhtumeid, mille puhul talle on väljendatud kahtlusi selle kohta, kas teavitatud asutus täidab jätkuvalt IV lisas sätestatud nõudeid või oma kohustusi. Ta võib selliseid uurimisi ka omal algatusel alustada
  , sh teavitatud asutuse etteteatamata kontrolle ühise hindamisrühma poolt, mille koosseis vastab artikli 30 lõikes 3 sätestatud tingimustele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon uurib kõiki juhtumeid, mille puhul talle on väljendatud kahtlusi selle kohta, kas teavitatud asutus täidab jätkuvalt IV lisas sätestatud nõudeid või oma kohustusi. Ta võib selliseid uurimisi ka omal algatusel alustada.

1.   Komisjon uurib kõiki juhtumeid, mille puhul talle on väljendatud kahtlusi selle kohta, kas teavitatud asutus täidab jätkuvalt IV lisas sätestatud nõudeid või oma kohustusi. Ta võib selliseid uurimisi ka omal algatusel alustada
  , sh teavitatud asutuse etteteatamata kontrolle ühise hindamisrühma poolt, mille koosseis vastab artikli 30 lõikes 3 sätestatud tingimustele
  .

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui komisjon
  on veendunud
  , et teavitatud asutus ei täida enam teavitamise aluseks olevaid nõudeid, siis teatab ta sellest teavitavale liikmesriigile ning nõuab, et see võtaks vajalikud parandusmeetmed, sealhulgas vajaduse korral peataks või tühistaks teavitamise või piiraks seda. | 3.   Kui komisjon
  otsustab meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga konsulteerides
  , et teavitatud asutus ei täida enam teavitamise aluseks olevaid nõudeid, siis teatab ta sellest teavitavale liikmesriigile ning nõuab, et see võtaks vajalikud parandusmeetmed, sealhulgas vajaduse korral peataks või tühistaks teavitamise või piiraks seda
  kooskõlas artikli 34 lõikega 2
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui komisjon
  on veendunud
  , et teavitatud asutus ei täida enam teavitamise aluseks olevaid nõudeid, siis teatab ta sellest teavitavale liikmesriigile ning nõuab, et see võtaks vajalikud parandusmeetmed, sealhulgas vajaduse korral peataks või tühistaks teavitamise või piiraks seda.

3.   Kui komisjon
  otsustab meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga konsulteerides
  , et teavitatud asutus ei täida enam teavitamise aluseks olevaid nõudeid, siis teatab ta sellest teavitavale liikmesriigile ning nõuab, et see võtaks vajalikud parandusmeetmed, sealhulgas vajaduse korral peataks või tühistaks teavitamise või piiraks seda
  kooskõlas artikli 34 lõikega 2
  .

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon
  tagab
  , et teavitatud asutuste vahel korraldatakse asjakohane koordineerimine ja koostöö ning selleks luuakse määruse [viide tulevasele meditsiiniseadmete määrusele] artiklis 39 osutatud teavitatud asutuste koordineerimisrühm. | Meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga konsulteerides tagab
  komisjon, et teavitatud asutuste vahel korraldatakse asjakohane koordineerimine ja koostöö ning selleks luuakse määruse [viide tulevasele meditsiiniseadmete määrusele] artiklis 39 osutatud teavitatud asutuste koordineerimisrühm.
  See rühm tuleb kokku regulaarselt ja vähemalt kaks korda aastas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon
  tagab
  , et teavitatud asutuste vahel korraldatakse asjakohane koordineerimine ja koostöö ning selleks luuakse määruse [viide tulevasele meditsiiniseadmete määrusele] artiklis 39 osutatud teavitatud asutuste koordineerimisrühm.

Meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga konsulteerides tagab
  komisjon, et teavitatud asutuste vahel korraldatakse asjakohane koordineerimine ja koostöö ning selleks luuakse määruse [viide tulevasele meditsiiniseadmete määrusele] artiklis 39 osutatud teavitatud asutuste koordineerimisrühm.
  See rühm tuleb kokku regulaarselt ja vähemalt kaks korda aastas.

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon või meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib nõuda mis tahes teavitatud asutuse osalemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon või meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib nõuda mis tahes teavitatud asutuse osalemist.

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõik 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon võib rakendusaktidega võtta vastu meetmeid, millega sätestatakse käesolevas artiklis sätestatud teavitatud asutuste koordineerimisrühma toimimise tingimused. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 84 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võib rakendusaktidega võtta vastu meetmeid, millega sätestatakse käesolevas artiklis sätestatud teavitatud asutuste koordineerimisrühma toimimise tingimused. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 84 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tasud | Riiklike asutuste teenuste kasutamise
  tasud |
| 1.   Liikmesriik, kus asutused asuvad, nõuab tasu taotlevatelt vastavushindamisasutuselt ja teavitatud asutustelt. Kõnealuste maksudega kaetakse täielikult või osaliselt need kulud, mis on seotud teavitatud asutuste eest vastutavate riiklike asutuste käesoleva määruse kohase tegevusega. | 1.   Liikmesriik, kus asutused asuvad, nõuab tasu taotlevatelt vastavushindamisasutuselt ja teavitatud asutustelt. Kõnealuste maksudega kaetakse täielikult või osaliselt need kulud, mis on seotud teavitatud asutuste eest vastutavate riiklike asutuste käesoleva määruse kohase tegevusega. |
| 2.   Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 85 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks lõikes 1 osutatud tasude suurus ja struktuur, võttes arvesse inimeste tervise ja ohutuse kaitse, innovatsiooni toetamise ja kulutõhususe eesmärki. Erilist tähelepanu pööratakse nende teavitatud asutuste huvidele, kes on
  saanud
  riikliku akrediteerimisasutuse poolt väljastatud kehtiva sertifikaadi, nagu on osutatud artikli 29 lõikes 2, ja nende teavitatud asutuste huvidele, kes on komisjoni soovituse 2003/361/EÜ kohaselt määratletud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatena. | 2.   Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 85 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks lõikes 1 osutatud tasude suurus ja struktuur, võttes arvesse inimeste tervise ja ohutuse kaitse, innovatsiooni toetamise ja kulutõhususe eesmärki
  ning vajadust luua kõigis liikmesriikides võrdsed konkurentsitingimused
  . Erilist tähelepanu pööratakse nende teavitatud asutuste huvidele, kes on
  esitanud
  riikliku akrediteerimisasutuse poolt väljastatud kehtiva sertifikaadi, nagu on osutatud artikli 29 lõikes 2, ja nende teavitatud asutuste huvidele, kes on komisjoni soovituse 2003/361/EÜ kohaselt määratletud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatena. |
| | Nimetatud tasud peavad olema proportsionaalsed ja kooskõlas liikmesriigi elatustasemega. Tasude suurused avalikustatakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Tasud

Riiklike asutuste teenuste kasutamise
  tasud

1.   Liikmesriik, kus asutused asuvad, nõuab tasu taotlevatelt vastavushindamisasutuselt ja teavitatud asutustelt. Kõnealuste maksudega kaetakse täielikult või osaliselt need kulud, mis on seotud teavitatud asutuste eest vastutavate riiklike asutuste käesoleva määruse kohase tegevusega.

1.   Liikmesriik, kus asutused asuvad, nõuab tasu taotlevatelt vastavushindamisasutuselt ja teavitatud asutustelt. Kõnealuste maksudega kaetakse täielikult või osaliselt need kulud, mis on seotud teavitatud asutuste eest vastutavate riiklike asutuste käesoleva määruse kohase tegevusega.

2.   Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 85 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks lõikes 1 osutatud tasude suurus ja struktuur, võttes arvesse inimeste tervise ja ohutuse kaitse, innovatsiooni toetamise ja kulutõhususe eesmärki. Erilist tähelepanu pööratakse nende teavitatud asutuste huvidele, kes on
  saanud
  riikliku akrediteerimisasutuse poolt väljastatud kehtiva sertifikaadi, nagu on osutatud artikli 29 lõikes 2, ja nende teavitatud asutuste huvidele, kes on komisjoni soovituse 2003/361/EÜ kohaselt määratletud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatena.

2.   Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 85 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks lõikes 1 osutatud tasude suurus ja struktuur, võttes arvesse inimeste tervise ja ohutuse kaitse, innovatsiooni toetamise ja kulutõhususe eesmärki
  ning vajadust luua kõigis liikmesriikides võrdsed konkurentsitingimused
  . Erilist tähelepanu pööratakse nende teavitatud asutuste huvidele, kes on
  esitanud
  riikliku akrediteerimisasutuse poolt väljastatud kehtiva sertifikaadi, nagu on osutatud artikli 29 lõikes 2, ja nende teavitatud asutuste huvidele, kes on komisjoni soovituse 2003/361/EÜ kohaselt määratletud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatena.

Nimetatud tasud peavad olema proportsionaalsed ja kooskõlas liikmesriigi elatustasemega. Tasude suurused avalikustatakse.

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 38 a |
| | Teavitatud asutuste vastavushindamistoimingute eest võetavate tasude läbipaistvus |
| | 1.
     
  Liikmesriigid võtavad vastu teavitatud asutuste standardseid teenustasusid reguleerivad õigusnormid. |
| | 2.
     
  Liikmesriikide tasumäärad peavad olema võrreldavad. Kõnealuste tasude võrdlemise lihtsustamiseks esitab komisjon 24 kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest asjakohased suunised. |
| | 3.
     
  Liikmesriigid esitavad komisjonile oma standardtasude nimekirjad. |
| | 4.
     
  Riiklik asutus tagab, et teavitatud asutused teevad vastavushindamistoimingute eest võetavate standardtasude nimekirjad üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 38 a

Teavitatud asutuste vastavushindamistoimingute eest võetavate tasude läbipaistvus

1.
     
  Liikmesriigid võtavad vastu teavitatud asutuste standardseid teenustasusid reguleerivad õigusnormid.

2.
     
  Liikmesriikide tasumäärad peavad olema võrreldavad. Kõnealuste tasude võrdlemise lihtsustamiseks esitab komisjon 24 kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest asjakohased suunised.

3.
     
  Liikmesriigid esitavad komisjonile oma standardtasude nimekirjad.

4.
     
  Riiklik asutus tagab, et teavitatud asutused teevad vastavushindamistoimingute eest võetavate standardtasude nimekirjad üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

V peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| Klassifitseerimine ja
  vastavushindamine | Vastavushindamine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Klassifitseerimine ja
  vastavushindamine

Vastavushindamine

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

V peatükk – 1. jagu – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.
   
  jagu –
  Klassifitseerimine | II peatükk

   (****)



  In vitro diagnostikameditsiiniseadmete
  klassifitseerimine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.
   
  jagu –
  Klassifitseerimine

II peatükk

   (****)

In vitro diagnostikameditsiiniseadmete
  klassifitseerimine

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Seadmed liigitatakse A, B, C ja D klassi, võttes arvesse nende ettenähtud otstarvet ja kaasnevaid ohte. Klassifitseerimise aluseks on VII lisas sätestatud klassifitseerimiskriteeriumid. | 1.   Seadmed liigitatakse A, B, C ja D klassi, võttes arvesse nende ettenähtud otstarvet
  , uudsust, keerukust
  ja kaasnevaid ohte. Klassifitseerimise aluseks on VII lisas sätestatud klassifitseerimiskriteeriumid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Seadmed liigitatakse A, B, C ja D klassi, võttes arvesse nende ettenähtud otstarvet ja kaasnevaid ohte. Klassifitseerimise aluseks on VII lisas sätestatud klassifitseerimiskriteeriumid.

1.   Seadmed liigitatakse A, B, C ja D klassi, võttes arvesse nende ettenähtud otstarvet
  , uudsust, keerukust
  ja kaasnevaid ohte. Klassifitseerimise aluseks on VII lisas sätestatud klassifitseerimiskriteeriumid.

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Pädev asutus teavitab vähemalt 14 päeva enne mis tahes otsuse tegemist meditsiiniseadmete koordineerimisrühma ja komisjoni oma kavandatavast otsusest. | Pädev asutus teavitab vähemalt 14 päeva enne mis tahes otsuse tegemist meditsiiniseadmete koordineerimisrühma ja komisjoni oma kavandatavast otsusest.
  Otsus tehakse üldsusele kättesaadavaks Euroopa andmepangas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Pädev asutus teavitab vähemalt 14 päeva enne mis tahes otsuse tegemist meditsiiniseadmete koordineerimisrühma ja komisjoni oma kavandatavast otsusest.

Pädev asutus teavitab vähemalt 14 päeva enne mis tahes otsuse tegemist meditsiiniseadmete koordineerimisrühma ja komisjoni oma kavandatavast otsusest.
  Otsus tehakse üldsusele kättesaadavaks Euroopa andmepangas.

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võib
  liikmesriigi palvel või
  omal initsiatiivil võtta vastu rakendusakte, millega otsustatakse VII lisas sätestatud klassifitseerimiskriteeriumide kohaldamine teatava seadme või seadmete kategooria või rühma suhtes, et määrata kindlaks nende seadmete klass. | Komisjon võib omal initsiatiivil võtta
  või võtab liikmesriigi palvel
  vastu rakendusakte, millega otsustatakse VII lisas sätestatud klassifitseerimiskriteeriumide kohaldamine teatava seadme või seadmete kategooria või rühma suhtes, et määrata kindlaks nende seadmete klass.
  Selline otsus tehakse eelkõige selleks, et lahendada olukord, kus eri liikmesriigid on seadme klassifitseerimise osas teinud erinevad otsused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võib
  liikmesriigi palvel või
  omal initsiatiivil võtta vastu rakendusakte, millega otsustatakse VII lisas sätestatud klassifitseerimiskriteeriumide kohaldamine teatava seadme või seadmete kategooria või rühma suhtes, et määrata kindlaks nende seadmete klass.

Komisjon võib omal initsiatiivil võtta
  või võtab liikmesriigi palvel
  vastu rakendusakte, millega otsustatakse VII lisas sätestatud klassifitseerimiskriteeriumide kohaldamine teatava seadme või seadmete kategooria või rühma suhtes, et määrata kindlaks nende seadmete klass.
  Selline otsus tehakse eelkõige selleks, et lahendada olukord, kus eri liikmesriigid on seadme klassifitseerimise osas teinud erinevad otsused.

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 4 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Selleks et võtta arvesse tehnika arengut ja artiklites 59–73 kirjeldatud turujärelevalvetoimingutest saadavat mis tahes teavet, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 85 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad järgmist: | 4.   Selleks et võtta arvesse tehnika arengut ja artiklites 59–73 kirjeldatud turujärelevalvetoimingutest saadavat mis tahes teavet, antakse komisjonile
  pärast konsulteerimist asjaomaste sidusrühmadega, sh tervishoiutöötajate organisatsioonidega ja tootjate ühendustega,
  õigus võtta kooskõlas artikliga 85 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Selleks et võtta arvesse tehnika arengut ja artiklites 59–73 kirjeldatud turujärelevalvetoimingutest saadavat mis tahes teavet, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 85 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad järgmist:

4.   Selleks et võtta arvesse tehnika arengut ja artiklites 59–73 kirjeldatud turujärelevalvetoimingutest saadavat mis tahes teavet, antakse komisjonile
  pärast konsulteerimist asjaomaste sidusrühmadega, sh tervishoiutöötajate organisatsioonidega ja tootjate ühendustega,
  õigus võtta kooskõlas artikliga 85 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad järgmist:

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui kooskõlas artikliga 78 on määratud referentlabor, palub vastavushindamist teostav teavitatud asutus referentlaboril kontrollida seadme vastavust kohaldatavale ühtsele tehnilisele kirjeldusele,
  kui see on olemas, või muudele lahendustele, mille tootja on valinud vähemalt võrdväärse ohutuse ja toimivuse taseme tagamiseks,
  nagu on sätestatud VIII lisa punktis 5.4 ja IX lisa punktis 3.5. | Kui kooskõlas artikliga 78 on määratud referentlabor, palub vastavushindamist teostav teavitatud asutus referentlaboril kontrollida
  laboratoorselt
  seadme vastavust kohaldatavale ühtsele tehnilisele kirjeldusele, nagu on sätestatud VIII lisa punktis 5.4 ja IX lisa punktis 3.5.
  Referentlabori poolt läbiviidavad laboratoorsed katsed keskenduvad eelkõige analüütilisele tundlikkusele ja eripärale, kasutades etalonaineid, ning diagnostilisele tundlikkusele ja eripärale, kasutades varajaste ning väljakujunenud infektsioonide proove. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui kooskõlas artikliga 78 on määratud referentlabor, palub vastavushindamist teostav teavitatud asutus referentlaboril kontrollida seadme vastavust kohaldatavale ühtsele tehnilisele kirjeldusele,
  kui see on olemas, või muudele lahendustele, mille tootja on valinud vähemalt võrdväärse ohutuse ja toimivuse taseme tagamiseks,
  nagu on sätestatud VIII lisa punktis 5.4 ja IX lisa punktis 3.5.

Kui kooskõlas artikliga 78 on määratud referentlabor, palub vastavushindamist teostav teavitatud asutus referentlaboril kontrollida
  laboratoorselt
  seadme vastavust kohaldatavale ühtsele tehnilisele kirjeldusele, nagu on sätestatud VIII lisa punktis 5.4 ja IX lisa punktis 3.5.
  Referentlabori poolt läbiviidavad laboratoorsed katsed keskenduvad eelkõige analüütilisele tundlikkusele ja eripärale, kasutades etalonaineid, ning diagnostilisele tundlikkusele ja eripärale, kasutades varajaste ning väljakujunenud infektsioonide proove.

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Enesetestimiseks
  ja patsientide vahetus läheduses testimiseks
  ettenähtud seadmete tootjad täidavad lisanõudeid, mis on sätestatud VIII lisa punktis 6.1. | Enesetestimiseks ettenähtud seadmete tootjad täidavad lisanõudeid, mis on sätestatud VIII lisa punktis 6.1. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Enesetestimiseks
  ja patsientide vahetus läheduses testimiseks
  ettenähtud seadmete tootjad täidavad lisanõudeid, mis on sätestatud VIII lisa punktis 6.1.

Enesetestimiseks ettenähtud seadmete tootjad täidavad lisanõudeid, mis on sätestatud VIII lisa punktis 6.1.

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõige 5 – lõik 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | enesetestimiseks ja patsientide vahetus läheduses testimiseks ettenähtud seadmete puhul VIII lisa punktis 6.1 sätestatud nõuetega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

enesetestimiseks ja patsientide vahetus läheduses testimiseks ettenähtud seadmete puhul VIII lisa punktis 6.1 sätestatud nõuetega;

välja jäetud

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõige 5 – lõik 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | mõõtefunktsiooniga meditsiiniseadmete puhul nende tootmisaspektidega, mis on seotud seadmete vastavusega metroloogilistele nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

mõõtefunktsiooniga meditsiiniseadmete puhul nende tootmisaspektidega, mis on seotud seadmete vastavusega metroloogilistele nõuetele.

välja jäetud

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõige 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10.
     
  Selleks et võtta arvesse tehnika arengut ja mis tahes teavet, mis saadakse artiklites 26–38 sätestatud teavitatud asutuste määramise ja järelevalve käigus ning artiklites 59–73 kirjeldatud turujärelevalvetoimingutest, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 85 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse või täiendatakse VIII–X lisas sätestatud vastavushindamismenetlusi. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

10.
     
  Selleks et võtta arvesse tehnika arengut ja mis tahes teavet, mis saadakse artiklites 26–38 sätestatud teavitatud asutuste määramise ja järelevalve käigus ning artiklites 59–73 kirjeldatud turujärelevalvetoimingutest, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 85 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse või täiendatakse VIII–X lisas sätestatud vastavushindamismenetlusi.

välja jäetud

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 41 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teavitatud asutuste osalemine | Teavitatud asutuste osalemine
  vastavushindamismenetlustes |
| 1.   Kui vastavushindamismenetlus eeldab teavitatud asutuse osalemist, võib tootja esitada taotluse oma valitud teavitatud asutusele tingimusel, et asutusest on vastavushindamistoimingute, vastavushindamismenetluste ja asjaomaste seadmetega seoses teatatud. Sama vastavushindamistoimingut käsitlevat taotlust ei või samaaegselt esitada rohkem kui ühele teavitatud asutusele. | 1.   Kui vastavushindamismenetlus eeldab teavitatud asutuse osalemist, võib
  muude kui artikli 41 a lõikes 1 loetletud seadmete
  tootja esitada taotluse oma valitud teavitatud asutusele tingimusel, et asutusest on teavitatud seoses vastavushindamistoimingute, vastavushindamismenetluste ja asjaomaste seadmetega.
  Kui tootja esitab taotluse mõne muu liikmesriigi kui oma asukohariigi teavitatud asutusele, peab ta sellest teatama oma asukohariigi teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele.
  Sama vastavushindamistoimingut käsitlevat taotlust ei või samaaegselt esitada rohkem kui ühele teavitatud asutusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Teavitatud asutuste osalemine

Teavitatud asutuste osalemine
  vastavushindamismenetlustes

1.   Kui vastavushindamismenetlus eeldab teavitatud asutuse osalemist, võib tootja esitada taotluse oma valitud teavitatud asutusele tingimusel, et asutusest on vastavushindamistoimingute, vastavushindamismenetluste ja asjaomaste seadmetega seoses teatatud. Sama vastavushindamistoimingut käsitlevat taotlust ei või samaaegselt esitada rohkem kui ühele teavitatud asutusele.

1.   Kui vastavushindamismenetlus eeldab teavitatud asutuse osalemist, võib
  muude kui artikli 41 a lõikes 1 loetletud seadmete
  tootja esitada taotluse oma valitud teavitatud asutusele tingimusel, et asutusest on teavitatud seoses vastavushindamistoimingute, vastavushindamismenetluste ja asjaomaste seadmetega.
  Kui tootja esitab taotluse mõne muu liikmesriigi kui oma asukohariigi teavitatud asutusele, peab ta sellest teatama oma asukohariigi teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele.
  Sama vastavushindamistoimingut käsitlevat taotlust ei või samaaegselt esitada rohkem kui ühele teavitatud asutusele.

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

2 a. jagu (uus) – pealkiri – pärast artiklit 41

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 41 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 41 a |
| | Spetsiaalsete teavitatud asutuste osalemine kõrge riskiteguriga seadmete vastavushindamismenetlustes |
| | 1.
     
  D klassi seadmete puhul on õigus vastavushindamist teostada ainult spetsiaalsetel teavitatud asutustel. |
| | 2.
     
  Taotlejast spetsiaalne teavitatud asutus, kes leiab, et ta vastab VI lisa punktis 3.6 osutatud spetsiaalsete teavitatud asutuste suhtes kehtestatud nõuetele, esitab oma taotluse Euroopa Ravimiametile. |
| | 3.
     
  Koos taotluse esitamisega makstakse Euroopa Ravimiametile tasu taotluse läbivaatamise kulude katteks. |
| | 4.
     
  Euroopa Ravimiamet valib VI lisas toodud nõudeid arvestades taotlejate seast välja spetsiaalsed teavitatud asutused, võtab 90 päeva jooksul vastu arvamuse lõikes 1 nimetatud seadmete vastavushindamiste teostamiste lubamise kohta, ja saadab selle komisjonile. |
| | 5.
     
  Komisjon avaldab seejärel vastava teatise ja spetsiaalsete teavitatud asutuste nimed. |
| | 6.
     
  Teatis jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist teavitatud asutuste andmebaasis, mille on koostanud ja mida haldab komisjon. Avaldatud teatises määratakse kindlaks spetsiaalse teavitatud asutuse õiguspärase tegevuse ulatus. |
| | Teatis kehtib viis aastat ja seda uuendatakse iga viie aasta järel Euroopa Ravimiametile esitatava uue taotluse põhjal. |
| | 7.
     
  Lõikes 1 kirjeldatud seadmete tootja võib pöörduda taotlusega oma valitud spetsiaalse teavitatud asutuse poole, kelle nimi sisaldub artiklis 41 b nimetatud elektroonilises süsteemis. |
| | 8.
     
  Sama vastavushindamistoimingut käsitlevat taotlust ei või samaaegselt esitada rohkem kui ühele spetsiaalsele teavitatud asutusele. |
| | 9.
     
  Spetsiaalne teavitatud asutus teavitab lõikes 1 kirjeldatud seadmete vastavushindamise taotlustest komisjoni ja Euroopa Ravimiametit. |
| | 10.
     
  Artikli 41 lõikeid 2, 3 ja 4 kohaldatakse spetsiaalsete teavitatud asutuste suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 41 a

Spetsiaalsete teavitatud asutuste osalemine kõrge riskiteguriga seadmete vastavushindamismenetlustes

1.
     
  D klassi seadmete puhul on õigus vastavushindamist teostada ainult spetsiaalsetel teavitatud asutustel.

2.
     
  Taotlejast spetsiaalne teavitatud asutus, kes leiab, et ta vastab VI lisa punktis 3.6 osutatud spetsiaalsete teavitatud asutuste suhtes kehtestatud nõuetele, esitab oma taotluse Euroopa Ravimiametile.

3.
     
  Koos taotluse esitamisega makstakse Euroopa Ravimiametile tasu taotluse läbivaatamise kulude katteks.

4.
     
  Euroopa Ravimiamet valib VI lisas toodud nõudeid arvestades taotlejate seast välja spetsiaalsed teavitatud asutused, võtab 90 päeva jooksul vastu arvamuse lõikes 1 nimetatud seadmete vastavushindamiste teostamiste lubamise kohta, ja saadab selle komisjonile.

5.
     
  Komisjon avaldab seejärel vastava teatise ja spetsiaalsete teavitatud asutuste nimed.

6.
     
  Teatis jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist teavitatud asutuste andmebaasis, mille on koostanud ja mida haldab komisjon. Avaldatud teatises määratakse kindlaks spetsiaalse teavitatud asutuse õiguspärase tegevuse ulatus.

Teatis kehtib viis aastat ja seda uuendatakse iga viie aasta järel Euroopa Ravimiametile esitatava uue taotluse põhjal.

7.
     
  Lõikes 1 kirjeldatud seadmete tootja võib pöörduda taotlusega oma valitud spetsiaalse teavitatud asutuse poole, kelle nimi sisaldub artiklis 41 b nimetatud elektroonilises süsteemis.

8.
     
  Sama vastavushindamistoimingut käsitlevat taotlust ei või samaaegselt esitada rohkem kui ühele spetsiaalsele teavitatud asutusele.

9.
     
  Spetsiaalne teavitatud asutus teavitab lõikes 1 kirjeldatud seadmete vastavushindamise taotlustest komisjoni ja Euroopa Ravimiametit.

10.
     
  Artikli 41 lõikeid 2, 3 ja 4 kohaldatakse spetsiaalsete teavitatud asutuste suhtes.

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 41 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 41 b |
| | Teavitatud eriasutuste elektrooniline süsteem |
| | 1.
     
  Komisjon loob koostöös ametiga elektroonilise registreerimissüsteemi, mida korrapäraselt uuendatakse ning kasutatakse järgmisel eesmärgil: |
| | — | taotluste ja väljaantud lubade registreerimine, et teavitatud eriasutused saaksid viia läbi käesoleva jao kohaseid vastavushindamisi, ning teabe võrdlemine ja töötlemine teavitatud eriasutuste nimel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 41 b

Teavitatud eriasutuste elektrooniline süsteem

1.
     
  Komisjon loob koostöös ametiga elektroonilise registreerimissüsteemi, mida korrapäraselt uuendatakse ning kasutatakse järgmisel eesmärgil:

—

taotluste ja väljaantud lubade registreerimine, et teavitatud eriasutused saaksid viia läbi käesoleva jao kohaseid vastavushindamisi, ning teabe võrdlemine ja töötlemine teavitatud eriasutuste nimel;

| — | teabevahetus riiklike asutustega; |
| --- | --- |

—

teabevahetus riiklike asutustega;

| — | ning hindamisaruannete avaldamine. |
| --- | --- |

—

ning hindamisaruannete avaldamine.

2.
     
  Teavitatud eriasutustega seotud elektroonilises süsteemis võrreldud ja töödeldud teabe sisestab elektroonilisse registreerimissüsteemi Euroopa Ravimiamet.

3.
     
  Elektroonilises süsteemis võrreldud ja töödeldud teave, mis on seotud teavitatud eriasutustega, on üldsusele kättesaadav.

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 41 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 41 c |
| | Teavitatud eriasutuste võrgustik |
| | 1.
     
  Euroopa Ravimiamet loob teavitatud eriasutuste võrgustiku, mida ta valdab, koordineerib ja haldab. |
| | 2.
     
  Võrgustikul on järgmised eesmärgid: |
| | a) | aidata realiseerida Euroopa koostööpotentsiaali eriotstarbega meditsiinitehnoloogiate kasutamisel in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 41 c

Teavitatud eriasutuste võrgustik

1.
     
  Euroopa Ravimiamet loob teavitatud eriasutuste võrgustiku, mida ta valdab, koordineerib ja haldab.

2.
     
  Võrgustikul on järgmised eesmärgid:

a)

aidata realiseerida Euroopa koostööpotentsiaali eriotstarbega meditsiinitehnoloogiate kasutamisel in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul;

| b) | suurendada teadmiste ühist kasutamist in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul; |
| --- | --- |

b)

suurendada teadmiste ühist kasutamist in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul;

| c) | innustada vastavushindamise võrdlusnäitajate väljatöötamisele ning aidata välja töötada ja levitada häid tavasid võrgustikus endas ja sellest väljaspool; |
| --- | --- |

c)

innustada vastavushindamise võrdlusnäitajate väljatöötamisele ning aidata välja töötada ja levitada häid tavasid võrgustikus endas ja sellest väljaspool;

| d) | aidata tuvastada uuenduslike valdkondade eksperte; |
| --- | --- |

d)

aidata tuvastada uuenduslike valdkondade eksperte;

| e) | töötada välja huvide konflikti eeskirjad ja neid uuendada ning |
| --- | --- |

e)

töötada välja huvide konflikti eeskirjad ja neid uuendada ning

| f) | leida ühised vastused vastavushindamise menetluste läbiviimise korraga seotud sarnastele probleemidele uuenduslike tehnoloogiate valdkonnas. |
| --- | --- |

f)

leida ühised vastused vastavushindamise menetluste läbiviimise korraga seotud sarnastele probleemidele uuenduslike tehnoloogiate valdkonnas.

3.
     
  Võrgustiku koosolekud toimuvad vähemalt kahe võrgustiku liikme või Euroopa Ravimiameti taotlusel. Kohtutakse vähemalt kaks korda aastas.

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 42 | välja jäetud |
| Teatavate vastavushindamiste järelevalvemehhanism | |
| Selle lõike kohased meetmed on põhjendatud ainult ühe või mitme järgmise kriteeriumi korral: | |
| 1.
     
  Teavitatud asutus teatab komisjonile D klassi liigitatud seadmete vastavushindamise taotlustest, välja arvatud olemasolevate sertifikaatide täiendamise või uuendamise taotlused. Teatisele lisatakse I lisa punktis 17.3 osutatud kasutusjuhendi kavand ja artiklis 24 osutatud ohutust ja toimivust käsitleva kokkuvõtte kavand. Teavitatud asutus märgib teatises vastavushindamise kavandatava lõppkuupäeva. Komisjon edastab teatise ja lisatud dokumendid viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. | |
| 2.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib 28 päeva jooksul alates teabe saamisest paluda teavitatud asutusel esitada esialgne vastavushindamise kokkuvõte enne sertifikaadi väljastamist. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm teeb kas oma liikme või komisjoni ettepanekul otsuse sellise taotluse esitamise kohta määruse [viide tulevasele meditsiiniseadmete määrusele] artikli 78 lõikes 4 sätestatud korras. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm märgib oma taotluses teaduslikult usaldusväärsed tervisega seotud põhjused selle kohta, miks ta soovib konkreetse toimiku esialgse vastavushindamise kokkuvõtte esitamist. Toimiku esitamise taotluse puhul tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta võrdse kohtlemise põhimõtet. | |
| Teavitav asutus teavitab tootjat viie päeva jooksul meditsiiniseadmete koordineerimisrühma taotluse saamisest. | |
| 3.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib esitada esialgse vastavushindamise kokkuvõtte kohta märkusi kõige rohkem 60 päeva jooksul alates selle kokkuvõtte saamisest. Nimetatud ajavahemiku jooksul ja hiljemalt 30 päeva pärast taotluse saamist võib meditsiiniseadmete koordineerimisrühm paluda esitada lisateavet, mis on teaduslikult usaldusväärsetel põhjustel vajalik teavitatud asutuse esialgse vastavushindamise kokkuvõtte analüüsimiseks. Muu hulgas võib taotleda näidiseid või tootja valduste külastamist. Käesoleva lõigu esimeses lauses osutatud märkuste esitamise tähtaeg peatatakse kuni taotletud lisateabe esitamiseni. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühma poolsed täiendavad lisateabe taotlused ei peata märkuste esitamise tähtaega. | |
| 4.
     
  Teavitatud asutus võtab nõuetekohaselt arvesse märkusi, mis on saadud vastavalt lõikele 3. Ta edastab komisjonile selgituse märkuste arvessevõtmise kohta, sh põhjenduse juhul, kui saadud märkusi ei ole arvesse võetud, ja oma lõpliku otsuse kõnealuse vastavushindamise kohta. Komisjon edastab kõnealuse teabe viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. | |
| 5.
     
  Kui seda peetakse patsientide ohutuse ja rahvatervise seisukohast vajalikuks, võib komisjon rakendusaktidega kindlaks määrata konkreetsed seadmekategooriad või -rühmad (välja arvatud D klassi seadmed), mille suhtes kohaldatakse eelnevalt kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul lõikeid 1–4. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 84 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | |
| Selle lõike kohased meetmed on põhjendatud ainult ühe või mitme järgmise kriteeriumi korral: | |
| (a) | seadme või selle aluseks oleva tehnoloogia uudsus ja sellest tulenev oluline kliiniline mõju või mõju inimeste tervisele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 42

välja jäetud

Teatavate vastavushindamiste järelevalvemehhanism

Selle lõike kohased meetmed on põhjendatud ainult ühe või mitme järgmise kriteeriumi korral:

1.
     
  Teavitatud asutus teatab komisjonile D klassi liigitatud seadmete vastavushindamise taotlustest, välja arvatud olemasolevate sertifikaatide täiendamise või uuendamise taotlused. Teatisele lisatakse I lisa punktis 17.3 osutatud kasutusjuhendi kavand ja artiklis 24 osutatud ohutust ja toimivust käsitleva kokkuvõtte kavand. Teavitatud asutus märgib teatises vastavushindamise kavandatava lõppkuupäeva. Komisjon edastab teatise ja lisatud dokumendid viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale.

2.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib 28 päeva jooksul alates teabe saamisest paluda teavitatud asutusel esitada esialgne vastavushindamise kokkuvõte enne sertifikaadi väljastamist. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm teeb kas oma liikme või komisjoni ettepanekul otsuse sellise taotluse esitamise kohta määruse [viide tulevasele meditsiiniseadmete määrusele] artikli 78 lõikes 4 sätestatud korras. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm märgib oma taotluses teaduslikult usaldusväärsed tervisega seotud põhjused selle kohta, miks ta soovib konkreetse toimiku esialgse vastavushindamise kokkuvõtte esitamist. Toimiku esitamise taotluse puhul tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta võrdse kohtlemise põhimõtet.

Teavitav asutus teavitab tootjat viie päeva jooksul meditsiiniseadmete koordineerimisrühma taotluse saamisest.

3.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib esitada esialgse vastavushindamise kokkuvõtte kohta märkusi kõige rohkem 60 päeva jooksul alates selle kokkuvõtte saamisest. Nimetatud ajavahemiku jooksul ja hiljemalt 30 päeva pärast taotluse saamist võib meditsiiniseadmete koordineerimisrühm paluda esitada lisateavet, mis on teaduslikult usaldusväärsetel põhjustel vajalik teavitatud asutuse esialgse vastavushindamise kokkuvõtte analüüsimiseks. Muu hulgas võib taotleda näidiseid või tootja valduste külastamist. Käesoleva lõigu esimeses lauses osutatud märkuste esitamise tähtaeg peatatakse kuni taotletud lisateabe esitamiseni. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühma poolsed täiendavad lisateabe taotlused ei peata märkuste esitamise tähtaega.

4.
     
  Teavitatud asutus võtab nõuetekohaselt arvesse märkusi, mis on saadud vastavalt lõikele 3. Ta edastab komisjonile selgituse märkuste arvessevõtmise kohta, sh põhjenduse juhul, kui saadud märkusi ei ole arvesse võetud, ja oma lõpliku otsuse kõnealuse vastavushindamise kohta. Komisjon edastab kõnealuse teabe viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale.

5.
     
  Kui seda peetakse patsientide ohutuse ja rahvatervise seisukohast vajalikuks, võib komisjon rakendusaktidega kindlaks määrata konkreetsed seadmekategooriad või -rühmad (välja arvatud D klassi seadmed), mille suhtes kohaldatakse eelnevalt kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul lõikeid 1–4. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 84 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Selle lõike kohased meetmed on põhjendatud ainult ühe või mitme järgmise kriteeriumi korral:

(a)

seadme või selle aluseks oleva tehnoloogia uudsus ja sellest tulenev oluline kliiniline mõju või mõju inimeste tervisele;

| (b) | teatava seadmekategooria või -rühma riski-kasu suhte halvenemine, mille põhjuseks on teaduslikult usaldusväärne terviseoht seoses komponendi või lähtematerjaliga või mõjuga tervisele seadme rikke korral; |
| --- | --- |

(b)

teatava seadmekategooria või -rühma riski-kasu suhte halvenemine, mille põhjuseks on teaduslikult usaldusväärne terviseoht seoses komponendi või lähtematerjaliga või mõjuga tervisele seadme rikke korral;

| (c) | artikli 59 kohaselt teatatud tõsiste vahejuhtumite arvu suurenemine teatava seadmekategooria või -rühma osas; |
| --- | --- |

(c)

artikli 59 kohaselt teatatud tõsiste vahejuhtumite arvu suurenemine teatava seadmekategooria või -rühma osas;

| (d) | märkimisväärsed lahknevused eri teavitatud asutuste tehtud sisuliselt sarnaseid seadmeid käsitlevates vastavushindamistes; |
| --- | --- |

(d)

märkimisväärsed lahknevused eri teavitatud asutuste tehtud sisuliselt sarnaseid seadmeid käsitlevates vastavushindamistes;

| (e) | oht inimeste tervisele, mis on seotud teatava seadmekategooria või -rühmaga või selle aluseks oleva tehnoloogiaga. |
| --- | --- |

(e)

oht inimeste tervisele, mis on seotud teatava seadmekategooria või -rühmaga või selle aluseks oleva tehnoloogiaga.

6.
     
  Komisjon teeb kooskõlas lõikega 3 esitatud märkuste kokkuvõtte ja vastavushindamismenetluse tulemuse avalikkusele kättesaadavaks. Ta ei avalda isikuandmeid ega konfidentsiaalset äriteavet.

7.
     
  Komisjon loob käesoleva artikli kohaldamiseks tehnilise infrastruktuuri elektrooniliseks andmevahetuseks teavitatud asutuste ja meditsiiniseadmete koordineerimisrühma vahel.

8.
     
  Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta esialgse vastavushindamise kokkuvõtte lõigete 2 ja 3 kohast edastamist ja analüüsimist käsitlevad üksikasjalikud sätted ja menetluskorra. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 84 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 42 a |
| | Teatavate kõrge riskiteguriga seadmete vastavushindamist hõlmav juhtumipõhine hindamismenetlus |
| | 1.
     
  Teavitatud eriasutus teatab komisjonile D klassi liigitatud seadmete vastavushindamise taotlustest, välja arvatud olemasolevate sertifikaatide uuendamise taotlused. Teatisele lisatakse I lisa punktis 17.3 osutatud kasutusjuhendi kavand ja artiklis 24 osutatud ohutust ja kliinilist toimivust käsitleva kokkuvõtte kavand. Teavitatud eriasutus märgib teatises vastavushindamise kavandatava lõppkuupäeva. Komisjon edastab teatise ja sellele lisatud dokumendid viivitamata artiklis 76 a nimetatud meditsiiniseadmete hindamise komitee koordineerimisrühmale. Koordineerimisrühm edastab teatise ja sellele lisatud dokumendid viivitamata asjaomastele töörühmadele. |
| | 2.
     
  20 päeva jooksul pärast lõikes 1 nimetatud teabe saamist võib koordineerimisrühm otsustada vähemalt kolme meditsiiniseadmete hindamise komitee asjaomastesse töörühmadesse kuuluva liikme soovitusel taotleda enne sertifikaadi väljastamist teavitatud eriasutuselt järgmiste dokumentide esitamist: |
| | — | esialgse vastavushindamise kokkuvõte; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 42 a

Teatavate kõrge riskiteguriga seadmete vastavushindamist hõlmav juhtumipõhine hindamismenetlus

1.
     
  Teavitatud eriasutus teatab komisjonile D klassi liigitatud seadmete vastavushindamise taotlustest, välja arvatud olemasolevate sertifikaatide uuendamise taotlused. Teatisele lisatakse I lisa punktis 17.3 osutatud kasutusjuhendi kavand ja artiklis 24 osutatud ohutust ja kliinilist toimivust käsitleva kokkuvõtte kavand. Teavitatud eriasutus märgib teatises vastavushindamise kavandatava lõppkuupäeva. Komisjon edastab teatise ja sellele lisatud dokumendid viivitamata artiklis 76 a nimetatud meditsiiniseadmete hindamise komitee koordineerimisrühmale. Koordineerimisrühm edastab teatise ja sellele lisatud dokumendid viivitamata asjaomastele töörühmadele.

2.
     
  20 päeva jooksul pärast lõikes 1 nimetatud teabe saamist võib koordineerimisrühm otsustada vähemalt kolme meditsiiniseadmete hindamise komitee asjaomastesse töörühmadesse kuuluva liikme soovitusel taotleda enne sertifikaadi väljastamist teavitatud eriasutuselt järgmiste dokumentide esitamist:

—

esialgse vastavushindamise kokkuvõte;

| — | XII lisas osutatud kliinilise tõendite aruanne ning kliinilise toimivuse uuringu aruanne; |
| --- | --- |

—

XII lisas osutatud kliinilise tõendite aruanne ning kliinilise toimivuse uuringu aruanne;

| — | XII lisas osutatud turustamisjärgse järelevalve käigus saadud andmed ning |
| --- | --- |

—

XII lisas osutatud turustamisjärgse järelevalve käigus saadud andmed ning

| — | teave seadme turustamise kohta kolmandates riikides ning võimaluse korral nendes riikides pädevate ametiasutuste poolt läbi viidud hindamise tulemused. |
| --- | --- |

—

teave seadme turustamise kohta kolmandates riikides ning võimaluse korral nendes riikides pädevate ametiasutuste poolt läbi viidud hindamise tulemused.

Meditsiiniseadmete hindamise komitee asjaomaste töörühmade liikmed otsustavad esitada juhtumipõhised taotlused järgmiste kriteeriumide põhjal:

| a) | seadme või selle aluseks oleva tehnoloogia uudsus ja sellest tulenev oluline kliiniline mõju või mõju inimeste tervisele; |
| --- | --- |

a)

seadme või selle aluseks oleva tehnoloogia uudsus ja sellest tulenev oluline kliiniline mõju või mõju inimeste tervisele;

| b) | teatava seadmekategooria või -rühma riski-kasu suhte halvenemine, mille põhjuseks on teaduslikult usaldusväärne terviseoht seoses komponendi või lähtematerjaliga või mõjuga tervisele seadme rikke korral; |
| --- | --- |

b)

teatava seadmekategooria või -rühma riski-kasu suhte halvenemine, mille põhjuseks on teaduslikult usaldusväärne terviseoht seoses komponendi või lähtematerjaliga või mõjuga tervisele seadme rikke korral;

| c) | artikli 61 kohaselt teatatud tõsiste vahejuhtumite arvu suurenemine teatava seadmekategooria või -rühma osas; |
| --- | --- |

c)

artikli 61 kohaselt teatatud tõsiste vahejuhtumite arvu suurenemine teatava seadmekategooria või -rühma osas;

| d) | märkimisväärsed lahknevused teavitatud eriasutuste tehtud sisuliselt sarnaseid seadmeid käsitlevates vastavushindamistes. |
| --- | --- |

d)

märkimisväärsed lahknevused teavitatud eriasutuste tehtud sisuliselt sarnaseid seadmeid käsitlevates vastavushindamistes.

Tehnika arengut ning kättesaadavat teavet arvesse võttes on komisjonil õigus võtta vastu delegeeritud akte vastavalt artiklile 89, et muuta või täiendada kõnealuseid kriteeriumeid.

Meditsiiniseadmete hindamise komitee annab konkreetse toimiku valimise kohta teaduslikult usaldusväärse tervisega seotud põhjenduse.

Kui meditsiiniseadmete hindamise komitee ei esita taotlust 20 päeva jooksul pärast lõikes 1 osutatud teabe saamist, jätkab vastavushindamise menetlusega teavitatud eriasutus.

3.
     
  Meditsiiniseadmete hindamise komitee esitab pärast asjaomaste töörühmadega konsulteerimist arvamuse lõikes 2 osutatud dokumentide kohta hiljemalt 60 päeva pärast taotluse saamist. Nimetatud ajavahemiku jooksul ja hiljemalt 30 päeva pärast taotluse saamist võib meditsiiniseadmete hindamise komitee paluda esitada lisateavet, mis on teaduslikult usaldusväärsetel põhjustel vajalik teavitatud eriasutuse esialgse vastavushindamise kokkuvõtte analüüsimiseks. Muu hulgas võib taotleda näidiseid või tootja valduste külastamist. Käesoleva lõike esimeses lauses osutatud märkuste esitamise tähtaeg peatatakse kuni taotletud lisateabe esitamiseni. Meditsiiniseadmete hindamise komitee poolsed täiendavad lisateabe taotlused ei peata märkuste esitamise tähtaega.

4.
     
  Meditsiiniseadmete hindamise komitee võib oma arvamustes soovitada muudatuste tegemist lõikes 2 osutatud dokumentides.

5.
     
  Meditsiiniseadmete hindamise komitee teavitab oma arvamusest komisjoni, teavitatud eriasutust ning tootjat 5 päeva jooksul pärast selle vastuvõtmist.

6.
     
  15 päeva pärast lõikes 5 osutatud arvamuse esitamist annab teavitatud eriasutus teada, kas ta on meditsiiniseadmete hindamise komitee arvamusega nõus või mitte. Viimasel juhul võib ta esitada meditsiiniseadmete hindamise komiteele kirjaliku teatise, milles ta avaldab soovi arvamus uuesti läbi vaadata. Sel juhul edastab teavitatud eriasutus 30 päeva jooksul pärast arvamuse saamist meditsiiniseadmete hindamise komiteele taotluse üksikasjalikud põhjendused. Meditsiiniseadmete hindamise komitee edastab kõnealuse teabe viivitamata komisjonile.

Meditsiiniseadmete hindamise komitee vaatab oma arvamuse uuesti üle 30 päeva jooksul pärast taotluse põhjenduste saamist. Saadud järelduste põhjused lisatakse lõplikule arvamusele.

7.
     
  15 päeva jooksul pärast selle vastuvõtmist saadab meditsiiniseadmete hindamise komitee oma lõpliku arvamuse komisjonile, teavitatud eriasutusele ja tootjale.

8.
     
  Kui teavitatud eriasutus nõustub arvamusega 15 päeva jooksul pärast lõikes 6 osutatud arvamuse saamist või lõpliku arvamuse saamist, koostab komisjoni arvamuse põhjal esialgse otsuse, mis tuleb langetada vastavalt vastavushindamise läbivaadatud taotlusele. Vajadusel sisaldab esialgne otsus lõikes 6 ja 7 osutatud arvamust või selles otsuses osutatakse kõnealusele arvamusele. Kui esialgne otsus ei ole kooskõlas meditsiiniseadmete hindamise komitee arvamusega, lisab komisjon ka erinevuste põhjuste üksikasjaliku selgituse.

Esialgne otsus saadetakse edasi liikmesriikidele, teavitatud eriasutustele ja tootjale.

Komisjon langetab lõpliku otsuse artikli 84 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt ja 15 päeva jooksul pärast selle lõppu.

9.
     
  Kui seda peetakse patsientide ohutuse ja rahvatervise seisukohast vajalikuks, on komisjonil õigus võtta vastavalt artiklile 85 vastu delegeeritud akte, et määrata kindlaks konkreetsed seadmekategooriad või -rühmad (välja arvatud lõikes 1 osutatud seadmed), mille suhtes kohaldatakse eelnevalt kindlaks määratud ajavahemiku jooksul lõikeid 1–8.

Selle lõike kohased meetmed on põhjendatud ainult ühe või mitme lõikes 2 osutatud kriteeriumi korral.

10.
     
  Komisjon teeb kokkuvõtte lõigetes 6 ja 7 osutatud arvamustest üldsusele kättesaadavaks. Ta ei avalda isikuandmeid ega konfidentsiaalset äriteavet.

11.
     
  Komisjon loob käesoleva artikli kohaldamiseks tehnilise infrastruktuuri elektrooniliseks andmevahetuseks teavitatud eriasutuste ja meditsiiniseadmete hindamise komitee ning enda ja meditsiiniseadmete hindamise komitee vahel.

12.
     
  Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta käesolevas artiklis sätestatud dokumentatsiooni edastamist ja analüüsimist käsitlevad üksikasjalikud sätted ja menetluskorra. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 84 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

13.
     
  Teavitatud eriasutus teatab komisjonile D klassi liigitatud seadmete vastavushindamise taotlustest, välja arvatud olemasolevate sertifikaatide uuendamise taotlused. Teatisele lisatakse I lisa punktis 17.3 osutatud kasutusjuhendi kavand ja artiklis 24 osutatud ohutust ja kliinilist toimivust käsitleva kokkuvõtte kavand. Teavitatud eriasutus märgib teatises vastavushindamise kavandatava lõppkuupäeva. Komisjon edastab teatise ja sellele lisatud dokumendid viivitamata artiklis 76 a nimetatud meditsiiniseadmete hindamise komitee koordineerimisrühmale. Koordineerimisrühm edastab teatise ja sellele lisatud dokumendid viivitamata asjaomastele töörühmadele.

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui tootja
  lõpetab
  lepingu teavitatud asutusega ja sõlmib sama seadme vastavuse hindamiseks lepingu teise teavitatud asutusega
  , määratakse
  teavitatud asutuse muutmist käsitlevad üksikasjad sõnaselgelt kindlaks tootja, hindamistegevust lõpetava teavitatud asutuse ja hindamistegevust alustava teavitatud asutuse vahelises kokkuleppes. Selles kokkuleppes tuleb käsitleda vähemalt järgmiseid punkte: | 1.   Kui tootja
  otsustab lõpetada
  lepingu teavitatud asutusega ja sõlmib sama seadme vastavuse hindamiseks lepingu teise teavitatud asutusega
  , teavitab tootja sellest muudatusest teavitatud asutuste eest vastutavat riiklikku asutust
  . Teavitatud asutuse muutmist käsitlevad üksikasjad
  määratakse
  sõnaselgelt kindlaks tootja, hindamistegevust lõpetava teavitatud asutuse ja hindamistegevust alustava teavitatud asutuse vahelises kokkuleppes. Selles kokkuleppes tuleb käsitleda vähemalt järgmiseid punkte: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui tootja
  lõpetab
  lepingu teavitatud asutusega ja sõlmib sama seadme vastavuse hindamiseks lepingu teise teavitatud asutusega
  , määratakse
  teavitatud asutuse muutmist käsitlevad üksikasjad sõnaselgelt kindlaks tootja, hindamistegevust lõpetava teavitatud asutuse ja hindamistegevust alustava teavitatud asutuse vahelises kokkuleppes. Selles kokkuleppes tuleb käsitleda vähemalt järgmiseid punkte:

1.   Kui tootja
  otsustab lõpetada
  lepingu teavitatud asutusega ja sõlmib sama seadme vastavuse hindamiseks lepingu teise teavitatud asutusega
  , teavitab tootja sellest muudatusest teavitatud asutuste eest vastutavat riiklikku asutust
  . Teavitatud asutuse muutmist käsitlevad üksikasjad
  määratakse
  sõnaselgelt kindlaks tootja, hindamistegevust lõpetava teavitatud asutuse ja hindamistegevust alustava teavitatud asutuse vahelises kokkuleppes. Selles kokkuleppes tuleb käsitleda vähemalt järgmiseid punkte:

Muudatusettepanekud 259 ja 269

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 44 a (uus) |
| | Vastavushindamise lisamenetlus erijuhtudel |
| | 1.
     
  Spetsiaalne teavitatud asutus teatab komisjonile D klassi liigitatud seadmete vastavushindamise taotlustest, juhul kui puuduvad ühtsed tehnilised kirjeldused, välja arvatud olemasolevate sertifikaatide uuendamise või täiendamise taotlused. Teatisele lisatakse I lisa punktis 17.3 osutatud kasutusjuhendi kavand ja artiklis 24 osutatud ohutust ja kliinilist toimivust käsitleva kokkuvõtte kavand. Spetsiaalne teavitatud asutus märgib teatises vastavushindamise kavandatava lõppkuupäeva. Komisjon edastab teatise ja lisatud dokumendid viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale arvamuse saamiseks. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib arvamuse koostamisel paluda artiklis 76 b osutatud meditsiiniseadmete hindamiskomitee asjakohaste ekspertide kliinilist hinnangut. |
| | 2.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib 20 päeva jooksul alates teabe saamisest otsustada paluda spetsiaalsel teavitatud asutusel esitada enne sertifikaadi väljastamist järgmised dokumendid: |
| | — | XII lisas osutatud kliiniliste tõendite aruanne ning kliinilise toimivuse uuringu aruanne; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 44 a (uus)

Vastavushindamise lisamenetlus erijuhtudel

1.
     
  Spetsiaalne teavitatud asutus teatab komisjonile D klassi liigitatud seadmete vastavushindamise taotlustest, juhul kui puuduvad ühtsed tehnilised kirjeldused, välja arvatud olemasolevate sertifikaatide uuendamise või täiendamise taotlused. Teatisele lisatakse I lisa punktis 17.3 osutatud kasutusjuhendi kavand ja artiklis 24 osutatud ohutust ja kliinilist toimivust käsitleva kokkuvõtte kavand. Spetsiaalne teavitatud asutus märgib teatises vastavushindamise kavandatava lõppkuupäeva. Komisjon edastab teatise ja lisatud dokumendid viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale arvamuse saamiseks. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib arvamuse koostamisel paluda artiklis 76 b osutatud meditsiiniseadmete hindamiskomitee asjakohaste ekspertide kliinilist hinnangut.

2.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib 20 päeva jooksul alates teabe saamisest otsustada paluda spetsiaalsel teavitatud asutusel esitada enne sertifikaadi väljastamist järgmised dokumendid:

—

XII lisas osutatud kliiniliste tõendite aruanne ning kliinilise toimivuse uuringu aruanne;

| — | XII lisas osutatud turustamisjärgse järelevalve käigus saadud andmed, ning |
| --- | --- |

—

XII lisas osutatud turustamisjärgse järelevalve käigus saadud andmed, ning

| — | teave seadme turustamise kohta kolmandates riikides ning võimaluse korral nendes riikides pädevate ametiasutuste poolt läbi viidud hindamise tulemused. |
| --- | --- |

—

teave seadme turustamise kohta kolmandates riikides ning võimaluse korral nendes riikides pädevate ametiasutuste poolt läbi viidud hindamise tulemused.

Meditsiiniseadmete koordineerimisrühma liikmed otsustavad sellise nõude esitada järgmiste kriteeriumite alusel:

| a) | seadme uudsus ja sellest tulenev võimalik oluline kliiniline mõju või mõju tervisele; |
| --- | --- |

a)

seadme uudsus ja sellest tulenev võimalik oluline kliiniline mõju või mõju tervisele;

| b) | teatava seadmekategooria või -rühma riski-kasu suhte halvenemine, mille põhjuseks on teaduslikult usaldusväärne terviseoht seoses komponendi või lähtematerjaliga või mõjuga tervisele seadme rikke korral; |
| --- | --- |

b)

teatava seadmekategooria või -rühma riski-kasu suhte halvenemine, mille põhjuseks on teaduslikult usaldusväärne terviseoht seoses komponendi või lähtematerjaliga või mõjuga tervisele seadme rikke korral;

| c) | artikli 61 kohaselt teatatud tõsiste vahejuhtumite arvu suurenemine teatava seadmekategooria või -rühma osas. |
| --- | --- |

c)

artikli 61 kohaselt teatatud tõsiste vahejuhtumite arvu suurenemine teatava seadmekategooria või -rühma osas.

Tehnika arengut ning kättesaadavat teavet arvesse võttes on komisjonil õigus võtta vastu delegeeritud akte vastavalt artiklile 89, et muuta või täiendada kõnealuseid kriteeriumeid.

Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm annab konkreetse toimiku valimise kohta teaduslikult usaldusväärse tervisega seotud põhjenduse.

Kui meditsiiniseadmete koordineerimisrühm ei esita taotlust 20 päeva jooksul pärast lõikes 1 osutatud teabe saamist, jätkab spetsiaalne teavitatud asutus vastavushindamise menetlust.

3.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm esitab pärast meditsiiniseadmete hindamiskomiteega konsulteerimist arvamuse lõikes 2 osutatud dokumentide kohta hiljemalt 60 päeva pärast taotluse saamist. Nimetatud ajavahemiku jooksul ja hiljemalt 30 päeva pärast taotluse saamist võib meditsiiniseadmete hindamiskomitee meditsiiniseadmete koordineerimisrühma kaudu paluda esitada lisateavet, mis on teaduslikult usaldusväärsetel põhjustel vajalik lõikes 2 osutatud dokumentide analüüsimiseks. Muu hulgas võib taotleda näidiseid või tootja valduste külastamist. Käesoleva lõike esimeses lauses osutatud märkuste esitamise tähtaeg peatatakse kuni taotletud lisateabe esitamiseni. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühma poolsed täiendavad lisateabe taotlused ei peata märkuste esitamise tähtaega.

4.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võtab oma arvamuses arvesse meditsiiniseadmete hindamiskomitee kliinilist hinnangut. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib soovitada lõikes 2 osutatud dokumentidesse muudatuste tegemist.

5.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm teavitab oma arvamusest komisjoni, spetsiaalset teavitatud asutust ja tootjat.

6.
     
  15 päeva pärast lõikes 5 osutatud arvamuse esitamist annab spetsiaalne teavitatud asutus teada, kas ta on meditsiiniseadmete koordineerimisrühma arvamusega nõus või mitte. Viimasel juhul võib ta esitada meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale kirjaliku teatise, et soovib taotleda arvamuse läbivaatamist. Sel juhul edastab spetsiaalne teavitatud asutus 30 päeva jooksul pärast arvamuse saamist meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale taotluse üksikasjalikud põhjendused. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm edastab kõnealuse teabe viivitamata komisjonile.

Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm vaatab oma arvamuse uuesti üle 30 päeva jooksul pärast taotluse põhjenduste saamist. Saadud järelduste põhjused lisatakse lõplikule arvamusele.

7.
     
  Kohe pärast selle vastuvõtmist saadab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm oma lõpliku arvamuse komisjonile, spetsiaalsele teavitatud asutusele ja tootjale.

8.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühma heakskiitva arvamuse korral võib spetsiaalne teavitatud asutus jätkata sertifitseerimisega.

Kui aga meditsiiniseadmete koordineerimisrühma heakskiitev arvamus sõltub erimeetmete kohaldamisest (nt turustamisjärgse kliinilise järelevalve kava kohandamine, ajapiiranguga sertifitseerimine), siis väljastab spetsiaalne teavitatud asutus vastavussertifikaadi ainult tingimusel, et täies ulatuses rakendatakse nimetatud meetmeid.

Pärast heakskiitva arvamuse vastuvõtmist uurib komisjon alati võimalust võtta vastu ühtsed tehnilised standardid asjaomase seadme või seadmete rühma kohta ja võtab need võimalusel vastu.

Meditsiiniseadmete koordineerimisrühma ebasoodsa arvamuse korral ei väljasta spetsiaalne teavitatud asutus vastavussertifikaati. Spetsiaalne teavitatud asutus võib aga esitada uut teavet vastuseks meditsiiniseadmete koordineerimisrühma hinnangusse kuuluvale selgitusele. Kui uus teave erineb oluliselt eelnevalt esitatud teabest, vaatab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm taotluse uuesti läbi.

Tootja taotluse korral korraldab komisjon kuulamise, mis võimaldab arutelu negatiivse teadusliku hinnangu teaduslike põhjuste ja meetmete üle, mida tootja saaks võtta, või andmete üle, mida võiks esitada meditsiiniseadmete koordineerimisrühma nimetatud probleemide lahendamiseks.

9.
     
  Kui seda peetakse patsientide ohutuse ja rahvatervise seisukohast vajalikuks, on komisjonil õigus võtta vastavalt artiklile 85 vastu delegeeritud akte, et määrata kindlaks konkreetsed seadmekategooriad või -rühmad (välja arvatud lõikes 1 osutatud seadmed), mille suhtes kohaldatakse eelnevalt kindlaks määratud ajavahemiku jooksul lõikeid 1–8.

Selle lõike kohased meetmed on põhjendatud ainult ühe või mitme lõikes 2 osutatud kriteeriumi korral.

10.
     
  Komisjon teeb lõigetes 6 ja 7 osutatud otsuse kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks. Ta ei avalda isikuandmeid ega konfidentsiaalset äriteavet.

11.
     
  Komisjon loob käesoleva artikli kohaldamiseks tehnilise infrastruktuuri elektrooniliseks andmevahetuseks meditsiiniseadmete koordineerimisrühma, teavitatud eriasutuste ja meditsiiniseadmete hindamiskomitee vahel ning komisjoni ja meditsiiniseadmete hindamiskomitee vahel.

12.
     
  Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta käesolevas artiklis sätestatud dokumentatsiooni edastamist ja analüüsimist käsitlevad üksikasjalikud sätted ja menetluskorra. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 84 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

13.
     
  Asjaomane ettevõte ei pea tasuma selle hindamise tõttu tekkivaid lisakulutusi.

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

VI peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| Kliinilised tõendid | Kliinilised tõendid |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kliinilised tõendid

Kliinilised tõendid

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   I lisas sätestatud üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele vastavuse tõendamine tavapärastes kasutustingimustes põhineb kliinilistel tõenditel. | 1.   I lisas sätestatud üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele vastavuse tõendamine tavapärastes kasutustingimustes põhineb kliinilistel tõenditel
  , või täiendavatel ohutusandmetel üldiste ohutus- ja toimivusnõuete puhul, mis ei ole hõlmatud kliiniliste tõenditega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   I lisas sätestatud üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele vastavuse tõendamine tavapärastes kasutustingimustes põhineb kliinilistel tõenditel.

1.   I lisas sätestatud üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele vastavuse tõendamine tavapärastes kasutustingimustes põhineb kliinilistel tõenditel
  , või täiendavatel ohutusandmetel üldiste ohutus- ja toimivusnõuete puhul, mis ei ole hõlmatud kliiniliste tõenditega
  .

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Kui tootja kinnitab ja/või kirjeldab kliinilist kasutust, kuuluvad nõuete hulka tõendid sellise kasutuse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3 a.
     
  Kui tootja kinnitab ja/või kirjeldab kliinilist kasutust, kuuluvad nõuete hulka tõendid sellise kasutuse kohta.

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 4 – lõik 2 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Vabastuse üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele vastavuse tõendamisest kliiniliste andmete põhjal vastavalt lõikele 1 peab eelnevalt heaks kiitma pädev asutus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Vabastuse üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele vastavuse tõendamisest kliiniliste andmete põhjal vastavalt lõikele 1 peab eelnevalt heaks kiitma pädev asutus.

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Teadusliku kehtivuse, analüütilise toimivuse ja vajaduse korral kliinilise toimivuse andmete kohta koostatakse kokkuvõte, mis on osa XII lisa A osa punktis 3 osutatud kliiniliste tõendite aruandest. Kliiniliste tõendite aruanne lisatakse
  kas
  tervikuna
  või lisatakse selle täielikud viited
  II lisas osutatud asjaomast seadet käsitlevale tehnilisele dokumentatsioonile. | 5.   Teadusliku kehtivuse, analüütilise toimivuse ja vajaduse korral kliinilise toimivuse andmete kohta koostatakse kokkuvõte, mis on osa XII lisa A osa punktis 3 osutatud kliiniliste tõendite aruandest. Kliiniliste tõendite aruanne lisatakse tervikuna II lisas osutatud asjaomast seadet käsitlevale tehnilisele dokumentatsioonile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Teadusliku kehtivuse, analüütilise toimivuse ja vajaduse korral kliinilise toimivuse andmete kohta koostatakse kokkuvõte, mis on osa XII lisa A osa punktis 3 osutatud kliiniliste tõendite aruandest. Kliiniliste tõendite aruanne lisatakse
  kas
  tervikuna
  või lisatakse selle täielikud viited
  II lisas osutatud asjaomast seadet käsitlevale tehnilisele dokumentatsioonile.

5.   Teadusliku kehtivuse, analüütilise toimivuse ja vajaduse korral kliinilise toimivuse andmete kohta koostatakse kokkuvõte, mis on osa XII lisa A osa punktis 3 osutatud kliiniliste tõendite aruandest. Kliiniliste tõendite aruanne lisatakse tervikuna II lisas osutatud asjaomast seadet käsitlevale tehnilisele dokumentatsioonile.

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | kontrollida, kas seadmed on kavandatud, toodetud ja pakendatud selliselt, et tavapärastes kasutustingimustes sobivad nad kasutamiseks ühel või mitmel artikli 2 lõikes 2 osutatud in vitro diagnostikameditsiiniseadmele ettenähtud erieesmärgil ning saavutavad tootja poolt ettenähtud toimivustaseme; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

kontrollida, kas seadmed on kavandatud, toodetud ja pakendatud selliselt, et tavapärastes kasutustingimustes sobivad nad kasutamiseks ühel või mitmel artikli 2 lõikes 2 osutatud in vitro diagnostikameditsiiniseadmele ettenähtud erieesmärgil ning saavutavad tootja poolt ettenähtud toimivustaseme;

| (a) | kontrollida, kas seadmed on kavandatud, toodetud ja pakendatud selliselt, et tavapärastes kasutustingimustes sobivad nad kasutamiseks ühel või mitmel artikli 2 lõikes 2 osutatud in vitro diagnostikameditsiiniseadmele ettenähtud erieesmärgil ning saavutavad tootja
  või sponsori
  poolt ettenähtud toimivustaseme; |
| --- | --- |

(a)

kontrollida, kas seadmed on kavandatud, toodetud ja pakendatud selliselt, et tavapärastes kasutustingimustes sobivad nad kasutamiseks ühel või mitmel artikli 2 lõikes 2 osutatud in vitro diagnostikameditsiiniseadmele ettenähtud erieesmärgil ning saavutavad tootja
  või sponsori
  poolt ettenähtud toimivustaseme;

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kontrollida
  , kas
  seadme
  abil saavutatakse tootja poolt
  ettenähtud kasu patsiendile; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kontrollida
  , kas
  seadme
  abil saavutatakse tootja poolt
  ettenähtud kasu patsiendile;

| (b) | kontrollida
  kliinilise
  seadme
  ohutust ja tõhusust kasutamisel ettenähtud eesmärgil, sihtrühma raviks ja vastavalt kasutusjuhistele, sealhulgas
  ettenähtud kasu patsiendile; |
| --- | --- |

(b)

kontrollida
  kliinilise
  seadme
  ohutust ja tõhusust kasutamisel ettenähtud eesmärgil, sihtrühma raviks ja vastavalt kasutusjuhistele, sealhulgas
  ettenähtud kasu patsiendile;

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kliinilise toimivuse uuringud kavandatakse ja tehakse nii, et kliinilise toimivuse uuringus osalejate ohutus ja heaolu on kaitstud ning kliinilise toimivuse uuringu käigus kogutud andmed on usaldusväärsed ja kindlad. | 4.   Kliinilise toimivuse uuringud kavandatakse ja tehakse nii, et kliinilise toimivuse uuringus osalejate ohutus ja heaolu on kaitstud ning kliinilise toimivuse uuringu käigus kogutud andmed on usaldusväärsed ja kindlad.
  Niisuguseid uuringuid ei tehta, kui uuringuga seostatavad riskid ei ole seadme potentsiaalse kasu kontekstis meditsiiniliselt õigustatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kliinilise toimivuse uuringud kavandatakse ja tehakse nii, et kliinilise toimivuse uuringus osalejate ohutus ja heaolu on kaitstud ning kliinilise toimivuse uuringu käigus kogutud andmed on usaldusväärsed ja kindlad.

4.   Kliinilise toimivuse uuringud kavandatakse ja tehakse nii, et kliinilise toimivuse uuringus osalejate ohutus ja heaolu on kaitstud ning kliinilise toimivuse uuringu käigus kogutud andmed on usaldusväärsed ja kindlad.
  Niisuguseid uuringuid ei tehta, kui uuringuga seostatavad riskid ei ole seadme potentsiaalse kasu kontekstis meditsiiniliselt õigustatud.

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Artikli 2 lõikes 37 määratletud sekkuvate kliinilise toimivuse uuringute ja muude kliinilise toimivuse uuringute suhtes, mille puhul uuringu läbiviimisega, sh proovivõtuga, kaasnevad invasiivsed protseduurid või muud riskid uuringus osaleja jaoks, kohaldatakse lisaks käesolevas artiklis sätestatud kohustustele artiklites 49–58 ja XIII lisas sätestatud nõudeid. | 6.   Artikli 2 lõikes 37 määratletud sekkuvate kliinilise toimivuse uuringute ja muude kliinilise toimivuse uuringute suhtes, mille puhul uuringu läbiviimisega, sh proovivõtuga, kaasnevad invasiivsed protseduurid või muud riskid uuringus osaleja jaoks, kohaldatakse lisaks käesolevas artiklis sätestatud kohustustele artiklites 49–58 ja XIII lisas sätestatud nõudeid.
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 85 vastu delegeeritud õigusakte ebaoluliste riskide loetelu esitamise kohta, mis võimaldab teha käesolevast artiklist erandeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Artikli 2 lõikes 37 määratletud sekkuvate kliinilise toimivuse uuringute ja muude kliinilise toimivuse uuringute suhtes, mille puhul uuringu läbiviimisega, sh proovivõtuga, kaasnevad invasiivsed protseduurid või muud riskid uuringus osaleja jaoks, kohaldatakse lisaks käesolevas artiklis sätestatud kohustustele artiklites 49–58 ja XIII lisas sätestatud nõudeid.

6.   Artikli 2 lõikes 37 määratletud sekkuvate kliinilise toimivuse uuringute ja muude kliinilise toimivuse uuringute suhtes, mille puhul uuringu läbiviimisega, sh proovivõtuga, kaasnevad invasiivsed protseduurid või muud riskid uuringus osaleja jaoks, kohaldatakse lisaks käesolevas artiklis sätestatud kohustustele artiklites 49–58 ja XIII lisas sätestatud nõudeid.
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 85 vastu delegeeritud õigusakte ebaoluliste riskide loetelu esitamise kohta, mis võimaldab teha käesolevast artiklist erandeid.

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kliinilise toimivuse uuringu sponsor esitab taotluse ja XIII lisas osutatud dokumendid liikmesriigile (liikmesriikidele), kus uuring läbi viiakse. Asjaomane liikmesriik teatab
  kuue
  päeva jooksul pärast taotluse saamist sponsorile, kas kliinilise toimivuse uuring kuulub käesoleva määruse reguleerimisalasse ning kas taotlus on täielik. | 2.   Kliinilise toimivuse uuringu sponsor esitab taotluse ja XIII lisas osutatud dokumendid liikmesriigile (liikmesriikidele), kus uuring läbi viiakse. Asjaomane liikmesriik teatab
  14
  päeva jooksul pärast taotluse saamist sponsorile, kas kliinilise toimivuse uuring kuulub käesoleva määruse reguleerimisalasse ning kas taotlus on täielik. |
| | Kui asjaomaseid liikmesriike on rohkem kui üks ning üks liikmesriik on koordineeriva liikmesriigiga eriarvamusel kliinilise toimingu uuringu heakskiitmise osas muude kui riiklikku, kohalikku ja eetilist laadi aspektide tõttu, peavad asjaomased liikmesriigid püüdma jõuda ühisele otsusele. Kui ühisele otsusele ei jõuta, võtab Euroopa Komisjon vastu otsuse pärast asjaomaste liikmesriikidega konsulteerimist ning pidades vajadusel nõu meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga. |
| | Kui asjaomased liikmesriigid on kliinilise toimivuse uuringu vastu riiklikel, kohalikel või eetilistel põhjustel, ei tohiks kliinilist toimivuse uuringut asjaomastes liikmesriikides toimuda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kliinilise toimivuse uuringu sponsor esitab taotluse ja XIII lisas osutatud dokumendid liikmesriigile (liikmesriikidele), kus uuring läbi viiakse. Asjaomane liikmesriik teatab
  kuue
  päeva jooksul pärast taotluse saamist sponsorile, kas kliinilise toimivuse uuring kuulub käesoleva määruse reguleerimisalasse ning kas taotlus on täielik.

2.   Kliinilise toimivuse uuringu sponsor esitab taotluse ja XIII lisas osutatud dokumendid liikmesriigile (liikmesriikidele), kus uuring läbi viiakse. Asjaomane liikmesriik teatab
  14
  päeva jooksul pärast taotluse saamist sponsorile, kas kliinilise toimivuse uuring kuulub käesoleva määruse reguleerimisalasse ning kas taotlus on täielik.

Kui asjaomaseid liikmesriike on rohkem kui üks ning üks liikmesriik on koordineeriva liikmesriigiga eriarvamusel kliinilise toimingu uuringu heakskiitmise osas muude kui riiklikku, kohalikku ja eetilist laadi aspektide tõttu, peavad asjaomased liikmesriigid püüdma jõuda ühisele otsusele. Kui ühisele otsusele ei jõuta, võtab Euroopa Komisjon vastu otsuse pärast asjaomaste liikmesriikidega konsulteerimist ning pidades vajadusel nõu meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga.

Kui asjaomased liikmesriigid on kliinilise toimivuse uuringu vastu riiklikel, kohalikel või eetilistel põhjustel, ei tohiks kliinilist toimivuse uuringut asjaomastes liikmesriikides toimuda.

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui liikmesriik leiab, et taotletud kliinilise toimivuse uuring ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse või et taotlus ei ole täielik, teavitab ta sellest sponsorit ja annab talle kuni
  kuus
  päeva aega märkuste esitamiseks või taotluse täiendamiseks. | Kui liikmesriik leiab, et taotletud kliinilise toimivuse uuring ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse või et taotlus ei ole täielik, teavitab ta sellest sponsorit ja annab talle kuni
  kümme
  päeva aega märkuste esitamiseks või taotluse täiendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui liikmesriik leiab, et taotletud kliinilise toimivuse uuring ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse või et taotlus ei ole täielik, teavitab ta sellest sponsorit ja annab talle kuni
  kuus
  päeva aega märkuste esitamiseks või taotluse täiendamiseks.

Kui liikmesriik leiab, et taotletud kliinilise toimivuse uuring ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse või et taotlus ei ole täielik, teavitab ta sellest sponsorit ja annab talle kuni
  kümme
  päeva aega märkuste esitamiseks või taotluse täiendamiseks.

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 3 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui liikmesriik ei ole sponsorit
  kolme
  päeva jooksul alates märkuste või täiendatud taotluse saamisest lõike 2 kohaselt teavitanud, loetakse kliinilise toimivuse uuring käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaks ning taotlus loetakse täielikuks. | Kui liikmesriik ei ole sponsorit
  seitsme
  päeva jooksul alates märkuste või täiendatud taotluse saamisest lõike 2 kohaselt teavitanud, loetakse kliinilise toimivuse uuring käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaks ning taotlus loetakse täielikuks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui liikmesriik ei ole sponsorit
  kolme
  päeva jooksul alates märkuste või täiendatud taotluse saamisest lõike 2 kohaselt teavitanud, loetakse kliinilise toimivuse uuring käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaks ning taotlus loetakse täielikuks.

Kui liikmesriik ei ole sponsorit
  seitsme
  päeva jooksul alates märkuste või täiendatud taotluse saamisest lõike 2 kohaselt teavitanud, loetakse kliinilise toimivuse uuring käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaks ning taotlus loetakse täielikuks.

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 5 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | 35
  päeva pärast lõikes 4 osutatud taotluse kinnitamise kuupäeva, kui asjaomane liikmesriik ei ole selle ajavahemiku jooksul sponsorit teavitanud oma keeldumisest inimeste tervise, patsientide ohutuse või avaliku korra huvides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

35
  päeva pärast lõikes 4 osutatud taotluse kinnitamise kuupäeva, kui asjaomane liikmesriik ei ole selle ajavahemiku jooksul sponsorit teavitanud oma keeldumisest inimeste tervise, patsientide ohutuse või avaliku korra huvides.

| c) | 60
  päeva pärast lõikes 4 osutatud taotluse kinnitamise kuupäeva, kui asjaomane liikmesriik ei ole selle ajavahemiku jooksul sponsorit teavitanud oma keeldumisest inimeste tervise, patsientide ohutuse või avaliku korra huvides. |
| --- | --- |

c)

60
  päeva pärast lõikes 4 osutatud taotluse kinnitamise kuupäeva, kui asjaomane liikmesriik ei ole selle ajavahemiku jooksul sponsorit teavitanud oma keeldumisest inimeste tervise, patsientide ohutuse või avaliku korra huvides.

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kliinilise toimivuse uuring peatatakse, tühistatakse või katkestatakse ajutiselt, kui ilmnevad uued asjaolud, mille valguses pädev asutus või eetikakomitee sellele enam heakskiitu ei annaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5 a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kliinilise toimivuse uuring peatatakse, tühistatakse või katkestatakse ajutiselt, kui ilmnevad uued asjaolud, mille valguses pädev asutus või eetikakomitee sellele enam heakskiitu ei annaks.

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõiked 6 a – 6 e (uued)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  Kõik kliinilise toimivuse uuringu etapid, alates esimestest uuringu vajaduse ja põhjenduse kaalutlustest kuni tulemuste avaldamiseni, viiakse läbi kooskõlas tunnustatud eetiliste põhimõtetega, näiteks nendega, mis on sätestatud inimestega läbiviidavate meditsiiniliste uuringute eetiliste põhimõtete Helsingi deklaratsioonis, mis võeti vastu Maailma Arstide Liidu poolt 18. ülemaailmsel meditsiiniassambleel Helsingis 1964. aastal ning mida muudeti viimati 59. Maailma Arstide Liidu üldkogul Soulis 2008. aastal. |
| | 6 b.
     
  Asjaomane liikmesriik annab loa käesoleva artikli kohase kliinilise toimivuse uuringu läbiviimiseks ainult siis, kui sõltumatu eetikakomitee on taotluse läbi vaadanud ja heaks kiitnud kooskõlas meditsiiniliste uuringute eetiliste põhimõtete Helsingi deklaratsiooniga. |
| | 6 c.
     
  Eetikakomitee vaatab eelkõige läbi uuringute meditsiinilise põhjendatuse, kliinilise toimivuse uuringul osalevate isikute nõusoleku, milleks tuleb komiteele esitada kogu teave kliinilise toimivuse uuringu ning uurijate ja uurimisvahendite sobivuse kohta. |
| | Eetikakomitee tegutseb vastavalt selle riigi või nende riikide õigus- ja haldusnormidele, kus soovitakse uuringut läbi viia, ja järgib kõiki asjakohaseid rahvusvahelisi norme ja standardeid. Eetikakomitee töötab niisuguse tõhususega, mis võimaldab asjaomasel liikmesriigil pidada kinni käesolevas peatükis sätestatud menetlustähtaegadest. |
| | Eetikakomitee koosneb piisavast arvust liikmetest, kellel on ühiselt piisavad teadmised ja kvalifikatsioon, et hinnata asjaomase kliinilise toimivuse uuringu teaduslikke, meditsiinilisi ja eetilisi aspekte. |
| | Kliinilise toimivuse uuringu taotlust hindavad eetikakomitee liikmed on sponsorist, asutusest, kus uuring toimub ja uuringus osalevatest uurijatest ning muudest mõjuritest sõltumatud. Taotlust hindavate isikute nimed, kvalifikatsioonid ja huvide deklaratsioon on üldsusele kättesaadavad. |
| | 6 d.
     
  Liikmesriigid, kellel ei ole eetikakomiteed kliinilise toimivuse uuringute valdkonnas, võtavad selle loomiseks ja selle komitee tegevuse toetamiseks vajalikke meetmeid. |
| | 6 e.
     
  Komisjon hõlbustab eetikakomiteede koostööd ja parimate tavade jagamist eetikaküsimustes, sealhulgas eetilise hindamise menetlused ja põhimõtted. |
| | Komisjon töötab olemasolevatele headele tavadele tuginedes välja suunised eetikakomiteedesse patsientide kaasamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6 a.
     
  Kõik kliinilise toimivuse uuringu etapid, alates esimestest uuringu vajaduse ja põhjenduse kaalutlustest kuni tulemuste avaldamiseni, viiakse läbi kooskõlas tunnustatud eetiliste põhimõtetega, näiteks nendega, mis on sätestatud inimestega läbiviidavate meditsiiniliste uuringute eetiliste põhimõtete Helsingi deklaratsioonis, mis võeti vastu Maailma Arstide Liidu poolt 18. ülemaailmsel meditsiiniassambleel Helsingis 1964. aastal ning mida muudeti viimati 59. Maailma Arstide Liidu üldkogul Soulis 2008. aastal.

6 b.
     
  Asjaomane liikmesriik annab loa käesoleva artikli kohase kliinilise toimivuse uuringu läbiviimiseks ainult siis, kui sõltumatu eetikakomitee on taotluse läbi vaadanud ja heaks kiitnud kooskõlas meditsiiniliste uuringute eetiliste põhimõtete Helsingi deklaratsiooniga.

6 c.
     
  Eetikakomitee vaatab eelkõige läbi uuringute meditsiinilise põhjendatuse, kliinilise toimivuse uuringul osalevate isikute nõusoleku, milleks tuleb komiteele esitada kogu teave kliinilise toimivuse uuringu ning uurijate ja uurimisvahendite sobivuse kohta.

Eetikakomitee tegutseb vastavalt selle riigi või nende riikide õigus- ja haldusnormidele, kus soovitakse uuringut läbi viia, ja järgib kõiki asjakohaseid rahvusvahelisi norme ja standardeid. Eetikakomitee töötab niisuguse tõhususega, mis võimaldab asjaomasel liikmesriigil pidada kinni käesolevas peatükis sätestatud menetlustähtaegadest.

Eetikakomitee koosneb piisavast arvust liikmetest, kellel on ühiselt piisavad teadmised ja kvalifikatsioon, et hinnata asjaomase kliinilise toimivuse uuringu teaduslikke, meditsiinilisi ja eetilisi aspekte.

Kliinilise toimivuse uuringu taotlust hindavad eetikakomitee liikmed on sponsorist, asutusest, kus uuring toimub ja uuringus osalevatest uurijatest ning muudest mõjuritest sõltumatud. Taotlust hindavate isikute nimed, kvalifikatsioonid ja huvide deklaratsioon on üldsusele kättesaadavad.

6 d.
     
  Liikmesriigid, kellel ei ole eetikakomiteed kliinilise toimivuse uuringute valdkonnas, võtavad selle loomiseks ja selle komitee tegevuse toetamiseks vajalikke meetmeid.

6 e.
     
  Komisjon hõlbustab eetikakomiteede koostööd ja parimate tavade jagamist eetikaküsimustes, sealhulgas eetilise hindamise menetlused ja põhimõtted.

Komisjon töötab olemasolevatele headele tavadele tuginedes välja suunised eetikakomiteedesse patsientide kaasamise kohta.

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 49 a |
| | Liikmesriikide poolne järelevalve |
| | 1.
     
  Liikmesriigid nimetavad inspektorid, kes kontrollivad käesolevast määrusest kinnipidamist, ning tagavad inspektorite piisava ettevalmistuse ja koolituse. |
| | 2.
     
  Inspekteerimiste eest vastutab liikmesriik, kus inspektsioon toimub. |
| | 3.
     
  Kui asjaomasel liikmesriigil on kavas inspekteerida ühe või mitme sekkuva kliinilise toimivuse uuringu teostamist, mis hõlmavad rohkem kui ühte liikmesriiki, teatab ta oma kavatsusest ELi portaali kaudu teistele asjaomastele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Ravimiametile ning edastab neile pärast inspektsiooni oma järeldused. |
| | 4.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm liikmesriikide koostööd, mis on seotud inspektsioonidega ning liikmesriikide kolmandates riikides tehtavate inspektsioonidega |
| | 5.
     
  Liikmesriik, kelle vastutusel inspekteerimine läbi viidi, koostab pärast inspektsiooni inspekteerimisakti. Liikmesriik teeb inspekteerimisakti kättesaadavaks asjaomase kliinilise katsega seotud sponsorile ja saadab selle ELi portaali kaudu ELi andmebaasi. Sponsorile inspekteerimisakti kättesaadavaks tegemisel tagab asjaomane liikmesriik konfidentsiaalsuse kaitse. |
| | 6.
     
  Komisjon täpsustab inspektsioonimenetluste üksikasjad rakendusaktidega vastavalt artiklile 85. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 49 a

Liikmesriikide poolne järelevalve

1.
     
  Liikmesriigid nimetavad inspektorid, kes kontrollivad käesolevast määrusest kinnipidamist, ning tagavad inspektorite piisava ettevalmistuse ja koolituse.

2.
     
  Inspekteerimiste eest vastutab liikmesriik, kus inspektsioon toimub.

3.
     
  Kui asjaomasel liikmesriigil on kavas inspekteerida ühe või mitme sekkuva kliinilise toimivuse uuringu teostamist, mis hõlmavad rohkem kui ühte liikmesriiki, teatab ta oma kavatsusest ELi portaali kaudu teistele asjaomastele liikmesriikidele, komisjonile ja Euroopa Ravimiametile ning edastab neile pärast inspektsiooni oma järeldused.

4.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm liikmesriikide koostööd, mis on seotud inspektsioonidega ning liikmesriikide kolmandates riikides tehtavate inspektsioonidega

5.
     
  Liikmesriik, kelle vastutusel inspekteerimine läbi viidi, koostab pärast inspektsiooni inspekteerimisakti. Liikmesriik teeb inspekteerimisakti kättesaadavaks asjaomase kliinilise katsega seotud sponsorile ja saadab selle ELi portaali kaudu ELi andmebaasi. Sponsorile inspekteerimisakti kättesaadavaks tegemisel tagab asjaomane liikmesriik konfidentsiaalsuse kaitse.

6.
     
  Komisjon täpsustab inspektsioonimenetluste üksikasjad rakendusaktidega vastavalt artiklile 85.

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 1 – punkt g a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (g a) | kasutatav metoodika, osalejate arv ja uuringu kavandatav eesmärk. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(g a)

kasutatav metoodika, osalejate arv ja uuringu kavandatav eesmärk.

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon loob ja haldab koostöös liikmesriikidega elektroonilist süsteemi sekkuvate kliinilise toimivuse uuringute ja muude kliinilise toimivuse uuringute jaoks, millega kaasnevad ohud uuringutes osalejatele; süsteemi abil luuakse artikli 49 lõikes 1 osutatud kordumatud identifitseerimistunnused kliinilise toimivuse uuringute jaoks ning võrreldakse ja töödeldakse järgmist teavet: | 1.   Komisjon loob ja haldab koostöös liikmesriikidega elektroonilist süsteemi sekkuvate kliinilise toimivuse uuringute ja muude kliinilise toimivuse uuringute jaoks, millega kaasnevad ohud uuringutes osalejatele; süsteemi abil luuakse artikli 49 lõikes 1 osutatud kordumatud identifitseerimistunnused kliinilise toimivuse uuringute jaoks ning võrreldakse ja töödeldakse järgmist teavet: |
| (a) | kliinilise toimivuse uuringute registreerimine kooskõlas artikliga 50; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon loob ja haldab koostöös liikmesriikidega elektroonilist süsteemi sekkuvate kliinilise toimivuse uuringute ja muude kliinilise toimivuse uuringute jaoks, millega kaasnevad ohud uuringutes osalejatele; süsteemi abil luuakse artikli 49 lõikes 1 osutatud kordumatud identifitseerimistunnused kliinilise toimivuse uuringute jaoks ning võrreldakse ja töödeldakse järgmist teavet:

1.   Komisjon loob ja haldab koostöös liikmesriikidega elektroonilist süsteemi sekkuvate kliinilise toimivuse uuringute ja muude kliinilise toimivuse uuringute jaoks, millega kaasnevad ohud uuringutes osalejatele; süsteemi abil luuakse artikli 49 lõikes 1 osutatud kordumatud identifitseerimistunnused kliinilise toimivuse uuringute jaoks ning võrreldakse ja töödeldakse järgmist teavet:

(a)

kliinilise toimivuse uuringute registreerimine kooskõlas artikliga 50;

| (a) | kliinilise toimivuse uuringute registreerimine kooskõlas artikliga 50; |
| --- | --- |

(a)

kliinilise toimivuse uuringute registreerimine kooskõlas artikliga 50;

| (b) | liikmesriikide ning liikmesriikide ja komisjoni vaheline teabevahetus kooskõlas artikliga 54; |
| --- | --- |

(b)

liikmesriikide ning liikmesriikide ja komisjoni vaheline teabevahetus kooskõlas artikliga 54;

| (b) | liikmesriikide ning liikmesriikide ja komisjoni vaheline teabevahetus kooskõlas artikliga 54; |
| --- | --- |

(b)

liikmesriikide ning liikmesriikide ja komisjoni vaheline teabevahetus kooskõlas artikliga 54;

| (c) | teave rohkem kui ühes liikmesriigis tehtavate kliinilise toimivuse uuringute kohta, kui nende kohta on esitatud artiklis 56 osutatud ühine taotlus; |
| --- | --- |

(c)

teave rohkem kui ühes liikmesriigis tehtavate kliinilise toimivuse uuringute kohta, kui nende kohta on esitatud artiklis 56 osutatud ühine taotlus;

| (c) | teave rohkem kui ühes liikmesriigis tehtavate kliinilise toimivuse uuringute kohta, kui nende kohta on esitatud artiklis 56 osutatud ühine taotlus; |
| --- | --- |

(c)

teave rohkem kui ühes liikmesriigis tehtavate kliinilise toimivuse uuringute kohta, kui nende kohta on esitatud artiklis 56 osutatud ühine taotlus;

| (d) | tõsiseid kõrvalnähte ja seadme puudulikkust käsitlevad artikli 57 lõikes 2 osutatud aruanded, kui tegemist on artiklis 56 osutatud ühise taotlusega. |
| --- | --- |

(d)

tõsiseid kõrvalnähte ja seadme puudulikkust käsitlevad artikli 57 lõikes 2 osutatud aruanded, kui tegemist on artiklis 56 osutatud ühise taotlusega.

| (d) | tõsiseid kõrvalnähte ja seadme puudulikkust käsitlevad artikli 57 lõikes 2 osutatud aruanded, kui tegemist on artiklis 56 osutatud ühise taotlusega; |
| --- | --- |

(d)

tõsiseid kõrvalnähte ja seadme puudulikkust käsitlevad artikli 57 lõikes 2 osutatud aruanded, kui tegemist on artiklis 56 osutatud ühise taotlusega;

| (d a) | kliinilise toimivuse uuringu aruanne ja kokkuvõte, mille sponsor esitab vastavalt artikli 55 lõikele 3
  . |
| --- | --- |

(d a)

kliinilise toimivuse uuringu aruanne ja kokkuvõte, mille sponsor esitab vastavalt artikli 55 lõikele 3
  .

2.   Komisjon tagab lõikes 1 osutatud elektroonilist süsteemi luues selle koostalitlusvõime inimtervishoius kasutatavate ravimite kliiniliste katsete ELi andmebaasiga, mis luuakse määruse (EL) nr [viide tulevasele kliiniliste katsete määrusele] artikli [...] kohaselt. Välja arvatud artiklis 50 osutatud teave, on kogu elektroonilise süsteemi kaudu kõrvutatud ja töödeldud teave on kättesaadav üksnes liikmesriikidele ja komisjonile.

2.   Komisjon tagab lõikes 1 osutatud elektroonilist süsteemi luues selle koostalitlusvõime inimtervishoius kasutatavate ravimite kliiniliste katsete ELi andmebaasiga, mis luuakse määruse (EL) nr [viide tulevasele kliiniliste katsete määrusele] artikli [...] kohaselt. Välja arvatud artiklis 50
  ja artikli 51 punktides d ja d a
  osutatud teave, on kogu elektroonilise süsteemi kaudu kõrvutatud ja töödeldud teave on kättesaadav üksnes liikmesriikidele ja komisjonile.
  Komisjon tagab ka tervishoiutöötajatele juurdepääsu elektroonilisele süsteemile.

Artikli 51 punktides d ja d a osutatud teave on üldsusele kättesaadav vastavalt artikli 50 lõigetele 3 ja 4.

2 a.
     
  Põhjendatud taotluse korral tuleb taotluse esitanud poolele anda juurdepääs kogu elektroonilises süsteemise olemasolevale teabele in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta, välja arvatud juhul, kui teabe kõik osad või osa teabest on tunnistatud konfidentsiaalseks vastavalt artikli 50 lõikele 3.

3.   Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 85 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks, millised elektroonilise süsteemi kaudu kõrvutatud ja töödeldud andmed kliinilise toimivuse uuringute kohta peavad olema üldsusele kättesaadavad, et tagada koostalitlusvõime inimtervishoius kasutatavate ravimite kliiniliste katsete ELi andmebaasiga, mis luuakse määruse (EL) nr [viide tulevasele kliiniliste katsete määrusele] artikli [...] kohaselt. Kohaldatakse artikli 50 lõikeid 3 ja 4.

3.   Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 85 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks, millised elektroonilise süsteemi kaudu kõrvutatud ja töödeldud andmed kliinilise toimivuse uuringute kohta peavad olema üldsusele kättesaadavad, et tagada koostalitlusvõime inimtervishoius kasutatavate ravimite kliiniliste katsete ELi andmebaasiga, mis luuakse määruse (EL) nr [viide tulevasele kliiniliste katsete määrusele] artikli [...] kohaselt. Kohaldatakse artikli 50 lõikeid 3 ja 4.

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui liikmesriik on kliinilise toimivuse uuringust keeldunud, selle peatanud või lõpetanud või palunud kliinilise toimivuse uuringu olulist muutmist või ajutist peatamist või kui sponsor on teatanud kliinilise toimivuse uuringu varasest lõpetamisest ohutusega seotud põhjustel, teavitab liikmesriik kõiki teisi liikmesriike ja komisjoni oma otsusest ja selle põhjustest artiklis 51 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. | 1.   Kui liikmesriik on kliinilise toimivuse uuringust keeldunud, selle peatanud või lõpetanud või palunud kliinilise toimivuse uuringu olulist muutmist või ajutist peatamist või kui sponsor on teatanud kliinilise toimivuse uuringu varasest lõpetamisest ohutuse
  või tõhususega
  seotud põhjustel, teavitab liikmesriik kõiki teisi liikmesriike ja komisjoni
  sellistest üksikasjadest ning
  oma otsusest ja selle
  otsuse
  põhjustest artiklis 51 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui liikmesriik on kliinilise toimivuse uuringust keeldunud, selle peatanud või lõpetanud või palunud kliinilise toimivuse uuringu olulist muutmist või ajutist peatamist või kui sponsor on teatanud kliinilise toimivuse uuringu varasest lõpetamisest ohutusega seotud põhjustel, teavitab liikmesriik kõiki teisi liikmesriike ja komisjoni oma otsusest ja selle põhjustest artiklis 51 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu.

1.   Kui liikmesriik on kliinilise toimivuse uuringust keeldunud, selle peatanud või lõpetanud või palunud kliinilise toimivuse uuringu olulist muutmist või ajutist peatamist või kui sponsor on teatanud kliinilise toimivuse uuringu varasest lõpetamisest ohutuse
  või tõhususega
  seotud põhjustel, teavitab liikmesriik kõiki teisi liikmesriike ja komisjoni
  sellistest üksikasjadest ning
  oma otsusest ja selle
  otsuse
  põhjustest artiklis 51 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu.

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui sponsor on kliinilise toimivuse uuringu ohutusega seotud põhjustel ajutiselt peatanud, teavitab ta asjaomaseid liikmesriike 15 päeva jooksul alates ajutisest peatamisest. | 1.   Kui sponsor on kliinilise toimivuse uuringu ohutuse
  või tõhususega
  seotud põhjustel ajutiselt peatanud, teavitab ta asjaomaseid liikmesriike 15 päeva jooksul alates ajutisest peatamisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui sponsor on kliinilise toimivuse uuringu ohutusega seotud põhjustel ajutiselt peatanud, teavitab ta asjaomaseid liikmesriike 15 päeva jooksul alates ajutisest peatamisest.

1.   Kui sponsor on kliinilise toimivuse uuringu ohutuse
  või tõhususega
  seotud põhjustel ajutiselt peatanud, teavitab ta asjaomaseid liikmesriike 15 päeva jooksul alates ajutisest peatamisest.

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Sponsor teavitab iga asjaomast liikmesriiki selle liikmesriigiga seotud kliinilise toimivuse uuringu lõppemisest ja esitab varase lõpetamise korral põhjendused. Nimetatud teade esitatakse 15 päeva jooksul alates kliinilise toimivuse uuringu lõpetamisest asjaomases liikmesriigis. | Sponsor teavitab iga asjaomast liikmesriiki selle liikmesriigiga seotud kliinilise toimivuse uuringu lõppemisest ja esitab varase lõpetamise korral põhjendused
  , et kõik liikmesriigid saaksid liidu piires üheaegselt teavitada sarnaste kliiniliste toimivuse uuringute läbiviimisega seotud sponsoreid selle kliinilise toimivuse uuringu tulemustest
  . Nimetatud teade esitatakse 15 päeva jooksul alates kliinilise toimivuse uuringu lõpetamisest asjaomases liikmesriigis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Sponsor teavitab iga asjaomast liikmesriiki selle liikmesriigiga seotud kliinilise toimivuse uuringu lõppemisest ja esitab varase lõpetamise korral põhjendused. Nimetatud teade esitatakse 15 päeva jooksul alates kliinilise toimivuse uuringu lõpetamisest asjaomases liikmesriigis.

Sponsor teavitab iga asjaomast liikmesriiki selle liikmesriigiga seotud kliinilise toimivuse uuringu lõppemisest ja esitab varase lõpetamise korral põhjendused
  , et kõik liikmesriigid saaksid liidu piires üheaegselt teavitada sarnaste kliiniliste toimivuse uuringute läbiviimisega seotud sponsoreid selle kliinilise toimivuse uuringu tulemustest
  . Nimetatud teade esitatakse 15 päeva jooksul alates kliinilise toimivuse uuringu lõpetamisest asjaomases liikmesriigis.

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui uuring tehakse rohkem kui ühes liikmesriigis, teavitab sponsor kõiki asjaomaseid liikmesriike kliinilise toimivuse uuringu üldisest lõpetamisest. Nimetatud teade esitatakse 15 päeva jooksul alates kliinilise toimivuse uuringu üldisest lõpetamisest. | Kui uuring tehakse rohkem kui ühes liikmesriigis, teavitab sponsor kõiki asjaomaseid liikmesriike kliinilise toimivuse uuringu üldisest lõpetamisest.
  Kõikidele liikmesriikidele antakse teada ka uuringu ennetähtaegse lõpetamise põhjustest, et kõik liikmesriigid saaksid liidu piires üheaegselt teavitada sarnaste kliiniliste toimivuse uuringute läbiviimisega seotud sponsoreid selle kliinilise toimivuse uuringu tulemustest.
  Nimetatud teade esitatakse 15 päeva jooksul alates kliinilise toimivuse uuringu üldisest lõpetamisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui uuring tehakse rohkem kui ühes liikmesriigis, teavitab sponsor kõiki asjaomaseid liikmesriike kliinilise toimivuse uuringu üldisest lõpetamisest. Nimetatud teade esitatakse 15 päeva jooksul alates kliinilise toimivuse uuringu üldisest lõpetamisest.

Kui uuring tehakse rohkem kui ühes liikmesriigis, teavitab sponsor kõiki asjaomaseid liikmesriike kliinilise toimivuse uuringu üldisest lõpetamisest.
  Kõikidele liikmesriikidele antakse teada ka uuringu ennetähtaegse lõpetamise põhjustest, et kõik liikmesriigid saaksid liidu piires üheaegselt teavitada sarnaste kliiniliste toimivuse uuringute läbiviimisega seotud sponsoreid selle kliinilise toimivuse uuringu tulemustest.
  Nimetatud teade esitatakse 15 päeva jooksul alates kliinilise toimivuse uuringu üldisest lõpetamisest.

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõiked 3 ja 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Sponsor
  esitab
  ühe aasta jooksul alates kliinilise toimivuse uuringu lõppemisest asjaomasele liikmesriigile kliinilise toimivuse uuringu
  tulemuste kokkuvõtte
  XII lisa A osa punktis 2.3.3 osutatud kliinilise toimivuse uuringu aruande vormis. Kui kliinilise toimivuse uuringu aruannet ei ole teaduslikel põhjustel võimalik ühe aasta jooksul esitada, esitatakse see niipea, kui see on kättesaadav. Sellisel juhul täpsustatakse XII lisa A osa punktis 2.3.2 osutatud kliinilise toimivuse uuringu protokollis kliinilise toimivuse uuringu tulemuste esitamise tähtaeg ja lisatakse
  selgitus
  . | 3.   
  Vaatamata kliinilise toimivuse uuringu tulemustele esitab
  sponsor ühe aasta jooksul alates kliinilise toimivuse uuringu lõppemisest
  või selle ennetähtaegsest lõpetamisest
  asjaomasele liikmesriigile kliinilise toimivuse
  tulemused
  XII lisa A osa punktis 2.3.3 osutatud kliinilise toimivuse uuringu aruande vormis.
  Sellele lisatakse väljaõppeta isikule mõistetavas sõnastuses koostatud kokkuvõte. Sponsor esitab nii aruande kui ka kokkuvõtte artiklis 51 nimetatud elektroonilise süsteemi kaudu. |
| | Kui kliinilise toimivuse uuringu aruannet ei ole
  mõjuvatel
  teaduslikel põhjustel võimalik ühe aasta jooksul esitada, esitatakse see niipea, kui see on kättesaadav. Sellisel juhul täpsustatakse XII lisa A osa punktis 2.3.2 osutatud kliinilise toimivuse uuringu protokollis kliinilise toimivuse uuringu tulemuste esitamise tähtaeg ja lisatakse
  põhjendus
  . |
| | 3 a.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 85 vastu delegeeritud õigusakte selleks, et määrata kindlaks väljaõppeta isiku kokkuvõtte sisu ja struktuur. |
| | Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 85 vastu delegeeritud õigusakte kliinilise toimivuse uuringu aruande teatavakstegemise eeskirjade kehtestamiseks. |
| | Juhul kui sponsor otsustab jagada töötlemata andmeid vabatahtlikkuse alusel, koostab komisjon niisuguste andmete vormingut ja jagamist käsitlevad suunised. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Sponsor
  esitab
  ühe aasta jooksul alates kliinilise toimivuse uuringu lõppemisest asjaomasele liikmesriigile kliinilise toimivuse uuringu
  tulemuste kokkuvõtte
  XII lisa A osa punktis 2.3.3 osutatud kliinilise toimivuse uuringu aruande vormis. Kui kliinilise toimivuse uuringu aruannet ei ole teaduslikel põhjustel võimalik ühe aasta jooksul esitada, esitatakse see niipea, kui see on kättesaadav. Sellisel juhul täpsustatakse XII lisa A osa punktis 2.3.2 osutatud kliinilise toimivuse uuringu protokollis kliinilise toimivuse uuringu tulemuste esitamise tähtaeg ja lisatakse
  selgitus
  .

3.   
  Vaatamata kliinilise toimivuse uuringu tulemustele esitab
  sponsor ühe aasta jooksul alates kliinilise toimivuse uuringu lõppemisest
  või selle ennetähtaegsest lõpetamisest
  asjaomasele liikmesriigile kliinilise toimivuse
  tulemused
  XII lisa A osa punktis 2.3.3 osutatud kliinilise toimivuse uuringu aruande vormis.
  Sellele lisatakse väljaõppeta isikule mõistetavas sõnastuses koostatud kokkuvõte. Sponsor esitab nii aruande kui ka kokkuvõtte artiklis 51 nimetatud elektroonilise süsteemi kaudu.

Kui kliinilise toimivuse uuringu aruannet ei ole
  mõjuvatel
  teaduslikel põhjustel võimalik ühe aasta jooksul esitada, esitatakse see niipea, kui see on kättesaadav. Sellisel juhul täpsustatakse XII lisa A osa punktis 2.3.2 osutatud kliinilise toimivuse uuringu protokollis kliinilise toimivuse uuringu tulemuste esitamise tähtaeg ja lisatakse
  põhjendus
  .

3 a.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 85 vastu delegeeritud õigusakte selleks, et määrata kindlaks väljaõppeta isiku kokkuvõtte sisu ja struktuur.

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 85 vastu delegeeritud õigusakte kliinilise toimivuse uuringu aruande teatavakstegemise eeskirjade kehtestamiseks.

Juhul kui sponsor otsustab jagada töötlemata andmeid vabatahtlikkuse alusel, koostab komisjon niisuguste andmete vormingut ja jagamist käsitlevad suunised.

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Sponsor teeb ühtses taotluses ühele asjaomasele liikmesriigile ettepaneku toimida koordineeriva liikmesriigina. Kui nimetatud liikmesriik ei ole nõus olema koordineeriv liikmesriik, lepib ta
  kuue päeva jooksul alates ühtse taotluse esitamisest kokku
  mõne teise asjaomase liikmesriigiga, et viimane võtab koordineerimise enda peale. Kui ükski teine liikmesriik ei ole nõus olema koordineeriv liikmesriik, toimib
  koordineeriva
  liikmesriigina sponsori poolt pakutud liikmesriik
  .
  Kui koordineeriv liikmesriik on muu kui sponsori pakutud liikmesriik, algab artikli 49 lõikes 2 osutatud tähtaeg nõusoleku andmisele järgnevast päevast. | 2.   
  Asjaomased liikmesriigid lepivad
  kuue päeva jooksul alates ühtse taotluse esitamisest kokku
  selles, millisest liikmesriigist saab
  koordineeriv liikmesriik.
  Liikmesriigid ja komisjon lepivad meditsiiniseadmete koordineerimisrühma raames kokku selgetes reeglites
  koordineeriva
  liikmesriigi määramiseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Sponsor teeb ühtses taotluses ühele asjaomasele liikmesriigile ettepaneku toimida koordineeriva liikmesriigina. Kui nimetatud liikmesriik ei ole nõus olema koordineeriv liikmesriik, lepib ta
  kuue päeva jooksul alates ühtse taotluse esitamisest kokku
  mõne teise asjaomase liikmesriigiga, et viimane võtab koordineerimise enda peale. Kui ükski teine liikmesriik ei ole nõus olema koordineeriv liikmesriik, toimib
  koordineeriva
  liikmesriigina sponsori poolt pakutud liikmesriik
  .
  Kui koordineeriv liikmesriik on muu kui sponsori pakutud liikmesriik, algab artikli 49 lõikes 2 osutatud tähtaeg nõusoleku andmisele järgnevast päevast.

2.   
  Asjaomased liikmesriigid lepivad
  kuue päeva jooksul alates ühtse taotluse esitamisest kokku
  selles, millisest liikmesriigist saab
  koordineeriv liikmesriik.
  Liikmesriigid ja komisjon lepivad meditsiiniseadmete koordineerimisrühma raames kokku selgetes reeglites
  koordineeriva
  liikmesriigi määramiseks
  .

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.
     
  Artikli 55 lõike 3 kohaldamiseks esitab sponsor kliinilise uuringu aruande asjaomasele liikmesriigile artiklis 51 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.
     
  Artikli 55 lõike 3 kohaldamiseks esitab sponsor kliinilise uuringu aruande asjaomasele liikmesriigile artiklis 51 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu.

välja jäetud

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tõsine
  kõrvalnäht, kui sel on põhjuslik seos toimivuse hindamise seadme, võrdlusseadme või uurimismenetlusega või kui selline põhjuslik seos on võimalik; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tõsine
  kõrvalnäht, kui sel on põhjuslik seos toimivuse hindamise seadme, võrdlusseadme või uurimismenetlusega või kui selline põhjuslik seos on võimalik;

| (a) | iga
  kõrvalnäht, kui sel on põhjuslik seos toimivuse hindamise seadme, võrdlusseadme või uurimismenetlusega või kui selline põhjuslik seos on võimalik; |
| --- | --- |

(a)

iga
  kõrvalnäht, kui sel on põhjuslik seos toimivuse hindamise seadme, võrdlusseadme või uurimismenetlusega või kui selline põhjuslik seos on võimalik;

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu määrus

VII peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| Järelevalve ja turujärelevalve | Järelevalve ja turujärelevalve |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Järelevalve ja turujärelevalve

Järelevalve ja turujärelevalve

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 59

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Seadmete (välja arvatud tellimusmeditsiiniseadmed ja uuritavad seadmed) tootjad teatavad artiklis 60 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu järgmisest: | 1.   Seadmete (välja arvatud tellimusmeditsiiniseadmed ja uuritavad seadmed) tootjad teatavad artiklis 60 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu järgmisest: |
| (a) | kõik
  tõsised
  vahejuhtumid, mis on seotud liidu turul kättesaadavaks tehtud seadmetega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Seadmete (välja arvatud tellimusmeditsiiniseadmed ja uuritavad seadmed) tootjad teatavad artiklis 60 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu järgmisest:

1.   Seadmete (välja arvatud tellimusmeditsiiniseadmed ja uuritavad seadmed) tootjad teatavad artiklis 60 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu järgmisest:

(a)

kõik
  tõsised
  vahejuhtumid, mis on seotud liidu turul kättesaadavaks tehtud seadmetega;

| (a) | kõik
  liidu turul kättesaadavaks tehtud seadmetega seotud
  vahejuhtumid
  , sealhulgas vahejuhtumi kuupäev ja koht ning viide vahejuhtumi tõsidusele vastavalt artiklis 2 sätestatud mõistele
  ;
  võimaluse korral esitab tootja kättesaadavad andmed ka vahejuhtumiga seotud patsiendi või kasutaja ja tervishoiutöötaja kohta
  ; |
| --- | --- |

(a)

kõik
  liidu turul kättesaadavaks tehtud seadmetega seotud
  vahejuhtumid
  , sealhulgas vahejuhtumi kuupäev ja koht ning viide vahejuhtumi tõsidusele vastavalt artiklis 2 sätestatud mõistele
  ;
  võimaluse korral esitab tootja kättesaadavad andmed ka vahejuhtumiga seotud patsiendi või kasutaja ja tervishoiutöötaja kohta
  ;

| (b) | kõik valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, mis on seotud liidu turul kättesaadavaks tehtud seadmetega, sh kõik kolmandates riikides valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, mis on seotud seadmega, mis on ka liidu turul seaduslikult kättesaadavaks tehtud, kui valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete põhjus ei piirdu asjaomases kolmandas riigis kättesaadavaks tehtud seadmega. |
| --- | --- |

(b)

kõik valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, mis on seotud liidu turul kättesaadavaks tehtud seadmetega, sh kõik kolmandates riikides valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, mis on seotud seadmega, mis on ka liidu turul seaduslikult kättesaadavaks tehtud, kui valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete põhjus ei piirdu asjaomases kolmandas riigis kättesaadavaks tehtud seadmega.

| (b) | kõik valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, mis on seotud liidu turul kättesaadavaks tehtud seadmetega, sh kõik kolmandates riikides valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, mis on seotud seadmega, mis on ka liidu turul seaduslikult kättesaadavaks tehtud, kui valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete põhjus ei piirdu asjaomases kolmandas riigis kättesaadavaks tehtud seadmega. |
| --- | --- |

(b)

kõik valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, mis on seotud liidu turul kättesaadavaks tehtud seadmetega, sh kõik kolmandates riikides valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, mis on seotud seadmega, mis on ka liidu turul seaduslikult kättesaadavaks tehtud, kui valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete põhjus ei piirdu asjaomases kolmandas riigis kättesaadavaks tehtud seadmega.

Tootjad edastavad esimeses lõigus osutatud teate viivitamata ja mitte hiljem kui 15 päeva jooksul alates sellest, kui nad said teada juhtumist ning põhjuslikust seosest juhtumi ja nende valmistatud seadme vahel või sellest, et selline põhjuslik seos on võimalik. Teatamise tähtaja puhul võetakse arvesse vahejuhtumi tõsidust. Kui on vaja tagada õigeaegne teatamine, võib tootja enne täielikku aruannet esitada esialgse mittetäieliku aruande.

Tootjad edastavad esimeses lõigus osutatud teate viivitamata ja mitte hiljem kui 15 päeva jooksul alates sellest, kui nad said teada juhtumist ning põhjuslikust seosest juhtumi ja nende valmistatud seadme vahel või sellest, et selline põhjuslik seos on võimalik. Teatamise tähtaja puhul võetakse arvesse vahejuhtumi tõsidust. Kui on vaja tagada õigeaegne teatamine, võib tootja enne täielikku aruannet esitada esialgse mittetäieliku aruande.

2.   Kui sama seadme või seadmetüübiga seoses esineb sarnaseid
  tõsiseid
  vahejuhtumeid, mille puhul on peapõhjus kindlaks tehtud või on valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, võivad tootjad üksikjuhtudest teatamise asemel esitada perioodilised koondaruanded tingimusel, et artikli 60 lõike 5 punktides a, b ja c osutatud pädevad asutused on tootjaga kokku leppinud perioodiliste koondaruannete vormi, sisu ja sageduse osas.

2.   Kui sama seadme või seadmetüübiga seoses esineb sarnaseid vahejuhtumeid, mille puhul on peapõhjus kindlaks tehtud või on valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, võivad tootjad üksikjuhtudest teatamise asemel esitada perioodilised koondaruanded tingimusel, et artikli 60 lõike 5 punktides a, b ja c osutatud pädevad asutused on tootjaga kokku leppinud perioodiliste koondaruannete vormi, sisu ja sageduse osas.

3.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et julgustada tervishoiutöötajaid, kasutajaid ja patsiente teavitama pädevaid asutusi lõike 1 punktis a osutatud võimalikest
  tõsistest
  vahejuhtumitest.

3.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed,
  sealhulgas korraldades sihtotstarbelisi teavituskampaaniaid
  , et julgustada tervishoiutöötajaid,
  sealhulgas arste ja apteekreid,
  kasutajaid ja patsiente teavitama
  ning et võimaldada neil teavitada
  pädevaid asutusi lõike 1 punktis a osutatud võimalikest vahejuhtumitest.
  Nad annavad nendest meetmetest teada komisjonile.

Pädevad asutused registreerivad sellised teated keskselt riiklikult tasandil. Kui liikmesriigi pädev asutus saab sellise teate,
  astub
  ta
  kõik vajalikud sammud, et tagada
  asjaomase seadme
  tootja vahejuhtumist teavitamine
  . Tootja tagab asjakohaste järelmeetmete võtmise.

Liikmesriikide
  pädevad asutused registreerivad sellised teated keskselt riiklikult tasandil. Kui liikmesriigi pädev asutus saab sellise teate,
  teavitab
  ta
  sellest viivitamata
  asjaomase seadme
  tootjat
  . Tootja tagab asjakohaste järelmeetmete võtmise.

Liikmesriigi pädev asutus sisestab esimeses lõigus nimetatud aruanded viivitamata artiklis 60 osutatud elektroonilisse süsteemi, välja arvatud juhul, kui tootja on sarnasest vahejuhtumist juba teada andnud.

Liikmesriigid koordineerivad omavahelist koostööd, et töötada
  välja
  veebipõhised struktureeritud
  standardvormid, mille abil tervishoiutöötajad, kasutajad ja patsiendid
  saavad
  teatada
  tõsistest
  vahejuhtumitest.

Komisjon töötab koostöös liikmesriikidega ja asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides
  välja
  elektroonilised ja mitte-elektroonilised
  standardvormid, mille abil
  saavad
  tervishoiutöötajad, kasutajad ja patsiendid teatada vahejuhtumitest.

4.   Artikli 4 lõikes 4 osutatud tooteid valmistavad ja kasutavad tervishoiuasutused teatavad kõikidest lõikes 1 osutatud
  tõsistest
  vahejuhtumitest ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmetest tervishoiuasutuse asukohaliikmesriigi pädevale asutusele.

4.   Artikli 4 lõikes 4 osutatud tooteid valmistavad ja kasutavad tervishoiuasutused teatavad
  viivitamata
  kõikidest lõikes 1 osutatud vahejuhtumitest ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmetest tervishoiuasutuse asukohaliikmesriigi pädevale asutusele.

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 60

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon loob koostöös liikmesriikidega elektroonilise süsteemi ja haldab seda järgmise teabe võrdlemiseks ja töötlemiseks: | 1.   Komisjon loob koostöös liikmesriikidega elektroonilise süsteemi ja haldab seda järgmise teabe võrdlemiseks ja töötlemiseks: |
| (a) | artikli 59 lõikes 1 osutatud teated
  tõsiste
  vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete kohta tootjatelt; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon loob koostöös liikmesriikidega elektroonilise süsteemi ja haldab seda järgmise teabe võrdlemiseks ja töötlemiseks:

1.   Komisjon loob koostöös liikmesriikidega elektroonilise süsteemi ja haldab seda järgmise teabe võrdlemiseks ja töötlemiseks:

(a)

artikli 59 lõikes 1 osutatud teated
  tõsiste
  vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete kohta tootjatelt;

| (a) | artikli 59 lõikes 1 osutatud teated vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete kohta tootjatelt; |
| --- | --- |

(a)

artikli 59 lõikes 1 osutatud teated vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete kohta tootjatelt;

| (b) | artikli 59 lõikes 2 osutatud perioodilised koondaruanded tootjatelt; |
| --- | --- |

(b)

artikli 59 lõikes 2 osutatud perioodilised koondaruanded tootjatelt;

| (b) | artikli 59 lõikes 2 osutatud perioodilised koondaruanded tootjatelt; |
| --- | --- |

(b)

artikli 59 lõikes 2 osutatud perioodilised koondaruanded tootjatelt;

| (c) | artikli 61 lõike 1 teises lõigus osutatud teated
  tõsiste
  vahejuhtumite kohta pädevatelt asutustelt; |
| --- | --- |

(c)

artikli 61 lõike 1 teises lõigus osutatud teated
  tõsiste
  vahejuhtumite kohta pädevatelt asutustelt;

| (c) | artikli 61 lõike 1 teises lõigus osutatud teated vahejuhtumite kohta pädevatelt asutustelt; |
| --- | --- |

(c)

artikli 61 lõike 1 teises lõigus osutatud teated vahejuhtumite kohta pädevatelt asutustelt;

| (d) | artiklis 62 osutatud suundumusi käsitlevad teated tootjatelt; |
| --- | --- |

(d)

artiklis 62 osutatud suundumusi käsitlevad teated tootjatelt;

| (d) | artiklis 62 osutatud suundumusi käsitlevad teated tootjatelt; |
| --- | --- |

(d)

artiklis 62 osutatud suundumusi käsitlevad teated tootjatelt;

| (e) | artikli 61 lõikes 4 osutatud valdkonna ohutusteatised tootjatelt; |
| --- | --- |

(e)

artikli 61 lõikes 4 osutatud valdkonna ohutusteatised tootjatelt;

| (e) | artikli 61 lõikes 4 osutatud valdkonna ohutusteatised tootjatelt; |
| --- | --- |

(e)

artikli 61 lõikes 4 osutatud valdkonna ohutusteatised tootjatelt;

| (f) | liikmesriikide pädevate asutuste ning nende ja komisjoni vaheline teabevahetus kooskõlas artikli 61 lõigetega 3 ja 6. |
| --- | --- |

(f)

liikmesriikide pädevate asutuste ning nende ja komisjoni vaheline teabevahetus kooskõlas artikli 61 lõigetega 3 ja 6.

| (f) | liikmesriikide pädevate asutuste ning nende ja komisjoni vaheline teabevahetus kooskõlas artikli 61 lõigetega 3 ja 6; |
| --- | --- |

(f)

liikmesriikide pädevate asutuste ning nende ja komisjoni vaheline teabevahetus kooskõlas artikli 61 lõigetega 3 ja 6;

| (f a) | pädevate asutuste aruanded artikli 4 lõikes 4 osutatud tõsiste vahejuhtumite kohta ja tervishoiuasutuses valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete kohta
  . |
| --- | --- |

(f a)

pädevate asutuste aruanded artikli 4 lõikes 4 osutatud tõsiste vahejuhtumite kohta ja tervishoiuasutuses valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete kohta
  .

2.   Elektroonilise süsteemi kaudu kõrvutatud ja töödeldud teave on kättesaadav liikmesriikide pädevatele asutustele, komisjonile
  ja
  teavitatud asutustele.

2.   Elektroonilise süsteemi kaudu kõrvutatud ja töödeldud teave on kättesaadav liikmesriikide pädevatele asutustele, komisjonile, teavitatud asutustele
  ja tervishoiutöötajatele ning ka tootjatele, kui teave puudutab nende toodet
  .

3.   Komisjon tagab
  tervishoiutöötajatele ja
  üldsusele asjakohases ulatuses juurdepääsu elektroonilisele süsteemile.

3.   Komisjon tagab üldsusele asjakohases ulatuses juurdepääsu elektroonilisele süsteemile.
  Kui teavet taotletakse konkreetse in vitro diagnostikameditsiiniseadme kohta, tehakse see kättesaadavaks viivitamata ja hiljemalt 15 päeva jooksul.

4.   Komisjon võib enda ja kolmandate riikide pädevate asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonide vahelise kokkuleppe alusel tagada kõnealustele pädevatele asutustele või rahvusvahelistele organisatsioonidele asjakohases ulatuses juurdepääsu andmebaasile. Kõnealused kokkulepped on vastastikused ning sisaldavad konfidentsiaalsus- ja andmekaitsesätteid, mis on samaväärseid liidus kohaldatavate sätetega.

4.   Komisjon võib enda ja kolmandate riikide pädevate asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonide vahelise kokkuleppe alusel tagada kõnealustele pädevatele asutustele või rahvusvahelistele organisatsioonidele asjakohases ulatuses juurdepääsu andmebaasile. Kõnealused kokkulepped on vastastikused ning sisaldavad konfidentsiaalsus- ja andmekaitsesätteid, mis on samaväärseid liidus kohaldatavate sätetega.

5.   Artikli 59 lõike 1 punktides a ja b osutatud teated
  tõsiste
  vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete kohta, artikli 59 lõikes 2 osutatud perioodilised koondaruanded, artikli 61 lõike 1 teises lõigus osutatud teated
  tõsiste
  vahejuhtumite kohta ja artiklis 62 osutatud suundumusi käsitlevad teated edastatakse automaatselt kohe pärast nende sisestamist elektroonilise süsteemi kaudu järgmiste liikmesriikide pädevatele asutustele:

5.   Artikli 59 lõike 1 punktides a ja b osutatud teated vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete kohta, artikli 59 lõikes 2 osutatud perioodilised koondaruanded, artikli 61 lõike 1 teises lõigus osutatud teated vahejuhtumite kohta ja artiklis 62 osutatud suundumusi käsitlevad teated edastatakse automaatselt kohe pärast nende sisestamist elektroonilise süsteemi kaudu järgmiste liikmesriikide pädevatele asutustele:

| (a) | liikmesriik, kus vahejuhtum ilmnes; |
| --- | --- |

(a)

liikmesriik, kus vahejuhtum ilmnes;

| (a) | liikmesriik, kus vahejuhtum ilmnes; |
| --- | --- |

(a)

liikmesriik, kus vahejuhtum ilmnes;

| (b) | liikmesriik, kus võetakse meetmeid valdkonna ohutuse parandamiseks või kus neid tuleb võtta; |
| --- | --- |

(b)

liikmesriik, kus võetakse meetmeid valdkonna ohutuse parandamiseks või kus neid tuleb võtta;

| (b) | liikmesriik, kus võetakse meetmeid valdkonna ohutuse parandamiseks või kus neid tuleb võtta; |
| --- | --- |

(b)

liikmesriik, kus võetakse meetmeid valdkonna ohutuse parandamiseks või kus neid tuleb võtta;

| (c) | liikmesriik, kus on tootja registreeritud tegevuskoht; |
| --- | --- |

(c)

liikmesriik, kus on tootja registreeritud tegevuskoht;

| (c) | liikmesriik, kus on tootja registreeritud tegevuskoht; |
| --- | --- |

(c)

liikmesriik, kus on tootja registreeritud tegevuskoht;

| (d) | vajaduse korral liikmesriik, kus kõnealusele seadmele artikli 43 kohase sertifikaadi väljastanud teavitatud asutus on registreeritud. |
| --- | --- |

(d)

vajaduse korral liikmesriik, kus kõnealusele seadmele artikli 43 kohase sertifikaadi väljastanud teavitatud asutus on registreeritud.

| (d) | vajaduse korral liikmesriik, kus kõnealusele seadmele artikli 43 kohase sertifikaadi väljastanud teavitatud asutus on registreeritud. |
| --- | --- |

(d)

vajaduse korral liikmesriik, kus kõnealusele seadmele artikli 43 kohase sertifikaadi väljastanud teavitatud asutus on registreeritud.

5 a.
     
  Artikli 60 lõikes 5 viidatud teated ja teave kõnealuse seadme kohta edastatakse automaatselt elektroonilise süsteemi kaudu ka teavitatud asutusele, kes väljastas sertifikaadi kooskõlas artikliga 43.

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 61 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et nende territooriumil ilmnenud tõsist vahejuhtumit või nende territooriumil võetud või võetavaid valdkonna ohutuse parandusmeetmeid käsitlevat teavet, millest neid on artikli 59 kohaselt teavitatud, hindab riiklikul tasandil liikmesriigi pädev asutus, tehes seda võimaluse korral koostöös tootjaga. | 1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et nende territooriumil ilmnenud tõsist vahejuhtumit või nende territooriumil võetud või võetavaid valdkonna ohutuse parandusmeetmeid käsitlevat teavet, millest neid on artikli 59 kohaselt teavitatud, hindab riiklikul tasandil liikmesriigi pädev asutus, tehes seda võimaluse korral koostöös tootjaga.
  Pädev asutus võtab arvesse asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas patsientide ja tervishoiutöötajate organisatsioonide ning tootjate ühenduste seisukohad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et nende territooriumil ilmnenud tõsist vahejuhtumit või nende territooriumil võetud või võetavaid valdkonna ohutuse parandusmeetmeid käsitlevat teavet, millest neid on artikli 59 kohaselt teavitatud, hindab riiklikul tasandil liikmesriigi pädev asutus, tehes seda võimaluse korral koostöös tootjaga.

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et nende territooriumil ilmnenud tõsist vahejuhtumit või nende territooriumil võetud või võetavaid valdkonna ohutuse parandusmeetmeid käsitlevat teavet, millest neid on artikli 59 kohaselt teavitatud, hindab riiklikul tasandil liikmesriigi pädev asutus, tehes seda võimaluse korral koostöös tootjaga.
  Pädev asutus võtab arvesse asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas patsientide ja tervishoiutöötajate organisatsioonide ning tootjate ühenduste seisukohad.

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 61 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui pädev asutus kinnitab kooskõlas artikli 59 lõikega 3 saadud teadete puhul, et need käsitlevad tõsist vahejuhtumit, teatab ta nendest viivitamata artiklis 60 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu, välja arvatud juhul, kui tootja on samast vahejuhtumist juba teatanud. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui pädev asutus kinnitab kooskõlas artikli 59 lõikega 3 saadud teadete puhul, et need käsitlevad tõsist vahejuhtumit, teatab ta nendest viivitamata artiklis 60 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu, välja arvatud juhul, kui tootja on samast vahejuhtumist juba teatanud.

välja jäetud

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 61 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Riiklikud pädevad asutused teevad teatatud tõsiste vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete riskihindamise, võttes arvesse muu hulgas järgmisi kriteeriume: põhjuslik seos, probleemi tuvastatavus ja kordumise tõenäosus, seadme kasutamise sagedus, kahju tekkimise tõenäosus ja kahju tõsidus, seadme kliiniline kasu, kavandatavad ja potentsiaalsed kasutajad ning mõjutatud elanikkond. Lisaks sellele hindavad nad tootja poolt valdkonnaohutuse parandamiseks kavandatud või võetud meetmete asjakohasust ning seda, kas ja milliseid parandusmeetmeid on veel vaja. Nad jälgivad vahejuhtumi uurimist tootja poolt. | 2.   Riiklikud pädevad asutused teevad teatatud tõsiste vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete riskihindamise, võttes arvesse muu hulgas järgmisi kriteeriume: põhjuslik seos, probleemi tuvastatavus ja kordumise tõenäosus, seadme kasutamise sagedus, kahju tekkimise tõenäosus ja kahju tõsidus, seadme kliiniline kasu, kavandatavad ja potentsiaalsed kasutajad ning mõjutatud elanikkond. Lisaks sellele hindavad nad tootja poolt valdkonnaohutuse parandamiseks kavandatud või võetud meetmete asjakohasust ning seda, kas ja milliseid parandusmeetmeid on veel vaja. Nad jälgivad
  tõsise
  vahejuhtumi uurimist tootja poolt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Riiklikud pädevad asutused teevad teatatud tõsiste vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete riskihindamise, võttes arvesse muu hulgas järgmisi kriteeriume: põhjuslik seos, probleemi tuvastatavus ja kordumise tõenäosus, seadme kasutamise sagedus, kahju tekkimise tõenäosus ja kahju tõsidus, seadme kliiniline kasu, kavandatavad ja potentsiaalsed kasutajad ning mõjutatud elanikkond. Lisaks sellele hindavad nad tootja poolt valdkonnaohutuse parandamiseks kavandatud või võetud meetmete asjakohasust ning seda, kas ja milliseid parandusmeetmeid on veel vaja. Nad jälgivad vahejuhtumi uurimist tootja poolt.

2.   Riiklikud pädevad asutused teevad teatatud tõsiste vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete riskihindamise, võttes arvesse muu hulgas järgmisi kriteeriume: põhjuslik seos, probleemi tuvastatavus ja kordumise tõenäosus, seadme kasutamise sagedus, kahju tekkimise tõenäosus ja kahju tõsidus, seadme kliiniline kasu, kavandatavad ja potentsiaalsed kasutajad ning mõjutatud elanikkond. Lisaks sellele hindavad nad tootja poolt valdkonnaohutuse parandamiseks kavandatud või võetud meetmete asjakohasust ning seda, kas ja milliseid parandusmeetmeid on veel vaja. Nad jälgivad
  tõsise
  vahejuhtumi uurimist tootja poolt.

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõiked 1, 1 a – 1 e (uus) ja 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Pädevad asutused kontrollivad piisava valimi alusel seadmete omadusi ja toimivust ning vaatavad sealhulgas vajaduse korral läbi dokumentatsiooni ja korraldavad füüsikalisi ja laboratoorseid kontrollimisi. Sealjuures võtavad nad arvesse riskihindamise ja riskijuhtimise osas väljakujunenud põhimõtteid, järelevalveandmeid ja kaebusi. Pädevad asutused võivad nõuda ettevõtjatelt selliste dokumentide ja sellise teabe kättesaadavaks tegemist, mida nad oma toiminguteks vajalikuks peavad, ja siseneda
  vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel
  ettevõtjate valdustesse ning võtta vajalike seadmete näidiseid. Nad võivad
  tõsist
  ohtu kujutavad seadmed hävitada või muul viisil kasutuskõlbmatuks muuta, kui nad seda vajalikuks peavad. | 1.   Pädevad asutused kontrollivad piisava valimi alusel seadmete omadusi ja toimivust ning vaatavad sealhulgas vajaduse korral läbi dokumentatsiooni ja korraldavad füüsikalisi ja laboratoorseid kontrollimisi. Sealjuures võtavad nad arvesse riskihindamise ja riskijuhtimise osas väljakujunenud põhimõtteid, järelevalveandmeid ja kaebusi. Pädevad asutused võivad nõuda ettevõtjatelt selliste dokumentide ja sellise teabe kättesaadavaks tegemist, mida nad oma toiminguteks vajalikuks peavad, ja siseneda ettevõtjate valdustesse
  ja neid kontrollida
  ning võtta vajalike seadmete näidiseid
  , et analüüsida neid ametlikus laboris
  . Nad võivad ohtu kujutavad seadmed hävitada või muul viisil kasutuskõlbmatuks muuta, kui nad seda vajalikuks peavad. |
| | 1 a.
     
  Pädevad ametiasutused nimetavad inspektorid, kes viivad läbi lõikes 1 nimetatud kontrollkäigud. Kontrollkäike teostavad selle liikmesriigi inspektorid, kus ettevõtja asub. Inspektoreid võivad abistada pädevate asutuste määratud eksperdid. |
| | 1 b.
     
  Kontrollkäike võib läbi viia ka etteteatamata. Selliste kontrollkäikude korraldamisel ja läbiviimisel tuleb alati arvestada proportsionaalsuse põhimõttega, eelkõige seoses konkreetse seadme ohtlikkusega. |
| | 1 c.
     
  Pärast iga lõike 1 alusel läbi viidud kontrollkäiku koostab pädev asutus aruande selle kohta, kuidas järgib kontrollitud ettevõtja käesoleva määruse raames kohaldatavaid õigus- ja tehnilisi norme ning milliseid parandusmeetmeid tal tuleb võtta. |
| | 1 d.
     
  Kontrollkäigu teinud pädev asutus edastab selle aruande sisu kontrolli läbinud ettevõtjale. Enne aruande vastuvõtmist annab pädev astus kontrolli läbinud ettevõtjale võimaluse märkusi teha. Lõikes 1 b nimetatud kontrollkäigu lõplik aruanne sisestatakse artiklis 66 sätestatud elektroonilisse süsteemi. |
| | 1 e.
     
  Ilma et see piiraks liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud rahvusvahelisi kokkuleppeid, võivad lõikes 1 osutatud kontrollkäigud toimuda ka kolmandas riigis paikneva ettevõtja valdustes, kui seade kavatsetakse tuua liidu turule. |
| 2.   Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma
  turujärelevalvemeetmed
  ja hindavad nende
  toimimist
  . Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga
  nelja
  aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Asjaomased liikmesriigid teevad tulemuste kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks. | 2.   Liikmesriigid
  koostavad järelevalve strateegilised kavad, kus kirjeldatakse plaanitud järelevalvetegevust ning selleks vajaminevat inimressurssi ja materiaalseid vahendeid
  .
  Liikmesriigid
  vaatavad regulaarselt läbi oma
  järelevalvekavasid
  ja hindavad nende
  rakendamist
  . Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga
  kahe
  aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
  Komisjon võib anda soovitusi järelevalvekavade kohandamiseks.
  Asjaomased liikmesriigid teevad tulemuste
  ja komisjoni soovituste
  kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Pädevad asutused kontrollivad piisava valimi alusel seadmete omadusi ja toimivust ning vaatavad sealhulgas vajaduse korral läbi dokumentatsiooni ja korraldavad füüsikalisi ja laboratoorseid kontrollimisi. Sealjuures võtavad nad arvesse riskihindamise ja riskijuhtimise osas väljakujunenud põhimõtteid, järelevalveandmeid ja kaebusi. Pädevad asutused võivad nõuda ettevõtjatelt selliste dokumentide ja sellise teabe kättesaadavaks tegemist, mida nad oma toiminguteks vajalikuks peavad, ja siseneda
  vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel
  ettevõtjate valdustesse ning võtta vajalike seadmete näidiseid. Nad võivad
  tõsist
  ohtu kujutavad seadmed hävitada või muul viisil kasutuskõlbmatuks muuta, kui nad seda vajalikuks peavad.

1.   Pädevad asutused kontrollivad piisava valimi alusel seadmete omadusi ja toimivust ning vaatavad sealhulgas vajaduse korral läbi dokumentatsiooni ja korraldavad füüsikalisi ja laboratoorseid kontrollimisi. Sealjuures võtavad nad arvesse riskihindamise ja riskijuhtimise osas väljakujunenud põhimõtteid, järelevalveandmeid ja kaebusi. Pädevad asutused võivad nõuda ettevõtjatelt selliste dokumentide ja sellise teabe kättesaadavaks tegemist, mida nad oma toiminguteks vajalikuks peavad, ja siseneda ettevõtjate valdustesse
  ja neid kontrollida
  ning võtta vajalike seadmete näidiseid
  , et analüüsida neid ametlikus laboris
  . Nad võivad ohtu kujutavad seadmed hävitada või muul viisil kasutuskõlbmatuks muuta, kui nad seda vajalikuks peavad.

1 a.
     
  Pädevad ametiasutused nimetavad inspektorid, kes viivad läbi lõikes 1 nimetatud kontrollkäigud. Kontrollkäike teostavad selle liikmesriigi inspektorid, kus ettevõtja asub. Inspektoreid võivad abistada pädevate asutuste määratud eksperdid.

1 b.
     
  Kontrollkäike võib läbi viia ka etteteatamata. Selliste kontrollkäikude korraldamisel ja läbiviimisel tuleb alati arvestada proportsionaalsuse põhimõttega, eelkõige seoses konkreetse seadme ohtlikkusega.

1 c.
     
  Pärast iga lõike 1 alusel läbi viidud kontrollkäiku koostab pädev asutus aruande selle kohta, kuidas järgib kontrollitud ettevõtja käesoleva määruse raames kohaldatavaid õigus- ja tehnilisi norme ning milliseid parandusmeetmeid tal tuleb võtta.

1 d.
     
  Kontrollkäigu teinud pädev asutus edastab selle aruande sisu kontrolli läbinud ettevõtjale. Enne aruande vastuvõtmist annab pädev astus kontrolli läbinud ettevõtjale võimaluse märkusi teha. Lõikes 1 b nimetatud kontrollkäigu lõplik aruanne sisestatakse artiklis 66 sätestatud elektroonilisse süsteemi.

1 e.
     
  Ilma et see piiraks liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud rahvusvahelisi kokkuleppeid, võivad lõikes 1 osutatud kontrollkäigud toimuda ka kolmandas riigis paikneva ettevõtja valdustes, kui seade kavatsetakse tuua liidu turule.

2.   Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma
  turujärelevalvemeetmed
  ja hindavad nende
  toimimist
  . Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga
  nelja
  aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Asjaomased liikmesriigid teevad tulemuste kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks.

2.   Liikmesriigid
  koostavad järelevalve strateegilised kavad, kus kirjeldatakse plaanitud järelevalvetegevust ning selleks vajaminevat inimressurssi ja materiaalseid vahendeid
  .
  Liikmesriigid
  vaatavad regulaarselt läbi oma
  järelevalvekavasid
  ja hindavad nende
  rakendamist
  . Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga
  kahe
  aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
  Komisjon võib anda soovitusi järelevalvekavade kohandamiseks.
  Asjaomased liikmesriigid teevad tulemuste
  ja komisjoni soovituste
  kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 nimetatud teave edastatakse elektroonilise süsteemi kaudu viivitamata kõikidele asjaomastele pädevatele asutustele ning see on liikmesriikidele
  ja
  komisjonile kättesaadav. | 2.   Lõikes 1 nimetatud teave edastatakse elektroonilise süsteemi kaudu viivitamata kõikidele asjaomastele pädevatele asutustele ning see on liikmesriikidele, komisjonile
  , ametile ja tervishoiutöötajatele
  kättesaadav.
  Komisjon tagab ka üldsuse asjakohases ulatuses juurdepääsu elektroonilisele süsteemile. Eelkõige tagab komisjon, et juhul, kui teavet taotletakse konkreetse in vitro diagnostikameditsiiniseadme kohta, tehakse see kättesaadavaks viivitamata ja 15 päeva jooksul. Komisjon annab meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga konsulteerides iga kuue kuu järel üldsusele ja tervishoiutöötajatele ülevaate kõnealusest teabest. See teave peab olema kättesaadav artiklis 25 viidatud Euroopa andmepanga kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 nimetatud teave edastatakse elektroonilise süsteemi kaudu viivitamata kõikidele asjaomastele pädevatele asutustele ning see on liikmesriikidele
  ja
  komisjonile kättesaadav.

2.   Lõikes 1 nimetatud teave edastatakse elektroonilise süsteemi kaudu viivitamata kõikidele asjaomastele pädevatele asutustele ning see on liikmesriikidele, komisjonile
  , ametile ja tervishoiutöötajatele
  kättesaadav.
  Komisjon tagab ka üldsuse asjakohases ulatuses juurdepääsu elektroonilisele süsteemile. Eelkõige tagab komisjon, et juhul, kui teavet taotletakse konkreetse in vitro diagnostikameditsiiniseadme kohta, tehakse see kättesaadavaks viivitamata ja 15 päeva jooksul. Komisjon annab meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga konsulteerides iga kuue kuu järel üldsusele ja tervishoiutöötajatele ülevaate kõnealusest teabest. See teave peab olema kättesaadav artiklis 25 viidatud Euroopa andmepanga kaudu.

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu määrus

VIII peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| Liikmesriikidevaheline koostöö, meditsiiniseadmete koordineerimisrühm, ELi referentlaborid ja seadmeregistrid | Liikmesriikidevaheline koostöö, meditsiiniseadmete koordineerimisrühm
  , meditsiiniseadmete nõuandekomitee,
  ELi referentlaborid ja seadmeregistrid |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriikidevaheline koostöö, meditsiiniseadmete koordineerimisrühm, ELi referentlaborid ja seadmeregistrid

Liikmesriikidevaheline koostöö, meditsiiniseadmete koordineerimisrühm
  , meditsiiniseadmete nõuandekomitee,
  ELi referentlaborid ja seadmeregistrid

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 76 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Meditsiiniseadmete nõuandekomitee |
| | Meditsiiniseadmete nõuandekomitee, mis on loodud vastavalt määruse (EL) nr ...

   (********)

  artiklis 78 a sätestatud tingimustele ja korrale, täidab komisjoni toetusel talle käesoleva määrusega määratud ülesandeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Meditsiiniseadmete nõuandekomitee

Meditsiiniseadmete nõuandekomitee, mis on loodud vastavalt määruse (EL) nr ...

   (********)

  artiklis 78 a sätestatud tingimustele ja korrale, täidab komisjoni toetusel talle käesoleva määrusega määratud ülesandeid.

Muudatusettepanek 260

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 76 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 76 b |
| | Meditsiiniseadmete hindamiskomitee |
| | 1.
     
  Käesolevaga asutatakse meditsiiniseadmete hindamiskomitee suurima teadusliku pädevuse, erapooletuse ja läbipaistvuse põhimõtteid järgides ning võimalike huvide konfliktide vältimiseks. |
| | 2.
     
  Konkreetse seadme kliinilise hindamise läbiviimisel kuulub meditsiiniseadmete hindamiskomiteesse: |
| | — | vähemalt viis kliinilist eksperti valdkonnas, kus hindamist ja soovitust taotleti; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 76 b

Meditsiiniseadmete hindamiskomitee

1.
     
  Käesolevaga asutatakse meditsiiniseadmete hindamiskomitee suurima teadusliku pädevuse, erapooletuse ja läbipaistvuse põhimõtteid järgides ning võimalike huvide konfliktide vältimiseks.

2.
     
  Konkreetse seadme kliinilise hindamise läbiviimisel kuulub meditsiiniseadmete hindamiskomiteesse:

—

vähemalt viis kliinilist eksperti valdkonnas, kus hindamist ja soovitust taotleti;

| — | üks Euroopa Ravimiameti esindaja; |
| --- | --- |

—

üks Euroopa Ravimiameti esindaja;

| — | üks komisjoni esindaja; |
| --- | --- |

—

üks komisjoni esindaja;

| — | üks patsientide organisatsiooni esindaja, kelle on määranud ametisse komisjon läbipaistval viisil osalemiskutse alusel kolmeaastaseks tähtajaks, mida võib pikendada. |
| --- | --- |

—

üks patsientide organisatsiooni esindaja, kelle on määranud ametisse komisjon läbipaistval viisil osalemiskutse alusel kolmeaastaseks tähtajaks, mida võib pikendada.

Meditsiiniseadmete hindamiskomitee tuleb kokku meditsiiniseadmete koordineerimisrühma ja komisjoni taotlusel ja selle koosolekuid juhib komisjoni esindaja.

Komisjon tagab, et meditsiiniseadmete hindamiskomitee liikmed oleksid kliiniliseks hindamiseks ja soovituse andmiseks vajalike eriteadmistega.

Komisjon vastutab nimetatud komiteele sekretariaaditeenuste osutamise eest.

3.
     
  Komisjon koostab kliiniliste ekspertide loetelu meditsiinivaldkondades, mis on meditsiiniseadmete hindamiskomitee hinnatavate in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul vajalikud.

Kliinilise hindamise ja soovituse andmise menetluse läbiviimiseks võib iga liikmesriik esitada ühe eksperdi kogu liitu hõlmava osalemiskutse alusel, mille raames määratleb komisjon selgelt nõutava profiili. Osalemiskutse avaldamist reklaamitakse laialdaselt. Kõik eksperdid kiidetakse heaks ja kantakse nimekirja komisjoni poolt kolmeaastaseks tähtajaks, mida võib pikendada.

Meditsiiniseadmete hindamiskomitee liikmete valimise aluseks on nende pädevus ja kogemused vastavas valdkonnas. Nad täidavad oma ülesandeid erapooletult ja objektiivselt. Nad on täielikult sõltumatud ning nad ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsuselt, teavitatud asutuselt ega tootjalt. Iga liige koostab huvide deklaratsiooni, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Selleks et võtta arvesse tehnika arengut ja mis tahes saadavat teavet, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 85 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse või täiendatakse käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud valdkondi.

4.
     
  Meditsiiniseadmete hindamiskomitee täidab artiklis 44 a määratletud ülesandeid. Oma kliinilise hinnangu ja soovituse vastuvõtmisel annavad meditsiiniseadmete hindamiskomitee liikmed oma parima, et jõuda üksmeelele. Kui üksmeelele ei jõuta, teeb meditsiiniseadmete hindamiskomitee otsused oma liikmete häälteenamusega. Üksteisest erinevad arvamused lisatakse meditsiiniseadmete hindamiskomitee arvamusele.

5.
     
  Meditsiiniseadmete hindamiskomitee kehtestab oma töökorra, milles sätestatakse eelkõige menetlused järgmiseks:

| — | arvamuste vastuvõtmine, sh kiireloomulistel juhtudel; |
| --- | --- |

—

arvamuste vastuvõtmine, sh kiireloomulistel juhtudel;

| — | ülesannete delegeerimine aruandjatest ja kaasaruandjatest liikmetele. |
| --- | --- |

—

ülesannete delegeerimine aruandjatest ja kaasaruandjatest liikmetele.

Muudatusettepanek 261

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm täidab järgmiseid ülesandeid: | Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm täidab järgmiseid ülesandeid: |
| | (-a) | esitab artikli 44 a kohaselt teadusliku hindamise alusel õiguslikke arvamusi teatavat tüüpi in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm täidab järgmiseid ülesandeid:

Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm täidab järgmiseid ülesandeid:

(-a)

esitab artikli 44 a kohaselt teadusliku hindamise alusel õiguslikke arvamusi teatavat tüüpi in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta;

| (a) | osaleb kooskõlas IV peatüki sätetega taotlevate vastavushindamisasutuste ja teavitatud asutuste hindamises; |
| --- | --- |

(a)

osaleb kooskõlas IV peatüki sätetega taotlevate vastavushindamisasutuste ja teavitatud asutuste hindamises;

| (a) | osaleb kooskõlas IV peatüki sätetega taotlevate vastavushindamisasutuste ja teavitatud asutuste hindamises; |
| --- | --- |

(a)

osaleb kooskõlas IV peatüki sätetega taotlevate vastavushindamisasutuste ja teavitatud asutuste hindamises;

| (a a) | koostab ja dokumenteerib vastavushindamistoimingutega tegelevate töötajate kõrgetasemelised pädevuse- ja kvalifikatsioonipõhimõtted, valiku- ja volitamismenetlused (teadmised, kogemused ja muu nõutav pädevus) ja nõutav koolitus (esialgne ja pidev). Kvalifikatsioonikriteeriumide puhul käsitletakse erinevaid ülesandeid vastavushindamisprotsessis ning ka määramise kohaldamisalaga hõlmatud seadmeid, tehnoloogiaid ja valdkondi; |
| --- | --- |

(a a)

koostab ja dokumenteerib vastavushindamistoimingutega tegelevate töötajate kõrgetasemelised pädevuse- ja kvalifikatsioonipõhimõtted, valiku- ja volitamismenetlused (teadmised, kogemused ja muu nõutav pädevus) ja nõutav koolitus (esialgne ja pidev). Kvalifikatsioonikriteeriumide puhul käsitletakse erinevaid ülesandeid vastavushindamisprotsessis ning ka määramise kohaldamisalaga hõlmatud seadmeid, tehnoloogiaid ja valdkondi;

| (a b) | vaatab läbi ja kiidab heaks liikmesriikide pädevate asutuste punktis a a sätestatud kriteeriumeid; |
| --- | --- |

(a b)

vaatab läbi ja kiidab heaks liikmesriikide pädevate asutuste punktis a a sätestatud kriteeriumeid;

| (a c) | teostab järelevalvet teavitatud asutuste koordineerimisrühma üle, nagu on täpsustatud artiklis 37; |
| --- | --- |

(a c)

teostab järelevalvet teavitatud asutuste koordineerimisrühma üle, nagu on täpsustatud artiklis 37;

| (a d) | toetab komisjoni iga kuue kuu järel ülevaate andmisel järelevalveandmetest ja turujärelevalvetegevusest, sealhulgas mis tahes võetud ennetavatest tervisekaitsemeetmetest. See teave peab olema kättesaadav artiklis 25 viidatud Euroopa andmepanga kaudu; |
| --- | --- |

(a d)

toetab komisjoni iga kuue kuu järel ülevaate andmisel järelevalveandmetest ja turujärelevalvetegevusest, sealhulgas mis tahes võetud ennetavatest tervisekaitsemeetmetest. See teave peab olema kättesaadav artiklis 25 viidatud Euroopa andmepanga kaudu;

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | osaleb kooskõlas artikliga 42 teatavate vastavushindamiste kontrollimises; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

osaleb kooskõlas artikliga 42 teatavate vastavushindamiste kontrollimises;

välja jäetud

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | teevad asjakohaseid
  katseid
  D klassi liigitatud toodetud seadmete
  või seadmepartiide
  näidistega,
  nagu on sätestatud
  VIII lisa
  punktis 5.7 ja X lisa punktis 5.1
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

teevad asjakohaseid
  katseid
  D klassi liigitatud toodetud seadmete
  või seadmepartiide
  näidistega,
  nagu on sätestatud
  VIII lisa
  punktis 5.7 ja X lisa punktis 5.1
  ;

| (b) | teevad asjakohaseid
  laborikatseid
  D klassi liigitatud toodetud seadmete näidistega
  pädevate asutuste taotlusel artikli 65 kohase turujärelevalve käigus kogutud näidiste kohta ning teavitatud asutuste taotlusel
  VIII lisa
  punkti 4.4 kohaste etteteatamata kontrollimiste käigus kogutud näidiste kohta
  ; |
| --- | --- |

(b)

teevad asjakohaseid
  laborikatseid
  D klassi liigitatud toodetud seadmete näidistega
  pädevate asutuste taotlusel artikli 65 kohase turujärelevalve käigus kogutud näidiste kohta ning teavitatud asutuste taotlusel
  VIII lisa
  punkti 4.4 kohaste etteteatamata kontrollimiste käigus kogutud näidiste kohta
  ;

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | annavad teadusalast nõu teatavate seadmete või seadmete kategooriate või rühmade uusima tehnilise taseme
  kohta
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

annavad teadusalast nõu teatavate seadmete või seadmete kategooriate või rühmade uusima tehnilise taseme
  kohta
  ;

| (d) | annavad teadusalast nõu
  ja tehnilist abi
  teatavate seadmete või seadmete kategooriate või rühmade uusima tehnilise taseme
  määratlemisel
  ; |
| --- | --- |

(d)

annavad teadusalast nõu
  ja tehnilist abi
  teatavate seadmete või seadmete kategooriate või rühmade uusima tehnilise taseme
  määratlemisel
  ;

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 2 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | osalevad asjakohaste katse- ja analüüsimeetodite väljatöötamises, mida kohaldatakse vastavushindamismenetlustes ja turujärelevalves; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f)

osalevad asjakohaste katse- ja analüüsimeetodite väljatöötamises, mida kohaldatakse vastavushindamismenetlustes ja turujärelevalves;

| (f) | osalevad asjakohaste katse- ja analüüsimeetodite väljatöötamises, mida kohaldatakse vastavushindamismenetlustes
  , eelkõige D klassi seadmete partiide kontrollimises,
  ja turujärelevalves; |
| --- | --- |

(f)

osalevad asjakohaste katse- ja analüüsimeetodite väljatöötamises, mida kohaldatakse vastavushindamismenetlustes
  , eelkõige D klassi seadmete partiide kontrollimises,
  ja turujärelevalves;

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 2 – punkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (i) | aitavad kaasa rahvusvaheliste standardite väljatöötamisele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(i)

aitavad kaasa rahvusvaheliste standardite väljatöötamisele;

| (i) | aitavad kaasa
  ühiste tehniliste kirjelduste (CTS) ja
  rahvusvaheliste standardite väljatöötamisele; |
| --- | --- |

(i)

aitavad kaasa
  ühiste tehniliste kirjelduste (CTS) ja
  rahvusvaheliste standardite väljatöötamisele;

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | nende töötajatel on vajalik kvalifikatsioon ning piisavad teadmised ja kogemused nende in vitro diagnostikameditsiiniseadmete vallas, milleks labor on määratud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

nende töötajatel on vajalik kvalifikatsioon ning piisavad teadmised ja kogemused nende in vitro diagnostikameditsiiniseadmete vallas, milleks labor on määratud;

| (a) | nende töötajatel on vajalik kvalifikatsioon ning piisavad teadmised ja kogemused nende in vitro diagnostikameditsiiniseadmete vallas, milleks labor on määratud;
  asjakohased teadmised ja kogemused peavad põhinema järgmistele teguritele: |
| --- | --- |

(a)

nende töötajatel on vajalik kvalifikatsioon ning piisavad teadmised ja kogemused nende in vitro diagnostikameditsiiniseadmete vallas, milleks labor on määratud;
  asjakohased teadmised ja kogemused peavad põhinema järgmistele teguritele:

| | (i) | kõrge riskiga in vitro vahendite hindamise ja asjakohaste laborikatsete läbiviimise kogemused; |
| --- | --- | --- |

(i)

kõrge riskiga in vitro vahendite hindamise ja asjakohaste laborikatsete läbiviimise kogemused;

| | (ii) | kõrge riskiga in vitro vahendite hindamise ja asjakohaste laborikatsete läbiviimise kogemused; |
| --- | --- | --- |

(ii)

kõrge riskiga in vitro vahendite hindamise ja asjakohaste laborikatsete läbiviimise kogemused;

| | (iii) | tõestatud laborikogemus ühes järgmistest valdkondadest: katsetamise ja kalibreerimise labor, järelevalveasutus või -institutsioon, riiklik D-klassi seadmete tugilabor, in-vitro diagnostiliste meditsiiniseadmete kvaliteedi kontrollimine, in vitro vahendite etalonainete väljatöötamine, diagnostiliste meditsiiniseadmete kalibreerimine; laborid või verepangad, mis eksperimentaalselt hindavad ja kasutavad kõrge riskiga in vitro vahendeid või vajaduse korral valmistavad neid ettevõttesiselt; |
| --- | --- | --- |

(iii)

tõestatud laborikogemus ühes järgmistest valdkondadest: katsetamise ja kalibreerimise labor, järelevalveasutus või -institutsioon, riiklik D-klassi seadmete tugilabor, in-vitro diagnostiliste meditsiiniseadmete kvaliteedi kontrollimine, in vitro vahendite etalonainete väljatöötamine, diagnostiliste meditsiiniseadmete kalibreerimine; laborid või verepangad, mis eksperimentaalselt hindavad ja kasutavad kõrge riskiga in vitro vahendeid või vajaduse korral valmistavad neid ettevõttesiselt;

| | (iv) | in vitro vahendite toote või partii katsetamise, kvaliteedikontrolli, projekteerimise, valmistamise ja kasutamise teadmised ja kogemused; |
| --- | --- | --- |

(iv)

in vitro vahendite toote või partii katsetamise, kvaliteedikontrolli, projekteerimise, valmistamise ja kasutamise teadmised ja kogemused;

| | (v) | teadmised patsientide, nende partnerite ja abisaajate terviseriskidest, mis on seotud vere/organi/kudede annetamise/preparaatide kasutamisega ja eelkõige kõrge riskiga in vitro vahendite talitlushäirete kohta; |
| --- | --- | --- |

(v)

teadmised patsientide, nende partnerite ja abisaajate terviseriskidest, mis on seotud vere/organi/kudede annetamise/preparaatide kasutamisega ja eelkõige kõrge riskiga in vitro vahendite talitlushäirete kohta;

| | (vi) | teadmised käesoleva määruse ja kohaldatavate seaduste, eeskirjade ja suuniste, ühiste tehniliste kirjelduste (CTS), kohaldatavate harmoneeritud standardite, toodete-erinõuete ja asjakohaste juhendite tundmine; |
| --- | --- | --- |

(vi)

teadmised käesoleva määruse ja kohaldatavate seaduste, eeskirjade ja suuniste, ühiste tehniliste kirjelduste (CTS), kohaldatavate harmoneeritud standardite, toodete-erinõuete ja asjakohaste juhendite tundmine;

| | (vii) | osalemine rahvusvaheliste või riiklike organisatsioonide poolt korraldatud asjakohastes sise-ja kvaliteedihindamisskeemides. |
| --- | --- | --- |

(vii)

osalemine rahvusvaheliste või riiklike organisatsioonide poolt korraldatud asjakohastes sise-ja kvaliteedihindamisskeemides.

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Kui teavitatud asutused või liikmesriigid küsivad ELi referentlaborilt teaduslikku või tehnilist abi või teaduslikku arvamust, peavad nad vastavalt eelnevalt kindlaksmääratud ja läbipaistvatele tingimustele eeldatavasti maksma tasu, mis katab
  kas
  täielikult
  või osaliselt
  laborile seoses nõutud ülesande täitmisega tekkinud kulud. | 5.   Kui teavitatud asutused või liikmesriigid küsivad ELi referentlaborilt teaduslikku või tehnilist abi või teaduslikku arvamust, peavad nad vastavalt eelnevalt kindlaksmääratud ja läbipaistvatele tingimustele maksma tasu, mis katab täielikult laborile seoses nõutud ülesande täitmisega tekkinud kulud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Kui teavitatud asutused või liikmesriigid küsivad ELi referentlaborilt teaduslikku või tehnilist abi või teaduslikku arvamust, peavad nad vastavalt eelnevalt kindlaksmääratud ja läbipaistvatele tingimustele eeldatavasti maksma tasu, mis katab
  kas
  täielikult
  või osaliselt
  laborile seoses nõutud ülesande täitmisega tekkinud kulud.

5.   Kui teavitatud asutused või liikmesriigid küsivad ELi referentlaborilt teaduslikku või tehnilist abi või teaduslikku arvamust, peavad nad vastavalt eelnevalt kindlaksmääratud ja läbipaistvatele tingimustele maksma tasu, mis katab täielikult laborile seoses nõutud ülesande täitmisega tekkinud kulud.

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon ja liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed s
  oodustamaks
  registrite sisseseadmist
  teatavat tüüpi seadmete
  kohta, et koguda selliste seadmete kasutamisega seotud turustamisjärgseid kogemusi. Sellised registrid on abiks seadmete pikaajalise ohutuse ja toimivuse sõltumatul hindamisel. | Komisjon ja liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed
  tagamaks
  registrite sisseseadmist
  in vitro diagnostikameditsiiniseadmete
  kohta, et koguda selliste seadmete kasutamisega seotud turustamisjärgseid kogemusi.
  Süstemaatiliselt luuakse registrid C ja D klassi seadmetele.
  Sellised registrid on abiks seadmete pikaajalise ohutuse ja toimivuse sõltumatul hindamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon ja liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed s
  oodustamaks
  registrite sisseseadmist
  teatavat tüüpi seadmete
  kohta, et koguda selliste seadmete kasutamisega seotud turustamisjärgseid kogemusi. Sellised registrid on abiks seadmete pikaajalise ohutuse ja toimivuse sõltumatul hindamisel.

Komisjon ja liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed
  tagamaks
  registrite sisseseadmist
  in vitro diagnostikameditsiiniseadmete
  kohta, et koguda selliste seadmete kasutamisega seotud turustamisjärgseid kogemusi.
  Süstemaatiliselt luuakse registrid C ja D klassi seadmetele.
  Sellised registrid on abiks seadmete pikaajalise ohutuse ja toimivuse sõltumatul hindamisel.

Muudatusettepanek 200

Ettepanek võtta vastu määrus

IX peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| Konfidentsiaalsus, andmekaitse, rahastamine, karistused | Konfidentsiaalsus, andmekaitse, rahastamine, karistused |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Konfidentsiaalsus, andmekaitse, rahastamine, karistused

Konfidentsiaalsus, andmekaitse, rahastamine, karistused

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolev määrus ei piira liikmesriikide võimalust nõuda käesolevas määruses sätestatud tegevuste eest tasu, tingimusel, et tasu määramine on läbipaistev
  ja
  toimub kulude katmise põhimõttel. Nad teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele tasude struktuuri ja suuruse vähemalt kolm kuud enne nende vastuvõtmist. | Käesolev määrus ei piira liikmesriikide võimalust nõuda käesolevas määruses sätestatud tegevuste eest tasu, tingimusel, et tasu määramine on
  võrreldav ja
  läbipaistev
  ning
  toimub kulude katmise põhimõttel. Nad teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele tasude struktuuri ja suuruse vähemalt kolm kuud enne nende vastuvõtmist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolev määrus ei piira liikmesriikide võimalust nõuda käesolevas määruses sätestatud tegevuste eest tasu, tingimusel, et tasu määramine on läbipaistev
  ja
  toimub kulude katmise põhimõttel. Nad teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele tasude struktuuri ja suuruse vähemalt kolm kuud enne nende vastuvõtmist.

Käesolev määrus ei piira liikmesriikide võimalust nõuda käesolevas määruses sätestatud tegevuste eest tasu, tingimusel, et tasu määramine on
  võrreldav ja
  läbipaistev
  ning
  toimub kulude katmise põhimõttel. Nad teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele tasude struktuuri ja suuruse vähemalt kolm kuud enne nende vastuvõtmist.

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 83 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Sätestatud karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad need sätted komisjonile hiljemalt [3 kuud enne käesoleva määruse kohaldamist] ja teavitavad komisjoni viivitamata kõikidest järgnevatest sätetesse tehtavatest muudatustest. | Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Sätestatud karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Karistuse hoiatav olemus määratakse vastavalt toime pandud rikkumise tagajärjel saadud kasumile.
  Liikmesriigid teatavad need sätted komisjonile hiljemalt [3 kuud enne käesoleva määruse kohaldamist] ja teavitavad komisjoni viivitamata kõikidest järgnevatest sätetesse tehtavatest muudatustest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Sätestatud karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad need sätted komisjonile hiljemalt [3 kuud enne käesoleva määruse kohaldamist] ja teavitavad komisjoni viivitamata kõikidest järgnevatest sätetesse tehtavatest muudatustest.

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Sätestatud karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Karistuse hoiatav olemus määratakse vastavalt toime pandud rikkumise tagajärjel saadud kasumile.
  Liikmesriigid teatavad need sätted komisjonile hiljemalt [3 kuud enne käesoleva määruse kohaldamist] ja teavitavad komisjoni viivitamata kõikidest järgnevatest sätetesse tehtavatest muudatustest.

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu määrus

X peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| Lõppsätted | Lõppsätted |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Lõppsätted

Lõppsätted

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 90 – lõiked 2 ja 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Määrust kohaldatakse alates [
  viis
  aastat pärast jõustumist]. | 2.   Määrust kohaldatakse alates [
  kolm
  aastat pärast jõustumist]. |
| 3.   Erandina lõikest 2 kohaldatakse järgmist: | 3.   Erandina lõikest 2 kohaldatakse järgmist: |
| (a) | artikli 23
  lõikeid 2 ja 3 ja artikli 43 lõiget 4
  kohaldatakse alates [
  18
  kuud pärast
  lõikes 2 osutatud kohaldamise kuupäeva
  ]; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Määrust kohaldatakse alates [
  viis
  aastat pärast jõustumist].

2.   Määrust kohaldatakse alates [
  kolm
  aastat pärast jõustumist].

3.   Erandina lõikest 2 kohaldatakse järgmist:

3.   Erandina lõikest 2 kohaldatakse järgmist:

(a)

artikli 23
  lõikeid 2 ja 3 ja artikli 43 lõiget 4
  kohaldatakse alates [
  18
  kuud pärast
  lõikes 2 osutatud kohaldamise kuupäeva
  ];

| (a) | artikli 23
  lõiget 1
  kohaldatakse alates [
  kolmkümmend
  kuud pärast
  jõustumist
  ]; |
| --- | --- |

(a)

artikli 23
  lõiget 1
  kohaldatakse alates [
  kolmkümmend
  kuud pärast
  jõustumist
  ];

| (b) | artikleid 26–38 kohaldatakse alates [kuus kuud pärast jõustumist]. Artiklite 26–38 sätetest tulenevaid teavitatud asutuste kohustusi kohaldatakse enne [lõikes 2 osutatud kohaldamise kuupäeva] ainult nende asutuste suhtes, kes esitavad teavitamistaotluse kooskõlas käesoleva määruse artikliga 29. |
| --- | --- |

(b)

artikleid 26–38 kohaldatakse alates [kuus kuud pärast jõustumist]. Artiklite 26–38 sätetest tulenevaid teavitatud asutuste kohustusi kohaldatakse enne [lõikes 2 osutatud kohaldamise kuupäeva] ainult nende asutuste suhtes, kes esitavad teavitamistaotluse kooskõlas käesoleva määruse artikliga 29.

| (b) | artikleid 26–38 kohaldatakse alates [kuus kuud pärast jõustumist]. Artiklite 26–38 sätetest tulenevaid teavitatud asutuste kohustusi kohaldatakse enne [lõikes 2 osutatud kohaldamise kuupäeva] ainult nende asutuste suhtes, kes esitavad teavitamistaotluse kooskõlas käesoleva määruse artikliga 29. |
| --- | --- |

(b)

artikleid 26–38 kohaldatakse alates [kuus kuud pärast jõustumist]. Artiklite 26–38 sätetest tulenevaid teavitatud asutuste kohustusi kohaldatakse enne [lõikes 2 osutatud kohaldamise kuupäeva] ainult nende asutuste suhtes, kes esitavad teavitamistaotluse kooskõlas käesoleva määruse artikliga 29.

| (b a) | artiklit 74 kohaldatakse alates ...

   (***********)

  ; |
| --- | --- |

(b a)

artiklit 74 kohaldatakse alates ...

   (***********)

  ;

| (b b) | artikleid 75–77 kohaldatakse alates...

   (************)

  ; |
| --- | --- |

(b b)

artikleid 75–77 kohaldatakse alates...

   (************)

  ;

| (b c) | artikleid 59–64 kohaldatakse alates ...

   (*************)

  ; |
| --- | --- |

(b c)

artikleid 59–64 kohaldatakse alates ...

   (*************)

  ;

| (b d) | artiklit 78 kohaldatakse alates ...

   (**************)

  . |
| --- | --- |

(b d)

artiklit 78 kohaldatakse alates ...

   (**************)

  .

3 a.
     
  Artikli 31 lõikes 4, artikli 40 lõikes 9, artikli 42 lõikes 8, artikli 46 lõikes 2 ning artiklites 58 ja 64 osutatud rakendusaktid võetakse vastu ...

   (***************)

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – punkt 6.1 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kliinilise toimivuse,
  näiteks
  diagnostiline tundlikkus, diagnostiline eripära, positiivne ja negatiivne ennustusväärtus, tõenäosussuhe, eeldatavad väärtused tavalistes või mõjutatud populatsioonides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kliinilise toimivuse,
  näiteks
  diagnostiline tundlikkus, diagnostiline eripära, positiivne ja negatiivne ennustusväärtus, tõenäosussuhe, eeldatavad väärtused tavalistes või mõjutatud populatsioonides.

| (b) | kliinilise toimivuse,
  sealhulgas kliinilise kehtivuse, nagu
  diagnostiline tundlikkus, diagnostiline eripära, positiivne ja negatiivne ennustusväärtus, tõenäosussuhe, eeldatavad väärtused tavalistes või mõjutatud populatsioonides
  ; vajaduse korral ka kliinilise kasulikkuse meetmed
  .
  Personaliseeritud ravimispetsiifilise diagnostilise kompleksi korral on vaja esitada tõendid seadme kliinilise kasulikkuse kohta sihtotstarbelise kasutamise korral (eelnevalt diagnoositud seisundi või eelsoodumusega patsiente valimine teatava ravi sihtrühmaks). Personaliseeritud ravimispetsiifilise diagnostilise kompleksi korral peab tootja esitama kliinilised tõendid, mis on seotud positiivse või negatiivse katse mõjuga 1) patsiendihooldusele ja 2) tervisealastele tulemustele seadme nõuetekohasel kasutamisel koos ettenähtud ravisekkumisega. |
| --- | --- |

(b)

kliinilise toimivuse,
  sealhulgas kliinilise kehtivuse, nagu
  diagnostiline tundlikkus, diagnostiline eripära, positiivne ja negatiivne ennustusväärtus, tõenäosussuhe, eeldatavad väärtused tavalistes või mõjutatud populatsioonides
  ; vajaduse korral ka kliinilise kasulikkuse meetmed
  .
  Personaliseeritud ravimispetsiifilise diagnostilise kompleksi korral on vaja esitada tõendid seadme kliinilise kasulikkuse kohta sihtotstarbelise kasutamise korral (eelnevalt diagnoositud seisundi või eelsoodumusega patsiente valimine teatava ravi sihtrühmaks). Personaliseeritud ravimispetsiifilise diagnostilise kompleksi korral peab tootja esitama kliinilised tõendid, mis on seotud positiivse või negatiivse katse mõjuga 1) patsiendihooldusele ja 2) tervisealastele tulemustele seadme nõuetekohasel kasutamisel koos ettenähtud ravisekkumisega.

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – punkt 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 16. | Kaitse tootja poolt enesetestimiseks
  või patsientide vahetus läheduses testimiseks
  ettenähtud seadmete põhjustatud ohtude eest |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

16.

Kaitse tootja poolt enesetestimiseks
  või patsientide vahetus läheduses testimiseks
  ettenähtud seadmete põhjustatud ohtude eest

| 16. | Kaitse tootja poolt enesetestimiseks ettenähtud seadmete põhjustatud ohtude eest |
| --- | --- |

16.

Kaitse tootja poolt enesetestimiseks ettenähtud seadmete põhjustatud ohtude eest

| 16.1 | Enesetestimiseks
  või patsientide vahetus läheduses testimiseks
  ettenähtud seadmed peavad olema projekteeritud ja valmistatud nii, et nad töötavad sihtotstarbeliselt, võttes arvesse ettenähtud kasutajale kättesaadavaid oskusi ja vahendeid ning erinevusi, mida on põhjust eeldada ettenähtud kasutajate võtetes ja keskkonnas. Tootja esitatud teave ja juhised peavad olema ettenähtud kasutajale kergesti arusaadavad ja lihtsad täita. |
| --- | --- |

16.1

Enesetestimiseks
  või patsientide vahetus läheduses testimiseks
  ettenähtud seadmed peavad olema projekteeritud ja valmistatud nii, et nad töötavad sihtotstarbeliselt, võttes arvesse ettenähtud kasutajale kättesaadavaid oskusi ja vahendeid ning erinevusi, mida on põhjust eeldada ettenähtud kasutajate võtetes ja keskkonnas. Tootja esitatud teave ja juhised peavad olema ettenähtud kasutajale kergesti arusaadavad ja lihtsad täita.

| 16.1 | Enesetestimiseks ettenähtud seadmed peavad olema projekteeritud ja valmistatud nii, et nad töötavad sihtotstarbeliselt, võttes arvesse ettenähtud kasutajale kättesaadavaid oskusi ja vahendeid ning erinevusi, mida on põhjust eeldada ettenähtud kasutajate võtetes ja keskkonnas. Tootja esitatud teave ja juhised peavad olema ettenähtud kasutajale kergesti arusaadavad ja lihtsad täita. |
| --- | --- |

16.1

Enesetestimiseks ettenähtud seadmed peavad olema projekteeritud ja valmistatud nii, et nad töötavad sihtotstarbeliselt, võttes arvesse ettenähtud kasutajale kättesaadavaid oskusi ja vahendeid ning erinevusi, mida on põhjust eeldada ettenähtud kasutajate võtetes ja keskkonnas. Tootja esitatud teave ja juhised peavad olema ettenähtud kasutajale kergesti arusaadavad ja lihtsad täita.

| 16.2 | Enesetestimiseks
  või patsientide vahetus läheduses testimiseks
  ettenähtud seadmed peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et: |
| --- | --- |

16.2

Enesetestimiseks
  või patsientide vahetus läheduses testimiseks
  ettenähtud seadmed peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et:

| 16.2 | Enesetestimiseks ettenähtud seadmed peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et: |
| --- | --- |

16.2

Enesetestimiseks ettenähtud seadmed peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et:

| | — | on tagatud, et ettenähtud kasutajal on seda kõikides protseduurietappides kerge käsitseda ning |
| --- | --- | --- |

—

on tagatud, et ettenähtud kasutajal on seda kõikides protseduurietappides kerge käsitseda ning

| | — | on tagatud, et ettenähtud kasutajal on seda kõikides protseduurietappides kerge käsitseda ning |
| --- | --- | --- |

—

on tagatud, et ettenähtud kasutajal on seda kõikides protseduurietappides kerge käsitseda ning

| | — | seadme ja vajadusel näidise käsitsemisel ja kui see on asjakohane, tulemuste tõlgendamisel, on eksimuse ohtu võimalikult palju vähendatud. |
| --- | --- | --- |

—

seadme ja vajadusel näidise käsitsemisel ja kui see on asjakohane, tulemuste tõlgendamisel, on eksimuse ohtu võimalikult palju vähendatud.

| | — | seadme ja vajadusel näidise käsitsemisel ja, kui see on asjakohane, tulemuste tõlgendamisel, on eksimuse ohtu võimalikult palju vähendatud. |
| --- | --- | --- |

—

seadme ja vajadusel näidise käsitsemisel ja, kui see on asjakohane, tulemuste tõlgendamisel, on eksimuse ohtu võimalikult palju vähendatud.

| 16.3 | Enesetestimiseks
  või patsientide vahetus läheduses testimiseks
  ettenähtud seadmete jaoks peab, kui see on mõistlik, olema ette nähtud menetlus, mis võimaldab ettenähtud kasutajal |
| --- | --- |

16.3

Enesetestimiseks
  või patsientide vahetus läheduses testimiseks
  ettenähtud seadmete jaoks peab, kui see on mõistlik, olema ette nähtud menetlus, mis võimaldab ettenähtud kasutajal

| 16.3 | Enesetestimiseks ettenähtud seadmete jaoks peab, kui see on mõistlik, olema ette nähtud menetlus, mis võimaldab ettenähtud kasutajal |
| --- | --- |

16.3

Enesetestimiseks ettenähtud seadmete jaoks peab, kui see on mõistlik, olema ette nähtud menetlus, mis võimaldab ettenähtud kasutajal

| | — | teha kindlaks, et seade toimib kasutamise ajal tootja poolt ettenähtud viisil ning |
| --- | --- | --- |

—

teha kindlaks, et seade toimib kasutamise ajal tootja poolt ettenähtud viisil ning

| | — | teha kindlaks, et seade toimib kasutamise ajal tootja poolt ettenähtud viisil ning |
| --- | --- | --- |

—

teha kindlaks, et seade toimib kasutamise ajal tootja poolt ettenähtud viisil ning

| | — | saada hoiatuse, kui seade ei saa esitada kehtivat tulemust. |
| --- | --- | --- |

—

saada hoiatuse, kui seade ei saa esitada kehtivat tulemust.

| | — | saada hoiatuse, kui seade ei saa esitada kehtivat tulemust. |
| --- | --- | --- |

—

saada hoiatuse, kui seade ei saa esitada kehtivat tulemust.

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – III osa – punkt 17.1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Iga seadme juurde peab olema lisatud teave seadme ja selle tootja kindlaksmääramiseks ning teave seadme töö ja ohutuse kohta seadme kutselistele kasutajatele või tavakasutajatele või muude isikutele, kui see on asjakohane. Selline teave võib olla seadmel, pakendil või kasutusjuhendis
  ja
  arvesse
  tuleb võtta
  järgmist: | Iga seadme juurde peab olema lisatud teave seadme ja selle tootja kindlaksmääramiseks ning teave seadme töö ja ohutuse kohta seadme kutselistele kasutajatele või tavakasutajatele või muude isikutele, kui see on asjakohane. Selline teave võib olla seadmel, pakendil või kasutusjuhendis
  ning see tuleb teha kättesaadavaks tootja veebilehel, võttes
  arvesse järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Iga seadme juurde peab olema lisatud teave seadme ja selle tootja kindlaksmääramiseks ning teave seadme töö ja ohutuse kohta seadme kutselistele kasutajatele või tavakasutajatele või muude isikutele, kui see on asjakohane. Selline teave võib olla seadmel, pakendil või kasutusjuhendis
  ja
  arvesse
  tuleb võtta
  järgmist:

Iga seadme juurde peab olema lisatud teave seadme ja selle tootja kindlaksmääramiseks ning teave seadme töö ja ohutuse kohta seadme kutselistele kasutajatele või tavakasutajatele või muude isikutele, kui see on asjakohane. Selline teave võib olla seadmel, pakendil või kasutusjuhendis
  ning see tuleb teha kättesaadavaks tootja veebilehel, võttes
  arvesse järgmist:

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 17.1 – alapunkt vi

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (vi) | Jääkriskide kohta, millest tuleb teatada kasutajale ja/või muule isikule, lisatakse teave piirangute,
  vastunäidustuste,
  ettevaatusabinõude või hoiatuste kujul tootja esitatud teabes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(vi)

Jääkriskide kohta, millest tuleb teatada kasutajale ja/või muule isikule, lisatakse teave piirangute,
  vastunäidustuste,
  ettevaatusabinõude või hoiatuste kujul tootja esitatud teabes.

| (vi) | Jääkriskide kohta, millest tuleb teatada kasutajale ja/või muule isikule, lisatakse teave piirangute, ettevaatusabinõude või hoiatuste kujul tootja esitatud teabes. |
| --- | --- |

(vi)

Jääkriskide kohta, millest tuleb teatada kasutajale ja/või muule isikule, lisatakse teave piirangute, ettevaatusabinõude või hoiatuste kujul tootja esitatud teabes.

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – III osa – punkt 17.2 – alapunkt xv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (xv) | kui seade on mõeldud ühekordseks kasutamiseks, märge selle kohta. Tootja märge ühekordse kasutamise kohta peab olema ühtne kogu Euroopa Liidu jaoks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(xv)

kui seade on mõeldud ühekordseks kasutamiseks, märge selle kohta. Tootja märge ühekordse kasutamise kohta peab olema ühtne kogu Euroopa Liidu jaoks;

välja jäetud

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – III osa – punkt 17.3.1 – alapunkt ii – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (ii) | seadme sihtotstarve: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ii)

seadme sihtotstarve:

| (ii) | seadme sihtotstarve
  , muu hulgas potentsiaalselt ka teave järgmise kohta
  : |
| --- | --- |

(ii)

seadme sihtotstarve
  , muu hulgas potentsiaalselt ka teave järgmise kohta
  :

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – III osa – punkt 17.3.1 – alapunkt ii – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | selle funktsioon (nt sõeluuringud, seire, diagnoosimine või abivahendina kasutamine diagnoosimisel); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

selle funktsioon (nt sõeluuringud, seire, diagnoosimine või abivahendina kasutamine diagnoosimisel);

| — | selle funktsioon (nt sõeluuringud, seire, diagnoosimine või abivahendina kasutamine diagnoosimisel
  , prognoosimisel, personaliseeritud ravimispetsiifilises diagnostilises kompleksis
  ); |
| --- | --- |

—

selle funktsioon (nt sõeluuringud, seire, diagnoosimine või abivahendina kasutamine diagnoosimisel
  , prognoosimisel, personaliseeritud ravimispetsiifilises diagnostilises kompleksis
  );

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – III osa – punkt 17.3.1 – alapunkt ii – taane 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | personaliseeritud ravimispetsiifilise diagnostilise kompleksi puhul asjakohane sihtrühm ning kasutusjuhised koos seonduva raviga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

personaliseeritud ravimispetsiifilise diagnostilise kompleksi puhul asjakohane sihtrühm ning kasutusjuhised koos seonduva raviga.

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – III osa – punkt 17.3.2 – alapunkt i a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (i a) | kasutusjuhend on tavakasutajale arusaadav ja selle vaatavad eelnevalt läbi esindajad asjaomastest sidusrühmadest (sh patsientide ja tervishoiutöötajate organisatsioonid ning tootjate ühendused). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(i a)

kasutusjuhend on tavakasutajale arusaadav ja selle vaatavad eelnevalt läbi esindajad asjaomastest sidusrühmadest (sh patsientide ja tervishoiutöötajate organisatsioonid ning tootjate ühendused).

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 1.1 – alapunkt c – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (ii) | selle funktsiooni (nt sõeluuringud, seire, diagnoosimine või abivahendina kasutamine diagnoosimisel); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ii)

selle funktsiooni (nt sõeluuringud, seire, diagnoosimine või abivahendina kasutamine diagnoosimisel);

| (ii) | selle funktsiooni (nt sõeluuringud, seire, diagnoosimine või abivahendina kasutamine diagnoosimisel
  , prognoosimisel, personaliseeritud ravimispetsiifilises diagnostilises kompleksis
  ); |
| --- | --- |

(ii)

selle funktsiooni (nt sõeluuringud, seire, diagnoosimine või abivahendina kasutamine diagnoosimisel
  , prognoosimisel, personaliseeritud ravimispetsiifilises diagnostilises kompleksis
  );

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 1.1 – alapunkt c – alapunkt viii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (viii a) | personaliseeritud ravimispetsiifilise diagnostilise kompleksi puhul asjakohane sihtrühm ning kasutusjuhised koos seonduva raviga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(viii a)

personaliseeritud ravimispetsiifilise diagnostilise kompleksi puhul asjakohane sihtrühm ning kasutusjuhised koos seonduva raviga.

Muudatusettepanek 265

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 3.2. – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kõikide tootmistegevuse asukohtade tunnusandmed, sealhulgas tarnijate ja alltöövõtjate kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kõikide tootmistegevuse asukohtade tunnusandmed, sealhulgas tarnijate ja alltöövõtjate kohta.

| (b) | kõikide
  olulise
  tootmistegevuse asukohtade tunnusandmed, sealhulgas tarnijate ja alltöövõtjate kohta. |
| --- | --- |

(b)

kõikide
  olulise
  tootmistegevuse asukohtade tunnusandmed, sealhulgas tarnijate ja alltöövõtjate kohta.

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 6.2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| XII lisa 3. punktis nimetatud kliiniliste tõendite aruanne kuulub seadme tehnilise dokumentatsiooni juurde ja
  /või
  on seal täielikult viidatud. | XII lisa 3. punktis nimetatud kliiniliste tõendite aruanne kuulub seadme tehnilise dokumentatsiooni juurde ja
  sellele
  on seal täielikult viidatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

XII lisa 3. punktis nimetatud kliiniliste tõendite aruanne kuulub seadme tehnilise dokumentatsiooni juurde ja
  /või
  on seal täielikult viidatud.

XII lisa 3. punktis nimetatud kliiniliste tõendite aruanne kuulub seadme tehnilise dokumentatsiooni juurde ja
  sellele
  on seal täielikult viidatud.

Muudatusettepanek 266

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7. | viited asjakohastele ühtlustatud standarditele või ühtsele tehnilisele kirjeldusele, mille alusel vastavust deklareeritakse; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.

välja jäetud

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – A osa – punkt 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 15. | seadmete puhul, mis on liigitatud C või D klassi, ohutuse ja toimivuse kokkuvõte, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

15.

seadmete puhul, mis on liigitatud C või D klassi, ohutuse ja toimivuse kokkuvõte,

| 15. | seadmete puhul, mis on liigitatud C või D klassi, ohutuse ja toimivuse kokkuvõte
  ning kõik andmed
  ,
  mis on kogutud kliiniliste uuringute ja turustamisjärgse jälgimise käigus, |
| --- | --- |

15.

seadmete puhul, mis on liigitatud C või D klassi, ohutuse ja toimivuse kokkuvõte
  ning kõik andmed
  ,
  mis on kogutud kliiniliste uuringute ja turustamisjärgse jälgimise käigus,

Muudatusettepanek 217

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – A osa – punkt 18 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 18 a. | täielik tehniline dokumentatsioon ja kliinilise toimivuse aruanne. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

18 a.

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punktid 1.1.4 ja 1.2–1.6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.1. | Õiguslik seisund ja organisatsiooniline struktuur |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.1.

Õiguslik seisund ja organisatsiooniline struktuur

| 1.1. | Õiguslik seisund ja organisatsiooniline struktuur |
| --- | --- |

1.1.

Õiguslik seisund ja organisatsiooniline struktuur

| 1.1.4. | Organisatsiooniline struktuur, vastutusalade jaotus ja teavitatud asutuse tegevus peavad olema sellised, et see tagaks usalduse teostatud vastavushindamistoimingute ja nende tulemuste
  suhtes
  . |
| --- | --- |

1.1.4.

Organisatsiooniline struktuur, vastutusalade jaotus ja teavitatud asutuse tegevus peavad olema sellised, et see tagaks usalduse teostatud vastavushindamistoimingute ja nende tulemuste
  suhtes
  .

| 1.1.4. | Organisatsiooniline struktuur, vastutusalade jaotus ja teavitatud asutuse tegevus peavad olema sellised, et see tagaks usalduse teostatud vastavushindamistoimingute ja nende tulemuste
  vastu
  . |
| --- | --- |

1.1.4.

Organisatsiooniline struktuur, vastutusalade jaotus ja teavitatud asutuse tegevus peavad olema sellised, et see tagaks usalduse teostatud vastavushindamistoimingute ja nende tulemuste
  vastu
  .

Organisatsiooniline struktuur ning selle juhtkonna ja muu personali (kes mõjutavad vastavushindamistoiminguid ja nende tulemusi) ülesanded, vastutusalad ja volitused tuleb selgelt dokumenteerida.

Organisatsiooniline struktuur ning selle juhtkonna ja muu personali (kes mõjutavad vastavushindamistoiminguid ja nende tulemusi) ülesanded, vastutusalad ja volitused tuleb selgelt dokumenteerida.
  See teave tehakse üldsusele kättesaadavaks.

| 1.2. | Sõltumatus ja erapooletus |
| --- | --- |

1.2.

Sõltumatus ja erapooletus

| 1.2. | Sõltumatus ja erapooletus |
| --- | --- |

1.2.

Sõltumatus ja erapooletus

| 1.2.1. | Teavitatud asutus on kolmandast isikust asutus, mis ei sõltu tootjast, kes toodab vastavushindamisele kuuluvat toodet. Teavitatud asutus peab samuti olema sõltumatu teistest ettevõtjatest, kellel on toote vastu huvi, ning tootja konkurentidest. |
| --- | --- |

1.2.1.

Teavitatud asutus on kolmandast isikust asutus, mis ei sõltu tootjast, kes toodab vastavushindamisele kuuluvat toodet. Teavitatud asutus peab samuti olema sõltumatu teistest ettevõtjatest, kellel on toote vastu huvi, ning tootja konkurentidest.

| 1.2.1. | Teavitatud asutus on kolmandast isikust asutus, mis ei sõltu tootjast, kes toodab vastavushindamisele kuuluvat toodet. Teavitatud asutus peab samuti olema sõltumatu teistest ettevõtjatest, kellel on toote vastu huvi, ning tootja konkurentidest.
  See ei takista teavitatud asutust teostamast vastavushindamistoiminguid eri ettevõtjatele, kes toodavad erinevaid või sarnaseid tooteid. |
| --- | --- |

1.2.1.

Teavitatud asutus on kolmandast isikust asutus, mis ei sõltu tootjast, kes toodab vastavushindamisele kuuluvat toodet. Teavitatud asutus peab samuti olema sõltumatu teistest ettevõtjatest, kellel on toote vastu huvi, ning tootja konkurentidest.
  See ei takista teavitatud asutust teostamast vastavushindamistoiminguid eri ettevõtjatele, kes toodavad erinevaid või sarnaseid tooteid.

| 1.2.2. | Teavitatud ametiasutust korraldatakse ja juhitakse nii, et tagatakse tema tegevuse sõltumatus, objektiivsus ja erapooletus. Teavitatud asutus peab kehtestama menetlused, mille abil tagatakse tõhusalt sellise juhtumi identifitseerimine, uurimine ja lahendamine, kus võib tekkida huvide konflikt, sealhulgas nõustamisteenused in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas enne teavitatud asutuse heaks tööle asumist. |
| --- | --- |

1.2.2.

Teavitatud ametiasutust korraldatakse ja juhitakse nii, et tagatakse tema tegevuse sõltumatus, objektiivsus ja erapooletus. Teavitatud asutus peab kehtestama menetlused, mille abil tagatakse tõhusalt sellise juhtumi identifitseerimine, uurimine ja lahendamine, kus võib tekkida huvide konflikt, sealhulgas nõustamisteenused in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas enne teavitatud asutuse heaks tööle asumist.

| 1.2.2. | Teavitatud ametiasutust korraldatakse ja juhitakse nii, et tagatakse tema tegevuse sõltumatus, objektiivsus ja erapooletus. Teavitatud asutus peab kehtestama menetlused, mille abil tagatakse tõhusalt sellise juhtumi identifitseerimine, uurimine ja lahendamine, kus võib tekkida huvide konflikt, sealhulgas nõustamisteenused in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas enne teavitatud asutuse heaks tööle asumist. |
| --- | --- |

1.2.2.

Teavitatud ametiasutust korraldatakse ja juhitakse nii, et tagatakse tema tegevuse sõltumatus, objektiivsus ja erapooletus. Teavitatud asutus peab kehtestama menetlused, mille abil tagatakse tõhusalt sellise juhtumi identifitseerimine, uurimine ja lahendamine, kus võib tekkida huvide konflikt, sealhulgas nõustamisteenused in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas enne teavitatud asutuse heaks tööle asumist.

| 1.2.3. | Teavitatud asutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi |
| --- | --- |

1.2.3.

Teavitatud asutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi

| 1.2.3. | Teavitatud asutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi |
| --- | --- |

1.2.3.

Teavitatud asutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi

| — | olla kõnealuste toodete kavandajad, tootjad, tarnijad, paigaldajad, ostjad, omanikud, kasutajad ega hooldajad ega ühegi nimetatud osapoole volitatud esindajad. See ei välista seda, et ostetakse ja kasutatakse hinnatud tooteid, mida on vaja teavitatud asutuse (nt mõõteseadmed) tööks, vastavushindamiseks või nende toodete kasutamist isiklikuks otstarbeks. |
| --- | --- |

—

olla kõnealuste toodete kavandajad, tootjad, tarnijad, paigaldajad, ostjad, omanikud, kasutajad ega hooldajad ega ühegi nimetatud osapoole volitatud esindajad. See ei välista seda, et ostetakse ja kasutatakse hinnatud tooteid, mida on vaja teavitatud asutuse (nt mõõteseadmed) tööks, vastavushindamiseks või nende toodete kasutamist isiklikuks otstarbeks.

| — | olla kõnealuste toodete kavandajad, tootjad, tarnijad, paigaldajad, ostjad, omanikud, kasutajad ega hooldajad ega ühegi nimetatud osapoole volitatud esindajad. See ei välista seda, et ostetakse ja kasutatakse hinnatud tooteid, mida on vaja teavitatud asutuse (nt mõõteseadmed) tööks, vastavushindamiseks või nende toodete kasutamist isiklikuks otstarbeks. |
| --- | --- |

—

olla kõnealuste toodete kavandajad, tootjad, tarnijad, paigaldajad, ostjad, omanikud, kasutajad ega hooldajad ega ühegi nimetatud osapoole volitatud esindajad. See ei välista seda, et ostetakse ja kasutatakse hinnatud tooteid, mida on vaja teavitatud asutuse (nt mõõteseadmed) tööks, vastavushindamiseks või nende toodete kasutamist isiklikuks otstarbeks.

| — | olla otseselt kaasatud nende poolt hinnatavate toodete kavandamisse, valmistamisse või ehitamisse, turustamisse, paigaldamisse, kasutamisse või hooldamisse, ega esindada nende toimingutega tegelevaid osapooli. Nad ei tohi osaleda üheski tegevuses, mis võib olla vastuolus nende otsuste sõltumatuse ja aususega vastavushindamistoimingutes, mille teostamiseks neist on teatatud; |
| --- | --- |

—

olla otseselt kaasatud nende poolt hinnatavate toodete kavandamisse, valmistamisse või ehitamisse, turustamisse, paigaldamisse, kasutamisse või hooldamisse, ega esindada nende toimingutega tegelevaid osapooli. Nad ei tohi osaleda üheski tegevuses, mis võib olla vastuolus nende otsuste sõltumatuse ja aususega vastavushindamistoimingutes, mille teostamiseks neist on teatatud;

| — | olla otseselt kaasatud nende poolt hinnatavate toodete kavandamisse, valmistamisse või ehitamisse, turustamisse, paigaldamisse, kasutamisse või hooldamisse, ega esindada nende toimingutega tegelevaid osapooli. Nad ei tohi osaleda üheski tegevuses, mis võib olla vastuolus nende otsuste sõltumatuse ja aususega vastavushindamistoimingutes, mille teostamiseks neist on teatatud; |
| --- | --- |

—

olla otseselt kaasatud nende poolt hinnatavate toodete kavandamisse, valmistamisse või ehitamisse, turustamisse, paigaldamisse, kasutamisse või hooldamisse, ega esindada nende toimingutega tegelevaid osapooli. Nad ei tohi osaleda üheski tegevuses, mis võib olla vastuolus nende otsuste sõltumatuse ja aususega vastavushindamistoimingutes, mille teostamiseks neist on teatatud;

| — | pakkuda ega osutada teenust, mis võib ohustada usku nende sõltumatusse, erapooletusse või objektiivsusesse. Eelkõige ei tohi nad tootjale, tema volitatud esindajale, tarnijale ega konkurendile pakkuda ega osutada nõustamisteenuseid hindamisele kuuluvate toodete või protsesside kavandamise, valmistamise, turustamise ja hooldamise osas. See ei välista üldise väljaõppega seotud tegevusi, mis on seotud meditsiiniseadmete määrustega või nendega seotud standardeid, mis ei ole kliendikohased. |
| --- | --- |

—

pakkuda ega osutada teenust, mis võib ohustada usku nende sõltumatusse, erapooletusse või objektiivsusesse. Eelkõige ei tohi nad tootjale, tema volitatud esindajale, tarnijale ega konkurendile pakkuda ega osutada nõustamisteenuseid hindamisele kuuluvate toodete või protsesside kavandamise, valmistamise, turustamise ja hooldamise osas. See ei välista üldise väljaõppega seotud tegevusi, mis on seotud meditsiiniseadmete määrustega või nendega seotud standardeid, mis ei ole kliendikohased.

| — | pakkuda ega osutada teenust, mis võib ohustada usku nende sõltumatusse, erapooletusse või objektiivsusesse. Eelkõige ei tohi nad tootjale, tema volitatud esindajale, tarnijale ega konkurendile pakkuda ega osutada nõustamisteenuseid hindamisele kuuluvate toodete või protsesside kavandamise, valmistamise, turustamise ja hooldamise osas. See ei välista üldise väljaõppega seotud tegevusi, mis on seotud meditsiiniseadmete määrustega või nendega seotud standardeid, mis ei ole kliendikohased. |
| --- | --- |

—

pakkuda ega osutada teenust, mis võib ohustada usku nende sõltumatusse, erapooletusse või objektiivsusesse. Eelkõige ei tohi nad tootjale, tema volitatud esindajale, tarnijale ega konkurendile pakkuda ega osutada nõustamisteenuseid hindamisele kuuluvate toodete või protsesside kavandamise, valmistamise, turustamise ja hooldamise osas. See ei välista üldise väljaõppega seotud tegevusi, mis on seotud meditsiiniseadmete määrustega või nendega seotud standardeid, mis ei ole kliendikohased.

Teavitatud asutus teeb üldsusele kättesaadavaks oma juhtkonna liikmete ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavate töötajate huvide deklaratsioonid. Riiklik asutus kontrollib teavitatud asutuse vastavust käesoleva punkti sätetele ning annab komisjonile kaks korda aastas täielikult läbipaistval viisil aru.

| 1.2.4. | Tagatakse teavitatud asutuste, nende juhtkonna
  ja
  hindamise eest vastutavate töötajate erapooletus.
  Juhtkonna ja
  teavitatud asutuse hindamise eest vastutavate töötajate tasustamine ei tohi sõltuda hindamistulemustest. |
| --- | --- |

1.2.4.

Tagatakse teavitatud asutuste, nende juhtkonna
  ja
  hindamise eest vastutavate töötajate erapooletus.
  Juhtkonna ja
  teavitatud asutuse hindamise eest vastutavate töötajate tasustamine ei tohi sõltuda hindamistulemustest.

| 1.2.4. | Tagatakse teavitatud asutuste, nende juhtkonna, hindamise eest vastutavate töötajate
  ja alltöövõtjate
  erapooletus. Teavitatud asutuse
  juhtkonna,
  hindamise eest vastutavate töötajate
  ja alltöövõtjate
  tasustamine ei tohi sõltuda hindamistulemustest. |
| --- | --- |

1.2.4.

Tagatakse teavitatud asutuste, nende juhtkonna, hindamise eest vastutavate töötajate
  ja alltöövõtjate
  erapooletus. Teavitatud asutuse
  juhtkonna,
  hindamise eest vastutavate töötajate
  ja alltöövõtjate
  tasustamine ei tohi sõltuda hindamistulemustest.

| 1.2.5. | Kui teavitatud asutus on avalik-õigusliku üksuse või asutuse omanduses, peavad olema tagatud ja dokumenteeritud sõltumatus ning mis tahes huvide konflikti puudumine ühelt poolt siseriikliku asutuse, kes vastutab teavitatud asutuste ja/või pädeva asutuse eest, ja teiselt poolt teavitatud asutuse vahel. |
| --- | --- |

1.2.5.

Kui teavitatud asutus on avalik-õigusliku üksuse või asutuse omanduses, peavad olema tagatud ja dokumenteeritud sõltumatus ning mis tahes huvide konflikti puudumine ühelt poolt siseriikliku asutuse, kes vastutab teavitatud asutuste ja/või pädeva asutuse eest, ja teiselt poolt teavitatud asutuse vahel.

| 1.2.5. | Kui teavitatud asutus on avalik-õigusliku üksuse või asutuse omanduses, peavad olema tagatud ja dokumenteeritud sõltumatus ning mis tahes huvide konflikti puudumine ühelt poolt siseriikliku asutuse, kes vastutab teavitatud asutuste ja/või pädeva asutuse eest, ja teiselt poolt teavitatud asutuse vahel. |
| --- | --- |

1.2.5.

Kui teavitatud asutus on avalik-õigusliku üksuse või asutuse omanduses, peavad olema tagatud ja dokumenteeritud sõltumatus ning mis tahes huvide konflikti puudumine ühelt poolt siseriikliku asutuse, kes vastutab teavitatud asutuste ja/või pädeva asutuse eest, ja teiselt poolt teavitatud asutuse vahel.

| 1.2.6. | Teavitatud asutus tagab ja dokumenteerib, et tema filiaalide või allhankijate tegevus või nendega seotud mis tahes asutus ei mõjuta tema vastavushindamistoimingute sõltumatust, erapooletust või objektiivsust. |
| --- | --- |

1.2.6.

Teavitatud asutus tagab ja dokumenteerib, et tema filiaalide või allhankijate tegevus või nendega seotud mis tahes asutus ei mõjuta tema vastavushindamistoimingute sõltumatust, erapooletust või objektiivsust.

| 1.2.6. | Teavitatud asutus tagab ja dokumenteerib, et tema filiaalide või allhankijate tegevus või nendega seotud mis tahes asutus ei mõjuta tema vastavushindamistoimingute sõltumatust, erapooletust või objektiivsust.
  Teavitatud asutus esitab riiklikule asutusele tõendid käesoleva punkti täitmise kohta. |
| --- | --- |

1.2.6.

Teavitatud asutus tagab ja dokumenteerib, et tema filiaalide või allhankijate tegevus või nendega seotud mis tahes asutus ei mõjuta tema vastavushindamistoimingute sõltumatust, erapooletust või objektiivsust.
  Teavitatud asutus esitab riiklikule asutusele tõendid käesoleva punkti täitmise kohta.

| 1.2.7. | Teavitatud asutus tegutseb vastavalt sidusatele, õiglastele ja mõistlikele tingimustele, võttes arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete huve, nagu määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ. |
| --- | --- |

1.2.7.

Teavitatud asutus tegutseb vastavalt sidusatele, õiglastele ja mõistlikele tingimustele, võttes arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete huve, nagu määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ.

| 1.2.7. | Teavitatud asutus tegutseb vastavalt sidusatele, õiglastele ja mõistlikele tingimustele, võttes arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete huve, nagu määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ. |
| --- | --- |

1.2.7.

Teavitatud asutus tegutseb vastavalt sidusatele, õiglastele ja mõistlikele tingimustele, võttes arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete huve, nagu määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ.

| 1.2.8. | Käesoleva jao nõuded ei välista tehnilise teabe ja regulatiivsete juhiste vahetamist teavitatud asutuse ja nendelt vastavushindamist taotleva tootja vahel. |
| --- | --- |

1.2.8.

Käesoleva jao nõuded ei välista tehnilise teabe ja regulatiivsete juhiste vahetamist teavitatud asutuse ja nendelt vastavushindamist taotleva tootja vahel.

| 1.2.8. | Käesoleva jao nõuded ei välista tehnilise teabe ja regulatiivsete juhiste vahetamist teavitatud asutuse ja nendelt vastavushindamist taotleva tootja vahel. |
| --- | --- |

1.2.8.

Käesoleva jao nõuded ei välista tehnilise teabe ja regulatiivsete juhiste vahetamist teavitatud asutuse ja nendelt vastavushindamist taotleva tootja vahel.

| 1.3. | Konfidentsiaalsus |
| --- | --- |

1.3.

Konfidentsiaalsus

| 1.3. | Konfidentsiaalsus |
| --- | --- |

1.3.

Konfidentsiaalsus

Teavitatud asutuse töötajad peavad hoidma ametisaladust käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel saadud kogu teabe osas, välja arvatud
  teabevahetus
  teavitatud asutuste eest vastutavate riiklike ametiasutuste, pädevate asutuste või komisjoniga. Tuleb kaitsta omandiõigust. Sel eesmärgil peavad teavitatud asutuses kasutusel olema dokumenteeritud menetlused.

Teavitatud asutuse töötajad peavad hoidma ametisaladust käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel saadud kogu teabe osas,
  kuid üksnes põhjendatud juhtudel ning
  välja arvatud
  suhetes
  teavitatud asutuste eest vastutavate riiklike ametiasutuste, pädevate asutuste või komisjoniga. Tuleb kaitsta omandiõigust. Sel eesmärgil peavad teavitatud asutuses kasutusel olema dokumenteeritud menetlused.

Kui üldsus või tervishoiutöötajad taotlevad teavitatud asutuselt teavet ja andmeid ning kui niisugune taotlus lükatakse tagasi, põhjendab teavitatud asutus mitteavaldamise aluseid ja teeb oma põhjenduse üldsusele kättesaadavaks.

| 1.4. | Õigusvastutus |
| --- | --- |

1.4.

Õigusvastutus

| 1.4. | Õigusvastutus |
| --- | --- |

1.4.

Õigusvastutus

Teavitatud asutus peab võtma endale asjakohase vastutuskindlustuse, mis vastab teavitatud vastavushindamistoimingutele, sealhulgas sertifikaatide võimalik peatamine, piiramine või tühistamine, ning oma tegevuse geograafilisele ulatusele, välja arvatud juhul, kui vastutust kannab riik vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või kui liikmesriik ise on vastavushindamise eest otseselt vastutav.

Teavitatud asutus peab võtma endale asjakohase vastutuskindlustuse, mis vastab teavitatud vastavushindamistoimingutele, sealhulgas sertifikaatide võimalik peatamine, piiramine või tühistamine, ning oma tegevuse geograafilisele ulatusele, välja arvatud juhul, kui vastutust kannab riik vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või kui liikmesriik ise on vastavushindamise eest otseselt vastutav.

| 1.5. | Finantsnõuded |
| --- | --- |

1.5.

Finantsnõuded

| 1.5. | Finantsnõuded |
| --- | --- |

1.5.

Finantsnõuded

Teavitatud asutuse käsutuses on rahalised vahendid, mis on vajalikud vastavushindamistoimingute ja nendega seotud äritehingute läbiviimiseks. Ta peab dokumenteerima ja tõendama oma finantssuutlikkust ja jätkusuutlikku majanduslikku elujõulisust, võttes arvesse konkreetseid asjaolusid esialgses käivitamisetapis.

Teavitatud asutuse
  , sealhulgas tema tütarettevõtjate
  käsutuses on rahalised vahendid, mis on vajalikud vastavushindamistoimingute ja nendega seotud äritehingute läbiviimiseks. Ta peab dokumenteerima ja tõendama oma finantssuutlikkust ja jätkusuutlikku majanduslikku elujõulisust, võttes arvesse konkreetseid asjaolusid esialgses käivitamisetapis.

| 1.6. | Osalemine kooskõlastustegevuses |
| --- | --- |

1.6.

Osalemine kooskõlastustegevuses

| 1.6. | Osalemine kooskõlastustegevuses |
| --- | --- |

1.6.

Osalemine kooskõlastustegevuses

| 1.6.1. | Teavitatud asutus osaleb standardimises või tagab, et tema hindamise eest vastutavad töötajad on teavitatud asjakohastest standardimistegevustest ja teavitatud asutuse koordineerimisgrupi tegevustest ning et
  selle
  hindamise ja otsuste vastuvõtmise eest vastutavad töötajad on kursis kõigi asjakohaste õigusaktide, suuniste ja heade tavade dokumentidega, mis on vastu võetud käesoleva määruse raames. |
| --- | --- |

1.6.1.

Teavitatud asutus osaleb standardimises või tagab, et tema hindamise eest vastutavad töötajad on teavitatud asjakohastest standardimistegevustest ja teavitatud asutuse koordineerimisgrupi tegevustest ning et
  selle
  hindamise ja otsuste vastuvõtmise eest vastutavad töötajad on kursis kõigi asjakohaste õigusaktide, suuniste ja heade tavade dokumentidega, mis on vastu võetud käesoleva määruse raames.

| 1.6.1. | Teavitatud asutus osaleb standardimises või tagab, et tema hindamise eest vastutavad töötajad
  , sh alltöövõtjad,
  on teavitatud asjakohastest standardimistegevustest ja teavitatud asutuse koordineerimisgrupi tegevustest
  , et nad on saanud vastava koolituse
  ning et
  teavitatud asutuse
  hindamise ja otsuste vastuvõtmise eest vastutavad töötajad on kursis kõigi asjakohaste õigusaktide,
  standardite,
  suuniste ja heade tavade dokumentidega, mis on vastu võetud käesoleva määruse raames.
  Teavitatud asutus säilitab andmeid oma töötajate teavitamiseks võetavate meetme kohta. |
| --- | --- |

1.6.1.

Teavitatud asutus osaleb standardimises või tagab, et tema hindamise eest vastutavad töötajad
  , sh alltöövõtjad,
  on teavitatud asjakohastest standardimistegevustest ja teavitatud asutuse koordineerimisgrupi tegevustest
  , et nad on saanud vastava koolituse
  ning et
  teavitatud asutuse
  hindamise ja otsuste vastuvõtmise eest vastutavad töötajad on kursis kõigi asjakohaste õigusaktide,
  standardite,
  suuniste ja heade tavade dokumentidega, mis on vastu võetud käesoleva määruse raames.
  Teavitatud asutus säilitab andmeid oma töötajate teavitamiseks võetavate meetme kohta.

| 1.6.2. | Teavitatud asutus peab järgima teavitatud asutuste eest vastutavates riiklikes asutustes heaks kiidetud tegevusjuhendit, milles käsitletakse muu hulgas teavitatud asutuste kõlbelisi äritavasid in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas. Tegevusjuhendis nähakse ette mehhanism sellekohase seire ja kontrolli rakendamiseks teavitatud asutuste poolt. |
| --- | --- |

1.6.2.

Teavitatud asutus peab järgima teavitatud asutuste eest vastutavates riiklikes asutustes heaks kiidetud tegevusjuhendit, milles käsitletakse muu hulgas teavitatud asutuste kõlbelisi äritavasid in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas. Tegevusjuhendis nähakse ette mehhanism sellekohase seire ja kontrolli rakendamiseks teavitatud asutuste poolt.

| 1.6.2. | Teavitatud asutus peab järgima teavitatud asutuste eest vastutavates riiklikes asutustes heaks kiidetud tegevusjuhendit, milles käsitletakse muu hulgas teavitatud asutuste kõlbelisi äritavasid in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas. Tegevusjuhendis nähakse ette mehhanism sellekohase seire ja kontrolli rakendamiseks teavitatud asutuste poolt. |
| --- | --- |

1.6.2.

Teavitatud asutus peab järgima teavitatud asutuste eest vastutavates riiklikes asutustes heaks kiidetud tegevusjuhendit, milles käsitletakse muu hulgas teavitatud asutuste kõlbelisi äritavasid in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas. Tegevusjuhendis nähakse ette mehhanism sellekohase seire ja kontrolli rakendamiseks teavitatud asutuste poolt.

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | KVALITEEDIJUHTIMISNÕUDED |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.

KVALITEEDIJUHTIMISNÕUDED

| 2. | KVALITEEDIJUHTIMISNÕUDED |
| --- | --- |

2.

KVALITEEDIJUHTIMISNÕUDED

| 2.1. | Teavitatud asutus peab looma, dokumenteerima, ellu viima, toimivana hoidma ja juhtima kvaliteedijuhtimissüsteemi, mis vastab vastavushindamistoimingute laadile, alale ja ulatusele ning suudab toetada ja näidata käesoleva määruse nõuete pidevat täitmist. |
| --- | --- |

2.1.

Teavitatud asutus peab looma, dokumenteerima, ellu viima, toimivana hoidma ja juhtima kvaliteedijuhtimissüsteemi, mis vastab vastavushindamistoimingute laadile, alale ja ulatusele ning suudab toetada ja näidata käesoleva määruse nõuete pidevat täitmist.

| 2.1. | Teavitatud asutus peab looma, dokumenteerima, ellu viima, toimivana hoidma ja juhtima kvaliteedijuhtimissüsteemi, mis vastab vastavushindamistoimingute laadile, alale ja ulatusele ning suudab toetada ja näidata käesoleva määruse nõuete pidevat täitmist. |
| --- | --- |

2.1.

Teavitatud asutus peab looma, dokumenteerima, ellu viima, toimivana hoidma ja juhtima kvaliteedijuhtimissüsteemi, mis vastab vastavushindamistoimingute laadile, alale ja ulatusele ning suudab toetada ja näidata käesoleva määruse nõuete pidevat täitmist.

| 2.2. | Teavitatud asutuse kvaliteedijuhtimissüsteem peab käsitlema vähemalt järgmist: |
| --- | --- |

2.2.

Teavitatud asutuse kvaliteedijuhtimissüsteem peab käsitlema vähemalt järgmist:

| 2.2. | Teavitatud asutuse
  ja tema alltöövõtjate
  kvaliteedijuhtimissüsteem peab käsitlema vähemalt järgmist: |
| --- | --- |

2.2.

Teavitatud asutuse
  ja tema alltöövõtjate
  kvaliteedijuhtimissüsteem peab käsitlema vähemalt järgmist:

| — | töötajatele ülesannete ja vastutusalade määramise tegevuskava; |
| --- | --- |

—

töötajatele ülesannete ja vastutusalade määramise tegevuskava;

| — | töötajatele ülesannete ja vastutusalade määramise tegevuskava; |
| --- | --- |

—

töötajatele ülesannete ja vastutusalade määramise tegevuskava;

| — | otsustusprotsess vastavalt juhtkonna ja teavitatud asutuse teiste töötajate ülesannetele, vastutusaladele ja rollile; |
| --- | --- |

—

otsustusprotsess vastavalt juhtkonna ja teavitatud asutuse teiste töötajate ülesannetele, vastutusaladele ja rollile;

| — | otsustusprotsess vastavalt juhtkonna ja teavitatud asutuse teiste töötajate ülesannetele, vastutusaladele ja rollile; |
| --- | --- |

—

otsustusprotsess vastavalt juhtkonna ja teavitatud asutuse teiste töötajate ülesannetele, vastutusaladele ja rollile;

| — | dokumendihaldus; |
| --- | --- |

—

dokumendihaldus;

| — | dokumendihaldus; |
| --- | --- |

—

dokumendihaldus;

| — | andmehaldus; |
| --- | --- |

—

andmehaldus;

| — | andmehaldus; |
| --- | --- |

—

andmehaldus;

| — | juhtkonnapoolne ülevaatus; |
| --- | --- |

—

juhtkonnapoolne ülevaatus;

| — | juhtkonnapoolne ülevaatus; |
| --- | --- |

—

juhtkonnapoolne ülevaatus;

| — | siseauditid; |
| --- | --- |

—

siseauditid;

| — | siseauditid; |
| --- | --- |

—

siseauditid;

| — | parandus- ja ennetusmeetmed; |
| --- | --- |

—

parandus- ja ennetusmeetmed;

| — | parandus- ja ennetusmeetmed; |
| --- | --- |

—

parandus- ja ennetusmeetmed;

| — | kaebused ja hagid. |
| --- | --- |

—

kaebused ja hagid.

| — | kaebused ja hagid; |
| --- | --- |

—

kaebused ja hagid;

| — | täiendkoolitus. |
| --- | --- |

—

täiendkoolitus.

Muudatusettepanek 220

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punkt 3.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.1.1. | Teavitatud asutus
  peab
  olema
  võimeline
  kõikide käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks suurima erialase usaldusväärsuse ja nõutava erialase tehnilise pädevusega nii siis, kui neid ülesandeid täidab teavitatud asutus ise
  või
  kui seda tehakse tema nimel ja tema vastutusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.1.1.

Teavitatud asutus
  peab
  olema
  võimeline
  kõikide käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks suurima erialase usaldusväärsuse ja nõutava erialase tehnilise pädevusega nii siis, kui neid ülesandeid täidab teavitatud asutus ise
  või
  kui seda tehakse tema nimel ja tema vastutusel.

| 3.1.1. | Teavitatud asutus
  ja tema alltöövõtjad peavad
  olema
  võimelised
  kõikide käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks suurima erialase usaldusväärsuse ja nõutava erialase tehnilise pädevusega nii siis, kui neid ülesandeid täidab teavitatud asutus ise, kui
  ka siis, kui
  seda tehakse tema nimel ja tema vastutusel.
  Kooskõlas artikliga 35 teostatakse kõnealuse nõude täitmise üle järelevalvet, et tagada nõuetekohane kvaliteet. |
| --- | --- |

3.1.1.

Teavitatud asutus
  ja tema alltöövõtjad peavad
  olema
  võimelised
  kõikide käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks suurima erialase usaldusväärsuse ja nõutava erialase tehnilise pädevusega nii siis, kui neid ülesandeid täidab teavitatud asutus ise, kui
  ka siis, kui
  seda tehakse tema nimel ja tema vastutusel.
  Kooskõlas artikliga 35 teostatakse kõnealuse nõude täitmise üle järelevalvet, et tagada nõuetekohane kvaliteet.

Eelkõige peab teavitatud asutusel olema vajalik personal või juurdepääs kõikidele seadmetele ja rajatistele, mida on vaja selleks, et täita nõuetekohaselt hindamise ja vastavustõendamisega seonduvaid tehnilisi ja haldusülesandeid, mis talle on määratud.

Eelkõige peab teavitatud asutusel olema vajalik personal või juurdepääs kõikidele seadmetele ja rajatistele, mida on vaja selleks, et täita nõuetekohaselt hindamise ja vastavustõendamisega seonduvaid tehnilisi
  , teaduslikke
  ja haldusülesandeid, mis talle on määratud.

See eeldab asutuse koosseisus piisava hulga selliste teadustöötajate olemasolu, kellel on vajalikud teadmised ja kogemused seadmete meditsiinilise funktsionaalsuse ja toimivuse hindamiseks, võttes arvesse käesolevas määruses ja eelkõige I lisas sätestatud nõudeid.

See eeldab asutuse koosseisus piisava hulga selliste teadustöötajate
  alalist
  olemasolu, kellel on vajalikud teadmised
  , akadeemiline kraad
  ja kogemused seadmete meditsiinilise funktsionaalsuse ja toimivuse hindamiseks, võttes arvesse käesolevas määruses ja eelkõige I lisas sätestatud nõudeid.

Kasutada tuleb asutusesiseseid alalisi töötajaid. Artikli 30 kohaselt võivad teavitatud asutused palgata väliseksperte ad hoc baasil ja ajutiselt, tingimusel et nad on võimelised tegema üldsusele kättesaadavaks kõnealuste asjatundjate loetelu, samuti nende huvide deklaratsioonid ja eriülesanded, mille eest nad vastutavad.

Teavitatud asutused teevad etteteatamata kontrollkäike vähemalt kord aastas kõikidesse oma vastutusalasse kuuluvate meditsiiniseadmete tootmisvaldustesse.

Hindamisülesannete täitmise eest vastutav teavitatud asutus teavitab muid liikmesriike teostatud iga-aastaste inspektsioonide järeldustest. Need järeldused esitatakse aruandena.

Ühtlasi edastab ta teostatud iga-aastaste inspektsioonide ülevaate asjaomasele vastutavale riiklikule asutusele.

| 3.1.2. | Alati ja kõikide vastavushindamismenetluste ja toodete iga tüübi või kategooria jaoks, millest teavitatud asutust on teavitatud, peavad tal olema asutuses vajalikud haldus-, tehnilised ja
  teaduslikud tehniliste teadmistega töötajad
  , kellel on
  piisav ja asjakohane kogemus
  , mis on seotud in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega ja vastavate tehnoloogiatega vastavushindamise
  ülesannete täitmiseks
  , sh kliiniliste andmete
  hindamiseks
  . |
| --- | --- |

3.1.2.

Alati ja kõikide vastavushindamismenetluste ja toodete iga tüübi või kategooria jaoks, millest teavitatud asutust on teavitatud, peavad tal olema asutuses vajalikud haldus-, tehnilised ja
  teaduslikud tehniliste teadmistega töötajad
  , kellel on
  piisav ja asjakohane kogemus
  , mis on seotud in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega ja vastavate tehnoloogiatega vastavushindamise
  ülesannete täitmiseks
  , sh kliiniliste andmete
  hindamiseks
  .

| 3.1.2. | Alati ja kõikide vastavushindamismenetluste ja toodete iga tüübi või kategooria jaoks, millest teavitatud asutust on teavitatud, peavad tal olema asutuses vajalikud haldus-, tehnilised ja
  teadustöötajad
  , kellel on
  vajalikud meditsiinilised
  ,
  tehnilised ja vajaduse korral farmakoloogilised teadmised ning piisavad ja asjakohased kogemused,
  mis on seotud in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega ja vastavate tehnoloogiatega
  , et täita
  vastavushindamise
  ülesandeid
  , sh kliiniliste andmete
  hindamine või alltöövõtja teostatud hindamisele hinnangu andmine
  . |
| --- | --- |

3.1.2.

Alati ja kõikide vastavushindamismenetluste ja toodete iga tüübi või kategooria jaoks, millest teavitatud asutust on teavitatud, peavad tal olema asutuses vajalikud haldus-, tehnilised ja
  teadustöötajad
  , kellel on
  vajalikud meditsiinilised
  ,
  tehnilised ja vajaduse korral farmakoloogilised teadmised ning piisavad ja asjakohased kogemused,
  mis on seotud in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega ja vastavate tehnoloogiatega
  , et täita
  vastavushindamise
  ülesandeid
  , sh kliiniliste andmete
  hindamine või alltöövõtja teostatud hindamisele hinnangu andmine
  .

| 3.1.3. | Teavitatud asutus
  peab
  selgelt
  dokumenteerima
  kohustuste, vastutuse ja volituste ulatuse ja
  määratlused
  seoses
  töötajatega, kes osalevad vastavushindamistes ja teavitama
  sellest asjaomast personali. |
| --- | --- |

3.1.3.

Teavitatud asutus
  peab
  selgelt
  dokumenteerima
  kohustuste, vastutuse ja volituste ulatuse ja
  määratlused
  seoses
  töötajatega, kes osalevad vastavushindamistes ja teavitama
  sellest asjaomast personali.

| 3.1.3. | Teavitatud asutus
  dokumenteerib
  selgelt kohustuste, vastutuse ja volituste ulatuse ja
  piirid
  seoses
  vastavushindamisega tegelevate töötajate, sh mis tahes alltöövõtjate, tütarettevõtjate ja välisekspertidega, ja teavitab
  sellest asjaomast personali. |
| --- | --- |

3.1.3.

Teavitatud asutus
  dokumenteerib
  selgelt kohustuste, vastutuse ja volituste ulatuse ja
  piirid
  seoses
  vastavushindamisega tegelevate töötajate, sh mis tahes alltöövõtjate, tütarettevõtjate ja välisekspertidega, ja teavitab
  sellest asjaomast personali.

| 3.1.3 | a. Teavitatud asutus teeb komisjonile ning taotluse korral muudele osapooltele kättesaadavaks oma vastavushindamisega tegelevate töötajate loetelu koos nende eriteadmistega. Seda loetelu ajakohastatakse pidevalt. |
| --- | --- |

3.1.3

Muudatusettepanek 221

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punkt 3.2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Teavitatud asutus
  koostab ja dokumenteerib kvalifikatsioonikriteeriumid vastavushindamistes osalevate isikute valiku ja volitamismenetluste jaoks (teadmised, kogemused ja muu vajalik pädevus) ja nõutava koolituse (esialgse väljaõppe ja täiendkoolituse) jaoks. Kvalifikatsioonikriteeriumides käsitletakse vastavushindamise protsessi eri funktsioone (nt auditeerimine, toodete hindamine/testimine, kavandi toimik/toimiku läbivaatamine, otsuste vastuvõtmine), samuti seadmeid, tehnoloogiat ja
  alasid
  , mida määramine hõlmab. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.2.1.

Teavitatud asutus
  koostab ja dokumenteerib kvalifikatsioonikriteeriumid vastavushindamistes osalevate isikute valiku ja volitamismenetluste jaoks (teadmised, kogemused ja muu vajalik pädevus) ja nõutava koolituse (esialgse väljaõppe ja täiendkoolituse) jaoks. Kvalifikatsioonikriteeriumides käsitletakse vastavushindamise protsessi eri funktsioone (nt auditeerimine, toodete hindamine/testimine, kavandi toimik/toimiku läbivaatamine, otsuste vastuvõtmine), samuti seadmeid, tehnoloogiat ja
  alasid
  , mida määramine hõlmab.

| 3.2.1. | Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm
  koostab ja dokumenteerib
  põhimõttelised kõrgetasemelised pädevus- ja
  kvalifikatsioonikriteeriumid vastavushindamistes osalevate isikute valiku ja volitamismenetluste jaoks (teadmised, kogemused ja muu vajalik pädevus) ja nõutava koolituse (esialgse väljaõppe ja täiendkoolituse) jaoks. Kvalifikatsioonikriteeriumides käsitletakse vastavushindamise protsessi eri funktsioone (nt auditeerimine, toodete hindamine/testimine, kavandi toimik/toimiku läbivaatamine, otsuste vastuvõtmine), samuti seadmeid, tehnoloogiat ja
  valdkondi,
  mida määramine hõlmab. |
| --- | --- |

3.2.1.

Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm
  koostab ja dokumenteerib
  põhimõttelised kõrgetasemelised pädevus- ja
  kvalifikatsioonikriteeriumid vastavushindamistes osalevate isikute valiku ja volitamismenetluste jaoks (teadmised, kogemused ja muu vajalik pädevus) ja nõutava koolituse (esialgse väljaõppe ja täiendkoolituse) jaoks. Kvalifikatsioonikriteeriumides käsitletakse vastavushindamise protsessi eri funktsioone (nt auditeerimine, toodete hindamine/testimine, kavandi toimik/toimiku läbivaatamine, otsuste vastuvõtmine), samuti seadmeid, tehnoloogiat ja
  valdkondi,
  mida määramine hõlmab.

| 3.2.2. | Kvalifikatsioonikriteeriumides tuleb viidata teavitatud asutuse määramise ulatusele vastavalt kohaldamisala kirjeldusele, mida liikmesriik kasutab artiklis 31 osutatud teatise jaoks, et anda piisavalt üksikasju nõutud kvalifikatsiooni jaoks kohaldamisala kirjelduse alljaotistes. |
| --- | --- |

3.2.2.

Kvalifikatsioonikriteeriumides tuleb viidata teavitatud asutuse määramise ulatusele vastavalt kohaldamisala kirjeldusele, mida liikmesriik kasutab artiklis 31 osutatud teatise jaoks, et anda piisavalt üksikasju nõutud kvalifikatsiooni jaoks kohaldamisala kirjelduse alljaotistes.

| 3.2.2. | Kvalifikatsioonikriteeriumides tuleb viidata teavitatud asutuse määramise ulatusele vastavalt kohaldamisala kirjeldusele, mida liikmesriik kasutab artiklis 31 osutatud teatise jaoks, et anda piisavalt üksikasju nõutud kvalifikatsiooni jaoks kohaldamisala kirjelduse alljaotistes. |
| --- | --- |

3.2.2.

Kvalifikatsioonikriteeriumides tuleb viidata teavitatud asutuse määramise ulatusele vastavalt kohaldamisala kirjeldusele, mida liikmesriik kasutab artiklis 31 osutatud teatise jaoks, et anda piisavalt üksikasju nõutud kvalifikatsiooni jaoks kohaldamisala kirjelduse alljaotistes.

Määratletakse kvalifikatsioonikriteeriumid bioloogilise kokkusobivuse aspektide, kliinilise hindamise ja eri liiki steriliseerimisprotsesside hindamise jaoks.

Määratletakse kvalifikatsioonikriteeriumid bioloogilise kokkusobivuse aspektide,
  ohutuse,
  kliinilise hindamise ja eri liiki steriliseerimisprotsesside hindamise jaoks.

| 3.2.3. | Töötajad, kelle vastutusel on teiste töötajate volitamine konkreetsete vastavushindamistoimingute teostamiseks ning töötajad, kellel lasub üldvastutus sertifitseerimise lõpliku läbivaatamise ja otsuse langetamise eest, võtab tööle teavitatud asutus ise ning see ei tohi toimuda alltöövõtu korras. Kõigil neil isikutel peavad olema tõendatud teadmised ja kogemused järgmistes valdkondades: |
| --- | --- |

3.2.3.

Töötajad, kelle vastutusel on teiste töötajate volitamine konkreetsete vastavushindamistoimingute teostamiseks ning töötajad, kellel lasub üldvastutus sertifitseerimise lõpliku läbivaatamise ja otsuse langetamise eest, võtab tööle teavitatud asutus ise ning see ei tohi toimuda alltöövõtu korras. Kõigil neil isikutel peavad olema tõendatud teadmised ja kogemused järgmistes valdkondades:

| 3.2.3. | Töötajad, kelle vastutusel on teiste töötajate volitamine konkreetsete vastavushindamistoimingute teostamiseks, ning töötajad, kellel lasub üldvastutus sertifitseerimise lõpliku läbivaatamise ja otsuse langetamise eest, võtab tööle teavitatud asutus ise ning see ei tohi toimuda alltöövõtu korras. Kõigil neil isikutel peavad olema tõendatud teadmised ja kogemused järgmistes valdkondades: |
| --- | --- |

3.2.3.

Töötajad, kelle vastutusel on teiste töötajate volitamine konkreetsete vastavushindamistoimingute teostamiseks, ning töötajad, kellel lasub üldvastutus sertifitseerimise lõpliku läbivaatamise ja otsuse langetamise eest, võtab tööle teavitatud asutus ise ning see ei tohi toimuda alltöövõtu korras. Kõigil neil isikutel peavad olema tõendatud teadmised ja kogemused järgmistes valdkondades:

| — | liidu in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevad õigusaktid ja asjakohased suunisdokumendid; |
| --- | --- |

—

liidu in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevad õigusaktid ja asjakohased suunisdokumendid;

| — | liidu in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevad õigusaktid ja asjakohased suunisdokumendid; |
| --- | --- |

—

liidu in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevad õigusaktid ja asjakohased suunisdokumendid;

| — | käesoleva määruse kohased vastavushindamismenetlused; |
| --- | --- |

—

käesoleva määruse kohased vastavushindamismenetlused;

| — | käesoleva määruse kohased vastavushindamismenetlused; |
| --- | --- |

—

käesoleva määruse kohased vastavushindamismenetlused;

| — | in vitro diagnostikameditsiiniseadmete tehnoloogiad, in vitro diagnostikameditsiiniseadmete tööstus ning in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kavandamine ja tootmine; |
| --- | --- |

—

in vitro diagnostikameditsiiniseadmete tehnoloogiad, in vitro diagnostikameditsiiniseadmete tööstus ning in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kavandamine ja tootmine;

| — | in vitro diagnostikameditsiiniseadmete tehnoloogiad, in vitro diagnostikameditsiiniseadmete tööstus ning in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kavandamine ja tootmine; |
| --- | --- |

—

in vitro diagnostikameditsiiniseadmete tehnoloogiad, in vitro diagnostikameditsiiniseadmete tööstus ning in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kavandamine ja tootmine;

| — | teavitatud asutuse kvaliteedijuhtimissüsteem ja sellega seotud menetlused; |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuse kvaliteedijuhtimissüsteem ja sellega seotud menetlused;

| — | teavitatud asutuse kvaliteedijuhtimissüsteem ja sellega seotud menetlused; |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuse kvaliteedijuhtimissüsteem ja sellega seotud menetlused;

| — | kvalifikatsioonid (teadmised, kogemused ja muu pädevus), mida nõutakse vastavushindamise tegemiseks seoses in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja asjakohaste kvalifikatsioonikriteeriumidega; |
| --- | --- |

—

kvalifikatsioonid (teadmised, kogemused ja muu pädevus), mida nõutakse vastavushindamise tegemiseks seoses in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja asjakohaste kvalifikatsioonikriteeriumidega;

| — | kvalifikatsioonid (teadmised, kogemused ja muu pädevus), mida nõutakse vastavushindamise tegemiseks seoses in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja asjakohaste kvalifikatsioonikriteeriumidega; |
| --- | --- |

—

kvalifikatsioonid (teadmised, kogemused ja muu pädevus), mida nõutakse vastavushindamise tegemiseks seoses in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja asjakohaste kvalifikatsioonikriteeriumidega;

| — | vastav koolitus töötajatele, kes on seotud in vitro diagnostikameditsiiniseadmete vastavushindamistoimingutega; |
| --- | --- |

—

vastav koolitus töötajatele, kes on seotud in vitro diagnostikameditsiiniseadmete vastavushindamistoimingutega;

| — | vastav koolitus töötajatele, kes on seotud in vitro diagnostikameditsiiniseadmete vastavushindamistoimingutega; |
| --- | --- |

—

vastav koolitus töötajatele, kes on seotud in vitro diagnostikameditsiiniseadmete vastavushindamistoimingutega;

| — | võime koostada sertifikaate, registreid ja aruandeid, mis tõestavad, et vastavushindamised on nõuetekohaselt läbi viidud. |
| --- | --- |

—

võime koostada sertifikaate, registreid ja aruandeid, mis tõestavad, et vastavushindamised on nõuetekohaselt läbi viidud.

| — | võime koostada sertifikaate, registreid ja aruandeid, mis tõestavad, et vastavushindamised on nõuetekohaselt läbi viidud; |
| --- | --- |

—

võime koostada sertifikaate, registreid ja aruandeid, mis tõestavad, et vastavushindamised on nõuetekohaselt läbi viidud;

| — | vähemalt kolmeaastane asjakohane vastavushindamisalane kogemus teavitatud asutuses; |
| --- | --- |

—

vähemalt kolmeaastane asjakohane vastavushindamisalane kogemus teavitatud asutuses;

| — | piisav, vähemalt 3-aastane tööstaaž/kogemus teavitatud asutuses vastavushindamiste alal vastavalt käesolevale määrusele või varem kohaldatud õigusele. Sertifitseerimisotsuseid tegevad teavitatud asutuse töötajad ei tohi olla olnud seotud vastavushindamisega, mille kohta tuleb teha sertifitseerimisotsus. |
| --- | --- |

—

piisav, vähemalt 3-aastane tööstaaž/kogemus teavitatud asutuses vastavushindamiste alal vastavalt käesolevale määrusele või varem kohaldatud õigusele. Sertifitseerimisotsuseid tegevad teavitatud asutuse töötajad ei tohi olla olnud seotud vastavushindamisega, mille kohta tuleb teha sertifitseerimisotsus.

| 3.2.4. | Teavitatud
  asutustel
  peavad olema
  kliiniliselt pädevad
  töötajad. Nimetatud töötajad tuleb integreerida teavitatud asutuse otsuste tegemise protsessi pidevalt, et: |
| --- | --- |

3.2.4.

Teavitatud
  asutustel
  peavad olema
  kliiniliselt pädevad
  töötajad. Nimetatud töötajad tuleb integreerida teavitatud asutuse otsuste tegemise protsessi pidevalt, et:

| 3.2.4. | Kliinilised asjatundjad:
  teavitatud
  asutuste käsutuses
  peavad olema töötajad
  , kellel on eriteadmised kliiniliste uuringute kavandamisest, meditsiinistatistikast, kliinilisest patsientide ravi juhtimisest ning heast kliinilisest tavast kliiniliste uuringute valdkonnas
  .
  Kasutada tuleb asutusesiseseid alalisi töötajaid. Artikli 28 kohaselt võivad teavitatud asutused palgata väliseksperte ad hoc baasil ja ajutiselt, tingimusel et nad on võimelised tegema üldsusele kättesaadavaks kõnealuste asjatundjate loetelu ja eriülesanded, mille eest nood vastutavad.
  Nimetatud töötajad tuleb integreerida teavitatud asutuse otsuste tegemise protsessi pidevalt, et: |
| --- | --- |

3.2.4.

Kliinilised asjatundjad:
  teavitatud
  asutuste käsutuses
  peavad olema töötajad
  , kellel on eriteadmised kliiniliste uuringute kavandamisest, meditsiinistatistikast, kliinilisest patsientide ravi juhtimisest ning heast kliinilisest tavast kliiniliste uuringute valdkonnas
  .
  Kasutada tuleb asutusesiseseid alalisi töötajaid. Artikli 28 kohaselt võivad teavitatud asutused palgata väliseksperte ad hoc baasil ja ajutiselt, tingimusel et nad on võimelised tegema üldsusele kättesaadavaks kõnealuste asjatundjate loetelu ja eriülesanded, mille eest nood vastutavad.
  Nimetatud töötajad tuleb integreerida teavitatud asutuse otsuste tegemise protsessi pidevalt, et:

| — | teha kindlaks, millal on tootja
  poolt läbiviidava
  kliinilise hinnangu
  hindamiseks
  vaja
  spetsialisti osalust ja teha kindlaks
  nõuetekohaselt kvalifitseeritud
  eksperdid
  ; |
| --- | --- |

—

teha kindlaks, millal on tootja
  poolt läbiviidava
  kliinilise hinnangu
  hindamiseks
  vaja
  spetsialisti osalust ja teha kindlaks
  nõuetekohaselt kvalifitseeritud
  eksperdid
  ;

| — | teha kindlaks, millal on tootja
  tehtud
  kliinilise hinnangu
  ja kliinilise uuringu kavade kontrollimiseks
  vaja
  asjatundja abi, ning määratleda, kes on
  nõuetekohaselt kvalifitseeritud
  asjatundjad
  ; |
| --- | --- |

—

teha kindlaks, millal on tootja
  tehtud
  kliinilise hinnangu
  ja kliinilise uuringu kavade kontrollimiseks
  vaja
  asjatundja abi, ning määratleda, kes on
  nõuetekohaselt kvalifitseeritud
  asjatundjad
  ;

| — | koolitada asjakohaselt kliinilisi väliseksperte, et nad tunneksid asjaomaseid käesoleva määruse nõudeid, delegeeritud ja/või rakendusakte, ühtlustatud standardeid, ühtseid tehnilisi kirjeldusi ning suunisdokumente, ja tagada, et kliinilised väliseksperdid oleksid täiesti teadlikud oma hindamise ja nõustamise tagajärgedest ja mõjust; |
| --- | --- |

—

koolitada asjakohaselt kliinilisi väliseksperte, et nad tunneksid asjaomaseid käesoleva määruse nõudeid, delegeeritud ja/või rakendusakte, ühtlustatud standardeid, ühtseid tehnilisi kirjeldusi ning suunisdokumente, ja tagada, et kliinilised väliseksperdid oleksid täiesti teadlikud oma hindamise ja nõustamise tagajärgedest ja mõjust;

| — | olla võimelised arutlema
  tootja kliinilises hinnangus esitatud kliiniliste andmete
  üle koos tootja ja väliste kliiniliste
  asjatundjatega
  ning asjatundlikult suunama
  välisasjatundjaid
  kliinilise hinnangu kontrollimisel; |
| --- | --- |

—

olla võimelised arutlema
  tootja kliinilises hinnangus esitatud kliiniliste andmete
  üle koos tootja ja väliste kliiniliste
  asjatundjatega
  ning asjatundlikult suunama
  välisasjatundjaid
  kliinilise hinnangu kontrollimisel;

| — | olla võimelised arutlema
  kavandatava uuringu ülesehituse põhjenduse, kliinilise uuringu kavade ja kontrollsekkumise valiku
  üle koos tootja ja väliste kliiniliste
  ekspertidega
  ning asjatundlikult suunama
  väliseksperte
  kliinilise hinnangu kontrollimisel; |
| --- | --- |

—

olla võimelised arutlema
  kavandatava uuringu ülesehituse põhjenduse, kliinilise uuringu kavade ja kontrollsekkumise valiku
  üle koos tootja ja väliste kliiniliste
  ekspertidega
  ning asjatundlikult suunama
  väliseksperte
  kliinilise hinnangu kontrollimisel;

| — | olla võimelised esitatud kliinilisi andmeid ning tootjapoolse kliinilise hinnangu kliinilise
  välisasjatundja
  hindamise
  tulemuste teaduslikuks kontrollimiseks
  ; |
| --- | --- |

—

olla võimelised esitatud kliinilisi andmeid ning tootjapoolse kliinilise hinnangu kliinilise
  välisasjatundja
  hindamise
  tulemuste teaduslikuks kontrollimiseks
  ;

| — | olla võimelised
  teaduslikult kontrollima kliinilise uuringu kavasid ja
  esitatud kliinilisi andmeid ning tootjapoolse kliinilise hinnangu
  kohta koostatud
  kliinilise
  väliseksperdi
  hindamise
  tulemusi
  ; |
| --- | --- |

—

olla võimelised
  teaduslikult kontrollima kliinilise uuringu kavasid ja
  esitatud kliinilisi andmeid ning tootjapoolse kliinilise hinnangu
  kohta koostatud
  kliinilise
  väliseksperdi
  hindamise
  tulemusi
  ;

| — | olla võimelised tagama kliiniliste ekspertide tehtud hindamiste
  võrreldavuse
  ja kooskõla; |
| --- | --- |

—

olla võimelised tagama kliiniliste ekspertide tehtud hindamiste
  võrreldavuse
  ja kooskõla;

| — | olla võimelised tagama kliiniliste ekspertide tehtud hindamiste
  võrreldavus
  ja kooskõla; |
| --- | --- |

—

olla võimelised tagama kliiniliste ekspertide tehtud hindamiste
  võrreldavus
  ja kooskõla;

| — | olla võimelised objektiivselt hindama tootjapoolset kliinilist hinnangut ja andma
  soovituse
  teavitatud asutuse otsustajale. |
| --- | --- |

—

olla võimelised objektiivselt hindama tootjapoolset kliinilist hinnangut ja andma
  soovituse
  teavitatud asutuse otsustajale.

| — | olla võimelised objektiivselt hindama tootjapoolset kliinilist hinnangut ja andma
  soovitusi
  teavitatud asutuse otsustajale; |
| --- | --- |

—

olla võimelised objektiivselt hindama tootjapoolset kliinilist hinnangut ja andma
  soovitusi
  teavitatud asutuse otsustajale;

| — | tagada sõltumatus ja objektiivsus ning avalikustada võimalikud huvide konfliktid. |
| --- | --- |

—

tagada sõltumatus ja objektiivsus ning avalikustada võimalikud huvide konfliktid.

| 3.2.5. | Töötajatel, kelle vastutusel on tootega seotud läbivaatamine (nt kavandi dokumentide läbivaatamine, tehnilise dokumentatsiooni läbivaatamine või näidise kontroll, sealhulgas arvestades selliseid aspekte nagu kliiniline hinnang, steriliseerimine, tarkvara valideerimine), peab olema
  järgmine tõendatud
  kvalifikatsioon: |
| --- | --- |

3.2.5.

Töötajatel, kelle vastutusel on tootega seotud läbivaatamine (nt kavandi dokumentide läbivaatamine, tehnilise dokumentatsiooni läbivaatamine või näidise kontroll, sealhulgas arvestades selliseid aspekte nagu kliiniline hinnang, steriliseerimine, tarkvara valideerimine), peab olema
  järgmine tõendatud
  kvalifikatsioon:

| 3.2.5. | Toote hindajad:
  töötajatel, kelle vastutusel on tootega seotud läbivaatamine (nt kavandi dokumentide läbivaatamine, tehnilise dokumentatsiooni läbivaatamine või näidise kontroll, sealhulgas arvestades selliseid aspekte nagu kliiniline hinnang, steriliseerimine, tarkvara valideerimine), peab olema
  erialane
  kvalifikatsioon
  , mis peaks hõlmama järgmist
  : |
| --- | --- |

3.2.5.

Toote hindajad:
  töötajatel, kelle vastutusel on tootega seotud läbivaatamine (nt kavandi dokumentide läbivaatamine, tehnilise dokumentatsiooni läbivaatamine või näidise kontroll, sealhulgas arvestades selliseid aspekte nagu kliiniline hinnang, steriliseerimine, tarkvara valideerimine), peab olema
  erialane
  kvalifikatsioon
  , mis peaks hõlmama järgmist
  :

| — | ülikooli
  edukas läbimine
  või
  kutsekõrgkooli kraad või
  samaväärne kvalifikatsioon asjakohasel erialal,
  nt
  meditsiin, loodusteadused või tehnika; |
| --- | --- |

—

ülikooli
  edukas läbimine
  või
  kutsekõrgkooli kraad või
  samaväärne kvalifikatsioon asjakohasel erialal,
  nt
  meditsiin, loodusteadused või tehnika;

| — | ülikooli või
  tehnikakõrgkooli diplom või
  samaväärne kvalifikatsioon asjakohasel erialal,
  nagu
  meditsiin, loodusteadused või tehnika; |
| --- | --- |

—

ülikooli või
  tehnikakõrgkooli diplom või
  samaväärne kvalifikatsioon asjakohasel erialal,
  nagu
  meditsiin, loodusteadused või tehnika;

| — | neli aastat erialast kogemust
  tervishoiuvaldkonna toodete alal või nendega seotud
  sektorites
  (nt tööstus, audit, tervishoid, teadustöö
  kogemused
  ),
  samal ajal kui
  kaheaastane kogemus
  nimetatud ajavahemikust
  peab olema seotud
  projekteerimise
  , tootmise, katsetamise või
  hinnatava vahendi kasutamise või tehnoloogiaga või sellega seotud
  teaduslike
  aspektidega
  ; |
| --- | --- |

—

neli aastat erialast kogemust
  tervishoiuvaldkonna toodete alal või nendega seotud
  sektorites
  (nt tööstus, audit, tervishoid, teadustöö
  kogemused
  ),
  samal ajal kui
  kaheaastane kogemus
  nimetatud ajavahemikust
  peab olema seotud
  projekteerimise
  , tootmise, katsetamise või
  hinnatava vahendi kasutamise või tehnoloogiaga või sellega seotud
  teaduslike
  aspektidega
  ;

| — | nelja-aastane töökogemus
  tervishoiuvaldkonna toodete alal või nendega seotud
  valdkonnas
  (nt tööstus, audit, tervishoid, teadustöö),
  millest
  kaheaastane kogemus peab olema seotud
  vastavushindamisele kuuluvate toodete (nagu on määratletud seadmete üldrühmas) või tehnoloogia väljatöötamise
  , tootmise, katsetamise või
  kasutamisega või hindamisele kuuluvate
  teaduslike
  küsimustega
  ; |
| --- | --- |

—

nelja-aastane töökogemus
  tervishoiuvaldkonna toodete alal või nendega seotud
  valdkonnas
  (nt tööstus, audit, tervishoid, teadustöö),
  millest
  kaheaastane kogemus peab olema seotud
  vastavushindamisele kuuluvate toodete (nagu on määratletud seadmete üldrühmas) või tehnoloogia väljatöötamise
  , tootmise, katsetamise või
  kasutamisega või hindamisele kuuluvate
  teaduslike
  küsimustega
  ;

| — | asjakohased teadmised I lisas
  sätestatud üldistest ohutus- ja toimivusnõuetest, samuti nendega seotud
  delegeeritud ja/või
  rakendusaktidest
  , ühtlustatud
  standarditest, ühtsetest tehnilistest kirjeldustest ja suunisdokumentidest
  ; |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised I lisas
  sätestatud üldistest ohutus- ja toimivusnõuetest, samuti nendega seotud
  delegeeritud ja/või
  rakendusaktidest
  , ühtlustatud
  standarditest, ühtsetest tehnilistest kirjeldustest ja suunisdokumentidest
  ;

| — | asjakohased teadmised
  üldiste ohutus- ja toimivusnõuete kohta, mis on sätestatud
  I lisas
  ning asjaomastes
  delegeeritud ja/või
  rakendusaktides
  , ühtlustatud
  standardites, ühtsetes tehnilistes kirjeldustes ja suunisdokumentides
  ; |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised
  üldiste ohutus- ja toimivusnõuete kohta, mis on sätestatud
  I lisas
  ning asjaomastes
  delegeeritud ja/või
  rakendusaktides
  , ühtlustatud
  standardites, ühtsetes tehnilistes kirjeldustes ja suunisdokumentides
  ;

| — | kvalifikatsioon, mis põhineb tehnilistel või teaduslikel valdkondadel (näiteks steriliseerimine, bioloogiline kokkusobivus, loomset päritolu kude, inimkude, tarkvara, funktsionaalne ohutus, kliiniline hindamine, elektriohutus, pakendamine); |
| --- | --- |

—

kvalifikatsioon, mis põhineb tehnilistel või teaduslikel valdkondadel (näiteks steriliseerimine, bioloogiline kokkusobivus, loomset päritolu kude, inimkude, tarkvara, funktsionaalne ohutus, kliiniline hindamine, elektriohutus, pakendamine);

| — | asjakohased teadmised ja kogemused riskijuhtimise ja asjaomaste in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja suunisdokumentide alal; |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised ja kogemused riskijuhtimise ja asjaomaste in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja suunisdokumentide alal;

| — | asjakohased teadmised ja kogemused riskijuhtimise ja asjaomaste in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja suunisdokumentide alal; |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised ja kogemused riskijuhtimise ja asjaomaste in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja suunisdokumentide alal;

| — | asjakohased teadmised ja kogemused kliinilise hindamise valdkonnas. |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised ja kogemused kliinilise hindamise valdkonnas.

| — | asjakohased teadmised ja kogemused VIII–X lisas sätestatud vastavushindamismenetlustest, eelkõige aspektidest, mille osas neil on volitused, ning piisav pädevus nimetatud hindamiste tegemiseks. |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised ja kogemused VIII–X lisas sätestatud vastavushindamismenetlustest, eelkõige aspektidest, mille osas neil on volitused, ning piisav pädevus nimetatud hindamiste tegemiseks.

| — | asjakohased teadmised ja kogemused VIII–X lisas sätestatud vastavushindamismenetlustest, eelkõige aspektidest, mille osas neil on volitused, ning piisav pädevus nimetatud hindamiste tegemiseks. |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised ja kogemused VIII–X lisas sätestatud vastavushindamismenetlustest, eelkõige aspektidest, mille osas neil on volitused, ning piisav pädevus nimetatud hindamiste tegemiseks.

| 3.2.6. | Personalil, kes vastutab tootja
  kvaliteedijuhtimissüsteemi
  auditeerimise eest, peab olema
  järgmine tõendatud
  kvalifikatsioon: |
| --- | --- |

3.2.6.

Personalil, kes vastutab tootja
  kvaliteedijuhtimissüsteemi
  auditeerimise eest, peab olema
  järgmine tõendatud
  kvalifikatsioon:

| 3.2.6. | Audiitor:
  personalil, kes vastutab tootja
  kvaliteeditagamissüsteemi
  auditeerimise eest, peab olema
  erialane
  kvalifikatsioon
  , mis peaks hõlmama järgmist
  : |
| --- | --- |

3.2.6.

Audiitor:
  personalil, kes vastutab tootja
  kvaliteeditagamissüsteemi
  auditeerimise eest, peab olema
  erialane
  kvalifikatsioon
  , mis peaks hõlmama järgmist
  :

| — | ülikooli
  edukas läbimine
  või
  kutsekõrgkooli kraad või
  samaväärne kvalifikatsioon
  asjaomasel
  erialal,
  nt meditsiinis, loodusteadustes või tehnikas
  ; |
| --- | --- |

—

ülikooli
  edukas läbimine
  või
  kutsekõrgkooli kraad või
  samaväärne kvalifikatsioon
  asjaomasel
  erialal,
  nt meditsiinis, loodusteadustes või tehnikas
  ;

| — | ülikooli või
  tehnikakõrgkooli diplom või
  samaväärne kvalifikatsioon
  asjakohasel
  erialal,
  nagu meditsiin, loodusteadused või tehnika
  ; |
| --- | --- |

—

ülikooli või
  tehnikakõrgkooli diplom või
  samaväärne kvalifikatsioon
  asjakohasel
  erialal,
  nagu meditsiin, loodusteadused või tehnika
  ;

| — | neli aastat erialast kogemust
  tervishoiuvaldkonna toodete alal või nendega seotud
  sektorites
  (nt tööstus, audit, tervishoid,
  teadustöö kogemused
  ),
  samal ajal kui
  kaheaastane kogemus
  nimetatud ajavahemikust peab olema omandatud
  kvaliteedijuhtimise alal; |
| --- | --- |

—

neli aastat erialast kogemust
  tervishoiuvaldkonna toodete alal või nendega seotud
  sektorites
  (nt tööstus, audit, tervishoid,
  teadustöö kogemused
  ),
  samal ajal kui
  kaheaastane kogemus
  nimetatud ajavahemikust peab olema omandatud
  kvaliteedijuhtimise alal;

| — | nelja-aastane töökogemus
  tervishoiuvaldkonna toodete alal või nendega seotud
  valdkonnas
  (nt tööstus, audit, tervishoid,
  teaduslik töö
  ),
  millest
  kaheaastane kogemus kvaliteedijuhtimise alal; |
| --- | --- |

—

nelja-aastane töökogemus
  tervishoiuvaldkonna toodete alal või nendega seotud
  valdkonnas
  (nt tööstus, audit, tervishoid,
  teaduslik töö
  ),
  millest
  kaheaastane kogemus kvaliteedijuhtimise alal;

| — | asjakohased teadmised näiteks niisugusest tehnoloogiast, mis on määratletud IAF/EAC või samaväärsete koodide alusel. |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised näiteks niisugusest tehnoloogiast, mis on määratletud IAF/EAC või samaväärsete koodide alusel.

| — | asjakohased teadmised in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevatest õigusaktidest, samuti nendega seotud delegeeritud ja/või rakendusaktidest, ühtlustatud standarditest, ühtsetest tehnilistest kirjeldustest ja suunisdokumentidest; |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevatest õigusaktidest, samuti nendega seotud delegeeritud ja/või rakendusaktidest, ühtlustatud standarditest, ühtsetest tehnilistest kirjeldustest ja suunisdokumentidest;

| — | asjakohased teadmised in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevatest õigusaktidest, samuti nendega seotud delegeeritud ja/või rakendusaktidest, ühtlustatud standarditest, ühtsetest tehnilistest kirjeldustest ja suunisdokumentidest; |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevatest õigusaktidest, samuti nendega seotud delegeeritud ja/või rakendusaktidest, ühtlustatud standarditest, ühtsetest tehnilistest kirjeldustest ja suunisdokumentidest;

| — | asjakohased teadmised ja kogemused riskijuhtimise ning asjaomaste in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja suunisdokumentide alal; |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised ja kogemused riskijuhtimise ning asjaomaste in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja suunisdokumentide alal;

| — | asjakohased teadmised ja kogemused riskijuhtimise ning asjaomaste in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja suunisdokumentide alal; |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised ja kogemused riskijuhtimise ning asjaomaste in vitro diagnostikameditsiiniseadmete ja suunisdokumentide alal;

| — | asjakohased teadmised kvaliteedijuhtimissüsteemidest ning nendega seotud standarditest ja suunisdokumentidest; |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised kvaliteedijuhtimissüsteemidest ning nendega seotud standarditest ja suunisdokumentidest;

| — | asjakohased teadmised kvaliteedijuhtimissüsteemidest ning nendega seotud standarditest ja suunisdokumentidest; |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised kvaliteedijuhtimissüsteemidest ning nendega seotud standarditest ja suunisdokumentidest;

| — | asjakohased teadmised ja kogemused VIII–X lisas sätestatud vastavushindamismenetlustest, eelkõige aspektidest, mille osas neil on volitused, ning piisav pädevus auditite läbiviimiseks; |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised ja kogemused VIII–X lisas sätestatud vastavushindamismenetlustest, eelkõige aspektidest, mille osas neil on volitused, ning piisav pädevus auditite läbiviimiseks;

| — | asjakohased teadmised ja kogemused VIII–X lisas sätestatud vastavushindamismenetlustest, eelkõige aspektidest, mille osas neil on volitused, ning piisav pädevus auditite läbiviimiseks; |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised ja kogemused VIII–X lisas sätestatud vastavushindamismenetlustest, eelkõige aspektidest, mille osas neil on volitused, ning piisav pädevus auditite läbiviimiseks;

| — | auditeerimistehnikatealane koolitus, mis võimaldab neil vaidlustada kvaliteedijuhtimissüsteeme. |
| --- | --- |

—

auditeerimistehnikatealane koolitus, mis võimaldab neil vaidlustada kvaliteedijuhtimissüsteeme.

| — | auditeerimistehnikatealane koolitus, mis võimaldab neil vaidlustada kvaliteedijuhtimissüsteeme. |
| --- | --- |

—

auditeerimistehnikatealane koolitus, mis võimaldab neil vaidlustada kvaliteedijuhtimissüsteeme.

Muudatusettepanek 222

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punkt 3.4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.4. | Alltöövõtjad ja väliseksperdid |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.4.

Alltöövõtjad ja väliseksperdid

| 3.4. | Alltöövõtjad ja väliseksperdid |
| --- | --- |

3.4.

Alltöövõtjad ja väliseksperdid

| 3.4.1. | Ilma et see piiraks punktist 3.2 tulenevaid piiranguid, võivad teavitatud asutused
  hindamise
  teatud selgelt määratletud osade läbiviimiseks sõlmida alltöövõtulepingu. Kvaliteedijuhtimissüsteemide auditeerimise või toodetega seotud läbivaatamise jaoks tervikuna alltöövõtulepingute sõlmimine ei ole lubatud. |
| --- | --- |

3.4.1.

Ilma et see piiraks punktist 3.2 tulenevaid piiranguid, võivad teavitatud asutused
  hindamise
  teatud selgelt määratletud osade läbiviimiseks sõlmida alltöövõtulepingu. Kvaliteedijuhtimissüsteemide auditeerimise või toodetega seotud läbivaatamise jaoks tervikuna alltöövõtulepingute sõlmimine ei ole lubatud.

| 3.4.1. | Ilma et see piiraks punktist 3.2 tulenevaid piiranguid, võivad teavitatud asutused
  vastavushindamistoimingute
  teatud selgelt määratletud osade läbiviimiseks sõlmida alltöövõtulepingu
  , eelkõige kliinilise ekspertiisi piiratuse korral
  . Kvaliteedijuhtimissüsteemide auditeerimise või toodetega seotud läbivaatamise jaoks tervikuna alltöövõtulepingute sõlmimine ei ole lubatud. |
| --- | --- |

3.4.1.

Ilma et see piiraks punktist 3.2 tulenevaid piiranguid, võivad teavitatud asutused
  vastavushindamistoimingute
  teatud selgelt määratletud osade läbiviimiseks sõlmida alltöövõtulepingu
  , eelkõige kliinilise ekspertiisi piiratuse korral
  . Kvaliteedijuhtimissüsteemide auditeerimise või toodetega seotud läbivaatamise jaoks tervikuna alltöövõtulepingute sõlmimine ei ole lubatud.

| 3.4.2. | Kui teavitatud asutus sõlmib vastavushindamistoimingute eesmärgil alltöövõtulepingu kas organisatsiooni või üksikisikuga, peab tal olema strateegia, mille kohaselt saab alltöövõtulepinguid sõlmida. Mis tahes
  allhanked või konsulteerimine välisasjatundjatega
  peavad olema nõuetekohaselt dokumenteeritud ning
  olema
  fikseeritud kirjaliku lepinguga, mis hõlmab muu hulgas konfidentsiaalsust ja huvide konflikti. |
| --- | --- |

3.4.2.

Kui teavitatud asutus sõlmib vastavushindamistoimingute eesmärgil alltöövõtulepingu kas organisatsiooni või üksikisikuga, peab tal olema strateegia, mille kohaselt saab alltöövõtulepinguid sõlmida. Mis tahes
  allhanked või konsulteerimine välisasjatundjatega
  peavad olema nõuetekohaselt dokumenteeritud ning
  olema
  fikseeritud kirjaliku lepinguga, mis hõlmab muu hulgas konfidentsiaalsust ja huvide konflikti.

| 3.4.2. | Kui teavitatud asutus sõlmib vastavushindamistoimingute eesmärgil alltöövõtulepingu kas organisatsiooni või üksikisikuga, peab tal olema strateegia, mille kohaselt saab alltöövõtulepinguid sõlmida. Mis tahes
  alltöövõtud ja välisekspertide konsultatsioonid
  peavad olema nõuetekohaselt dokumenteeritud
  , üldsusele kättesaadavad
  ning fikseeritud kirjaliku lepinguga, mis hõlmab muu hulgas konfidentsiaalsust ja huvide konflikti. |
| --- | --- |

3.4.2.

Kui teavitatud asutus sõlmib vastavushindamistoimingute eesmärgil alltöövõtulepingu kas organisatsiooni või üksikisikuga, peab tal olema strateegia, mille kohaselt saab alltöövõtulepinguid sõlmida. Mis tahes
  alltöövõtud ja välisekspertide konsultatsioonid
  peavad olema nõuetekohaselt dokumenteeritud
  , üldsusele kättesaadavad
  ning fikseeritud kirjaliku lepinguga, mis hõlmab muu hulgas konfidentsiaalsust ja huvide konflikti.

| 3.4.3. | Kui alltöövõtjaid ja
  välisasjatundjaid
  kasutatakse vastavushindamise tegemiseks, peab teavitatud asutusel endal olema piisav pädevus selliste toodete alal, mille vastavushindamise korraldamiseks asutus
  on määratud
  , et kontrollida eksperdiarvamuste asjakohasust ja kehtivust ning langetada otsus sertifikaadi väljaandmise kohta. |
| --- | --- |

3.4.3.

Kui alltöövõtjaid ja
  välisasjatundjaid
  kasutatakse vastavushindamise tegemiseks, peab teavitatud asutusel endal olema piisav pädevus selliste toodete alal, mille vastavushindamise korraldamiseks asutus
  on määratud
  , et kontrollida eksperdiarvamuste asjakohasust ja kehtivust ning langetada otsus sertifikaadi väljaandmise kohta.

| 3.4.3. | Kui alltöövõtjaid ja
  väliseksperte
  kasutatakse vastavushindamise tegemiseks, peab teavitatud asutusel endal olema piisav pädevus
  kõikide
  selliste toodete
  ning ravi- või meditsiinivaldkondade
  alal, mille vastavushindamise korraldamiseks asutus
  määratakse
  , et kontrollida eksperdiarvamuste asjakohasust ja kehtivust ning langetada otsus sertifikaadi väljaandmise kohta. |
| --- | --- |

3.4.3.

Kui alltöövõtjaid ja
  väliseksperte
  kasutatakse vastavushindamise tegemiseks, peab teavitatud asutusel endal olema piisav pädevus
  kõikide
  selliste toodete
  ning ravi- või meditsiinivaldkondade
  alal, mille vastavushindamise korraldamiseks asutus
  määratakse
  , et kontrollida eksperdiarvamuste asjakohasust ja kehtivust ning langetada otsus sertifikaadi väljaandmise kohta.

| 3.4.4. | Teavitatud asutus kehtestab menetlused kasutatavate alltöövõtjate ja
  välisasjatundjate
  hindamiseks ja järelevalveks. |
| --- | --- |

3.4.4.

Teavitatud asutus kehtestab menetlused kasutatavate alltöövõtjate ja
  välisasjatundjate
  hindamiseks ja järelevalveks.

| 3.4.4. | Teavitatud asutus kehtestab menetlused kasutatavate alltöövõtjate ja
  välisekspertide
  hindamiseks ja järelevalveks. |
| --- | --- |

3.4.4.

Teavitatud asutus kehtestab menetlused kasutatavate alltöövõtjate ja
  välisekspertide
  hindamiseks ja järelevalveks.

| 3.4.4 | a. Enne mis tahes alltöövõtulepingu sõlmimist tuleb riiklikku asutust teavitada punktides 3.4.2 ja 3.4.4 esitatud poliitikast ja menetlustest. |
| --- | --- |

3.4.4

Muudatusettepanek 223

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punkt 3.5.2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.5.2. | Teavitatud asutus vaatab läbi töötajate pädevused
  ja
  määrab kindlaks koolitusvajadused, et säilitada nõutav kvalifikatsiooni ja teadmiste tase. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.5.2.

Teavitatud asutus vaatab läbi töötajate pädevused
  ja
  määrab kindlaks koolitusvajadused, et säilitada nõutav kvalifikatsiooni ja teadmiste tase.

| 3.5.2. | Teavitatud asutus vaatab läbi töötajate pädevused, määrab kindlaks koolitusvajadused
  ning tagab vastavalt vajalike meetmete võtmise
  , et säilitada nõutav kvalifikatsiooni ja teadmiste tase. |
| --- | --- |

3.5.2.

Teavitatud asutus vaatab läbi töötajate pädevused, määrab kindlaks koolitusvajadused
  ning tagab vastavalt vajalike meetmete võtmise
  , et säilitada nõutav kvalifikatsiooni ja teadmiste tase.

Muudatusettepanek 224

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punkt 3.5a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | |
| | Teavitatud asutuste käsutuses on töötajad, kellel on eriteadmised kliiniliste uuringute kavandamisest, meditsiinistatistikast, kliinilisest patsientide ravi juhtimisest ning heast kliinilisest tavast kliiniliste uuringute ja farmakoloogia valdkonnas. Kasutada tuleb asutusesiseseid alalisi töötajaid. Artikli 30 kohaselt võivad teavitatud asutused siiski palgata väliseksperte ad hoc baasil ja ajutiselt, tingimusel et nad on võimelised tegema üldsusele kättesaadavaks kõnealuste asjatundjate loetelu ja eriülesanded, mille eest nood vastutavad. Nimetatud töötajad tuleb integreerida teavitatud asutuse otsuste tegemise protsessi pidevalt, et: |
| | — | teha kindlaks, millal on tootja tehtud kliinilise hinnangu ja kliinilise uuringu kavade kontrollimiseks vaja asjatundja abi, ning määratleda, kes on nõuetekohaselt kvalifitseeritud eksperdid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Teavitatud asutuste käsutuses on töötajad, kellel on eriteadmised kliiniliste uuringute kavandamisest, meditsiinistatistikast, kliinilisest patsientide ravi juhtimisest ning heast kliinilisest tavast kliiniliste uuringute ja farmakoloogia valdkonnas. Kasutada tuleb asutusesiseseid alalisi töötajaid. Artikli 30 kohaselt võivad teavitatud asutused siiski palgata väliseksperte ad hoc baasil ja ajutiselt, tingimusel et nad on võimelised tegema üldsusele kättesaadavaks kõnealuste asjatundjate loetelu ja eriülesanded, mille eest nood vastutavad. Nimetatud töötajad tuleb integreerida teavitatud asutuse otsuste tegemise protsessi pidevalt, et:

—

teha kindlaks, millal on tootja tehtud kliinilise hinnangu ja kliinilise uuringu kavade kontrollimiseks vaja asjatundja abi, ning määratleda, kes on nõuetekohaselt kvalifitseeritud eksperdid;

| — | koolitada asjakohaselt kliinilisi väliseksperte, et nad tunneksid asjaomaseid käesoleva määruse nõudeid, delegeeritud ja/või rakendusakte, ühtlustatud standardeid, ühtseid tehnilisi kirjeldusi ja suunisdokumente, ning tagada, et kliinilised väliseksperdid oleksid täiesti teadlikud oma hinnangu ja nõustamise tagajärgedest ja mõjust; |
| --- | --- |

—

koolitada asjakohaselt kliinilisi väliseksperte, et nad tunneksid asjaomaseid käesoleva määruse nõudeid, delegeeritud ja/või rakendusakte, ühtlustatud standardeid, ühtseid tehnilisi kirjeldusi ja suunisdokumente, ning tagada, et kliinilised väliseksperdid oleksid täiesti teadlikud oma hinnangu ja nõustamise tagajärgedest ja mõjust;

| — | olla võimelised arutlema kavandatava uuringu ülesehituse põhjenduse, kliinilise uuringu kavade ja kontrollsekkumise valiku üle koos tootja ja väliste kliiniliste ekspertidega ning asjatundlikult suunama väliseksperte kliinilise hinnangu kontrollimisel; |
| --- | --- |

—

olla võimelised arutlema kavandatava uuringu ülesehituse põhjenduse, kliinilise uuringu kavade ja kontrollsekkumise valiku üle koos tootja ja väliste kliiniliste ekspertidega ning asjatundlikult suunama väliseksperte kliinilise hinnangu kontrollimisel;

| — | olla võimelised teaduslikult kontrollima kliinilise uuringu kavasid ja esitatud kliinilisi andmeid ning tootjapoolse kliinilise hinnangu kohta koostatud kliinilise väliseksperdi hindamise tulemusi; |
| --- | --- |

—

olla võimelised teaduslikult kontrollima kliinilise uuringu kavasid ja esitatud kliinilisi andmeid ning tootjapoolse kliinilise hinnangu kohta koostatud kliinilise väliseksperdi hindamise tulemusi;

| — | olla võimelised tagama kliiniliste ekspertide tehtud hindamiste võrreldavus ja kooskõla; |
| --- | --- |

—

olla võimelised tagama kliiniliste ekspertide tehtud hindamiste võrreldavus ja kooskõla;

| — | olla võimelised tegema objektiivseid kliinilisi otsuseid tootja kliinilise hinnangu kohta ja esitama soovitusi teavitatud asutuse otsustajatele; |
| --- | --- |

—

olla võimelised tegema objektiivseid kliinilisi otsuseid tootja kliinilise hinnangu kohta ja esitama soovitusi teavitatud asutuse otsustajatele;

| — | omada ülevaadet toimeainetest; |
| --- | --- |

—

omada ülevaadet toimeainetest;

| — | tagada sõltumatus ja objektiivsus ning avalikustada võimalikud huvide konfliktid. |
| --- | --- |

—

tagada sõltumatus ja objektiivsus ning avalikustada võimalikud huvide konfliktid.

Muudatusettepanek 267

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punkt 3.5. a 2. (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | Artiklis 41 a osutatud seadmete puhul peab tootega seotud läbivaatamiste (näiteks kavandi dokumentide läbivaatamine, tehnilise dokumentatsiooni läbivaatamine või tüübikontroll) tegemise eest vastutavatel töötajatel olema järgmine tõendatud tootespetsialisti kvalifikatsioon: |
| | — | vastavus toote hindajatele kehtestatud nõuetele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artiklis 41 a osutatud seadmete puhul peab tootega seotud läbivaatamiste (näiteks kavandi dokumentide läbivaatamine, tehnilise dokumentatsiooni läbivaatamine või tüübikontroll) tegemise eest vastutavatel töötajatel olema järgmine tõendatud tootespetsialisti kvalifikatsioon:

—

vastavus toote hindajatele kehtestatud nõuetele;

| — | kõrgema astme akadeemiline kraad meditsiiniseadmetega seotud asjakohases valdkonnas või alternatiivina kuueaastane asjaomane töökogemus in vitro diagnostikameditsiiniseadmete alal või sellega seotud valdkonnas; |
| --- | --- |

—

kõrgema astme akadeemiline kraad meditsiiniseadmetega seotud asjakohases valdkonnas või alternatiivina kuueaastane asjaomane töökogemus in vitro diagnostikameditsiiniseadmete alal või sellega seotud valdkonnas;

| — | võime tuvastada spetsialisti tootekategooriates toodete peamisi riske tootjate tehnilisi kirjeldusi või riskianalüüse eelnevalt lugemata; |
| --- | --- |

—

võime tuvastada spetsialisti tootekategooriates toodete peamisi riske tootjate tehnilisi kirjeldusi või riskianalüüse eelnevalt lugemata;

| — | võime anda hinnang peamiste nõuete suhtes ka ühtlustatud või kehtestatud riiklike standardite puudumise korral; |
| --- | --- |

—

võime anda hinnang peamiste nõuete suhtes ka ühtlustatud või kehtestatud riiklike standardite puudumise korral;

| — | erialane töökogemus peaks olema omandatud esimese tootekategooria alal, millel spetsialisti kvalifikatsioon põhineb ja mis vastab teavitatud asutuse määramise tootekategooriale, ning see peaks pakkuma vajalikke teadmisi ja kogemusi kavandamise, kontrollimiseks ja valideerimiseks sooritatud katsete ning kliinilise kasutamise põhjalikuks analüüsimiseks, lähtudes kindlatest teadmistest niisuguse seadme kavandamise, tootmise, katsetamise ja kliinilise kasutamise ning seonduvate riskide kohta; |
| --- | --- |

—

erialane töökogemus peaks olema omandatud esimese tootekategooria alal, millel spetsialisti kvalifikatsioon põhineb ja mis vastab teavitatud asutuse määramise tootekategooriale, ning see peaks pakkuma vajalikke teadmisi ja kogemusi kavandamise, kontrollimiseks ja valideerimiseks sooritatud katsete ning kliinilise kasutamise põhjalikuks analüüsimiseks, lähtudes kindlatest teadmistest niisuguse seadme kavandamise, tootmise, katsetamise ja kliinilise kasutamise ning seonduvate riskide kohta;

| — | puuduv erialane töökogemus täiendavate tootekategooriate alal, mis on tihedalt seotud esimese tootekategooriaga, on asendatav asutusesiseste tootepõhiste koolitusprogrammidega; |
| --- | --- |

—

puuduv erialane töökogemus täiendavate tootekategooriate alal, mis on tihedalt seotud esimese tootekategooriaga, on asendatav asutusesiseste tootepõhiste koolitusprogrammidega;

| — | tootespetsialistide puhul, kellel on kvalifikatsioon konkreetse tehnoloogia alal, peaks erialane töökogemus olema omandatud konkreetse tehnoloogia valdkonnas, mis vastab teavitatud asutuse määramise ulatusele. |
| --- | --- |

—

tootespetsialistide puhul, kellel on kvalifikatsioon konkreetse tehnoloogia alal, peaks erialane töökogemus olema omandatud konkreetse tehnoloogia valdkonnas, mis vastab teavitatud asutuse määramise ulatusele.

Artikli 41 a lõikes 1 osutatud seadmete läbivaatamiseks on spetsiaalsel teavitatud asutusel iga määratud tootekategooria kohta vähemalt kaks tootespetsialisti, kellest vähemalt üks on asutusesisene. Nende seadmete puhul on asutuses olemas tootespetsialistid määratud tehnoloogiavaldkondades, mida teavitamine hõlmab.

Muudatusettepanek 226

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punkt 3.5a 3 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | Tootespetsialistid saavad vähemalt 36-tunnise koolituse, kus käsitletakse in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid, in vitro diagnostikameditsiiniseadmete alaseid õigusakte ning hindamis- ja sertifitseerimispõhimõtteid. See hõlmab ka valmistatud toodete kontrollimise alast koolitust. |
| | Teavitatud asutus tagab, et kvalifitseeritud tootespetsialist on saanud enne tema täieliku sõltumatu läbivaatamise teostamiseks kvalifitseerimist piisava koolituse teavitatud asutuse kvaliteedijuhtimissüsteemi asjaomaste menetluste alal ja et ta on läbinud koolituskava, mis hõlmab piisavalt kavandi toimikute läbivaatamisi, milles tootespetsialist osaleb, mida ta järelevalve all läbi viib ja mille läbiviimist vastastikku hinnatakse. |
| | Iga tootekategooria puhul, mille jaoks kvalifikatsiooni taotletakse, peab teavitatud asutus tõendama asjakohaste teadmiste olemasolu vastava tootekategooria alal. Esimese tootekategooria puhul tuleb läbi vaadata vähemalt viis kavandi toimikut (vähemalt kaks neist on esialgsed taotlused või sertifikaadi märkimisväärsed pikendamised). Järgneva kvalifitseerimise korral täiendavate tootekategooriate osas tuleb tõendada piisavate tootealaste teadmiste ja kogemuste olemasolu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Tootespetsialistid saavad vähemalt 36-tunnise koolituse, kus käsitletakse in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid, in vitro diagnostikameditsiiniseadmete alaseid õigusakte ning hindamis- ja sertifitseerimispõhimõtteid. See hõlmab ka valmistatud toodete kontrollimise alast koolitust.

Teavitatud asutus tagab, et kvalifitseeritud tootespetsialist on saanud enne tema täieliku sõltumatu läbivaatamise teostamiseks kvalifitseerimist piisava koolituse teavitatud asutuse kvaliteedijuhtimissüsteemi asjaomaste menetluste alal ja et ta on läbinud koolituskava, mis hõlmab piisavalt kavandi toimikute läbivaatamisi, milles tootespetsialist osaleb, mida ta järelevalve all läbi viib ja mille läbiviimist vastastikku hinnatakse.

Iga tootekategooria puhul, mille jaoks kvalifikatsiooni taotletakse, peab teavitatud asutus tõendama asjakohaste teadmiste olemasolu vastava tootekategooria alal. Esimese tootekategooria puhul tuleb läbi vaadata vähemalt viis kavandi toimikut (vähemalt kaks neist on esialgsed taotlused või sertifikaadi märkimisväärsed pikendamised). Järgneva kvalifitseerimise korral täiendavate tootekategooriate osas tuleb tõendada piisavate tootealaste teadmiste ja kogemuste olemasolu.

Muudatusettepanek 227

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punkt 3.5a 4 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | Tootespetsialistide kvalifikatsioon tuleb läbi vaadata igal aastal. Sellest sõltumata, kui mitme tootekategooria kvalifikatsioon spetsialistil on, tuleb nelja aasta libiseva keskmisena ette näidata vähemalt neli kavandi toimiku läbivaatamist. Kinnitatud kavandi märkimisväärsete muudatuste läbivaatamised (tegemist ei ole täieliku kavandi läbivaatamistega) lähevad arvesse 50 protsendina, nagu ka läbivaatamiste järelevalve teostamine. |
| | Tootespetsialist peab pidevalt tõendama kaasaegseimale tehnikatasemele vastavate tootealaste teadmiste olemasolu ning täiustama oma kogemusi igas tootekategoorias, mille osas talle on kvalifikatsioon antud. Tõendada tuleb ka iga-aastast koolitust, mis on seotud õigusaktide, ühtlustatud standardite, asjaomaste suunisdokumentide, kliiniliste hinnangute, toimivuse hindamise ja ühtsete tehniliste kirjelduste alaste nõuete kõige ajakohasema olukorraga. |
| | Kui kvalifikatsiooni uuendamise nõuded ei ole täidetud, siis kvalifikatsioon peatatakse. Seejärel peab esimene eelseisev kavandi toimiku läbivaatamine toimuma järelevalve all ning rekvalifitseerimise kinnitamine põhineb selle läbivaatamise tulemustel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Tootespetsialistide kvalifikatsioon tuleb läbi vaadata igal aastal. Sellest sõltumata, kui mitme tootekategooria kvalifikatsioon spetsialistil on, tuleb nelja aasta libiseva keskmisena ette näidata vähemalt neli kavandi toimiku läbivaatamist. Kinnitatud kavandi märkimisväärsete muudatuste läbivaatamised (tegemist ei ole täieliku kavandi läbivaatamistega) lähevad arvesse 50 protsendina, nagu ka läbivaatamiste järelevalve teostamine.

Tootespetsialist peab pidevalt tõendama kaasaegseimale tehnikatasemele vastavate tootealaste teadmiste olemasolu ning täiustama oma kogemusi igas tootekategoorias, mille osas talle on kvalifikatsioon antud. Tõendada tuleb ka iga-aastast koolitust, mis on seotud õigusaktide, ühtlustatud standardite, asjaomaste suunisdokumentide, kliiniliste hinnangute, toimivuse hindamise ja ühtsete tehniliste kirjelduste alaste nõuete kõige ajakohasema olukorraga.

Kui kvalifikatsiooni uuendamise nõuded ei ole täidetud, siis kvalifikatsioon peatatakse. Seejärel peab esimene eelseisev kavandi toimiku läbivaatamine toimuma järelevalve all ning rekvalifitseerimise kinnitamine põhineb selle läbivaatamise tulemustel.

Muudatusettepanek 228

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.1. | Teavitatud asutuse otsuste tegemise protsess
  peab olema
  selgelt dokumenteeritud, sealhulgas
  vastavushindamissertifikaadi
  väljaandmise,
  nende
  kehtivuse peatamise, taastamise,
  tühistamise või tagasilükkamise protsessid, vastavushindamistunnistuste
  muutmise või
  piiramise
  ja lisade väljaandmise
  protsessid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.1.

Teavitatud asutuse otsuste tegemise protsess
  peab olema
  selgelt dokumenteeritud, sealhulgas
  vastavushindamissertifikaadi
  väljaandmise,
  nende
  kehtivuse peatamise, taastamise,
  tühistamise või tagasilükkamise protsessid, vastavushindamistunnistuste
  muutmise või
  piiramise
  ja lisade väljaandmise
  protsessid
  .

| 4.1. | Teavitatud asutuse otsuste tegemise protsess
  on läbipaistvalt ja
  selgelt dokumenteeritud
  ning selle tulemused tehakse üldsusele kättesaadavaks
  , sealhulgas
  vastavushindamissertifikaatide
  väljaandmise, kehtivuse peatamise, taastamise
  või kehtetuks tunnistamise
  ,
  nende väljaandmisest keeldumise või
  muutmise või
  nendele piirangute kehtestamise
  ja lisade väljaandmise
  osas
  . |
| --- | --- |

4.1.

Teavitatud asutuse otsuste tegemise protsess
  on läbipaistvalt ja
  selgelt dokumenteeritud
  ning selle tulemused tehakse üldsusele kättesaadavaks
  , sealhulgas
  vastavushindamissertifikaatide
  väljaandmise, kehtivuse peatamise, taastamise
  või kehtetuks tunnistamise
  ,
  nende väljaandmisest keeldumise või
  muutmise või
  nendele piirangute kehtestamise
  ja lisade väljaandmise
  osas
  .

| 4.2. | Teavitatud asutus peab kehtestama dokumenteeritud korra nende vastavushindamismenetluste läbiviimiseks, mille jaoks ta on määratud, võttes arvesse nende eripärasid, sh seadusega nõutud konsultatsioone seoses seadmete eri kategooriatega, mis on teavitamisega hõlmatud, tagades läbipaistvuse ning nende menetluste kordamise võime. |
| --- | --- |

4.2.

Teavitatud asutus peab kehtestama dokumenteeritud korra nende vastavushindamismenetluste läbiviimiseks, mille jaoks ta on määratud, võttes arvesse nende eripärasid, sh seadusega nõutud konsultatsioone seoses seadmete eri kategooriatega, mis on teavitamisega hõlmatud, tagades läbipaistvuse ning nende menetluste kordamise võime.

| 4.2. | Teavitatud asutus peab kehtestama dokumenteeritud korra nende vastavushindamismenetluste läbiviimiseks, mille jaoks ta on määratud, võttes arvesse nende eripärasid, sh seadusega nõutud konsultatsioone seoses seadmete eri kategooriatega, mis on teavitamisega hõlmatud, tagades läbipaistvuse ning nende menetluste kordamise võime. |
| --- | --- |

4.2.

Teavitatud asutus peab kehtestama dokumenteeritud korra nende vastavushindamismenetluste läbiviimiseks, mille jaoks ta on määratud, võttes arvesse nende eripärasid, sh seadusega nõutud konsultatsioone seoses seadmete eri kategooriatega, mis on teavitamisega hõlmatud, tagades läbipaistvuse ning nende menetluste kordamise võime.

| 4.3. | Teavitatud
  asutusel peavad olema kehtestatud
  dokumenteeritud menetlused,
  mis hõlmavad
  vähemalt järgmist: |
| --- | --- |

4.3.

Teavitatud
  asutusel peavad olema kehtestatud
  dokumenteeritud menetlused,
  mis hõlmavad
  vähemalt järgmist:

| 4.3. | Teavitatud
  asutus peab kehtestama üldsusele kättesaadavad
  dokumenteeritud menetlused,
  milles käsitletakse
  vähemalt järgmist: |
| --- | --- |

4.3.

Teavitatud
  asutus peab kehtestama üldsusele kättesaadavad
  dokumenteeritud menetlused,
  milles käsitletakse
  vähemalt järgmist:

| — | taotlus vastavushindamise tegemiseks
  tootja või volitatud esindaja
  poolt
  , |
| --- | --- |

—

taotlus vastavushindamise tegemiseks
  tootja või volitatud esindaja
  poolt
  ,

| — | tootja või volitatud esindaja
  tehtava vastavushindamise taotlust
  , |
| --- | --- |

—

tootja või volitatud esindaja
  tehtava vastavushindamise taotlust
  ,

| — | taotluse
  menetlemise
  , sealhulgas dokumentide täielikkuse, toote
  in vitro diagnostikameditsiiniseadmena kvalifitseerumise ja selle liigituse kontrollimine
  ; |
| --- | --- |

—

taotluse
  menetlemise
  , sealhulgas dokumentide täielikkuse, toote
  in vitro diagnostikameditsiiniseadmena kvalifitseerumise ja selle liigituse kontrollimine
  ;

| — | taotluse
  menetlemist
  , sealhulgas dokumentide täielikkuse
  kontrolli
  ,
  kontrollimist, kas toode kvalifitseerub vastavaks seadmeks, ning
  toote
  liigitamist, samuti vastavushindamise teostamise soovituslikku kestust, |
| --- | --- |

—

taotluse
  menetlemist
  , sealhulgas dokumentide täielikkuse
  kontrolli
  ,
  kontrollimist, kas toode kvalifitseerub vastavaks seadmeks, ning
  toote
  liigitamist, samuti vastavushindamise teostamise soovituslikku kestust,

| — | taotluse, kirjavahetuse ja esitatavate dokumentide
  keel
  , |
| --- | --- |

—

taotluse, kirjavahetuse ja esitatavate dokumentide
  keel
  ,

| — | taotluse, kirjavahetuse ja esitatavate dokumentide
  keelt
  , |
| --- | --- |

—

taotluse, kirjavahetuse ja esitatavate dokumentide
  keelt
  ,

| — | tootja või volitatud esindajaga sõlmitud lepingu
  tingimused
  , |
| --- | --- |

—

tootja või volitatud esindajaga sõlmitud lepingu
  tingimused
  ,

| — | tootja või volitatud esindajaga sõlmitud lepingu
  tingimusi
  , |
| --- | --- |

—

tootja või volitatud esindajaga sõlmitud lepingu
  tingimusi
  ,

| — | vastavushindamistoimingute eest
  võetavad lõivud
  , |
| --- | --- |

—

vastavushindamistoimingute eest
  võetavad lõivud
  ,

| — | vastavushindamistoimingute eest
  võetavaid lõivusid
  , |
| --- | --- |

—

vastavushindamistoimingute eest
  võetavaid lõivusid
  ,

| — | asjaomaste muudatuste
  hindamine
  , mis tuleb esitada eelneva nõusoleku saamiseks, |
| --- | --- |

—

asjaomaste muudatuste
  hindamine
  , mis tuleb esitada eelneva nõusoleku saamiseks,

| — | asjaomaste muudatuste
  hindamist
  , mis tuleb esitada eelneva nõusoleku saamiseks, |
| --- | --- |

—

asjaomaste muudatuste
  hindamist
  , mis tuleb esitada eelneva nõusoleku saamiseks,

| — | järelevalve
  planeerimine
  , |
| --- | --- |

—

järelevalve
  planeerimine
  ,

| — | järelevalve
  planeerimist
  , |
| --- | --- |

—

järelevalve
  planeerimist
  ,

| — | sertifikaatide
  uuendamine
  . |
| --- | --- |

—

sertifikaatide
  uuendamine
  .

| — | sertifikaatide
  uuendamist
  . |
| --- | --- |

—

sertifikaatide
  uuendamist
  .

Muudatusettepanek 229

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punkt 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4 a. | TEAVITATUD ASUTUSTE TEOSTATUD VASTAVUSHINDAMISTE SOOVITUSLIK KESTUS |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4 a.

| 4.1. | Teavitatud asutused määravad kindlaks auditi kestuse 1. ja 2. etapi esialgsete auditite ning iga taotleja ja sertifitseeritud kliendi järelevalveauditite jaoks. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Auditi kestuse puhul tuginetakse muu hulgas organisatsiooni töötajate tegelikule arvule, organisatsioonisiseste protsesside keerukusele, auditi kohaldamisalasse kuuluvate meditsiiniseadmete laadile ja omadustele ning meditsiiniseadmete tootmiseks ja kontrollimiseks kasutatavatele eri tehnoloogiatele. Auditi kestust võib kohandada vastavalt mis tahes olulistele teguritele, mis on omased üksnes auditeerimisele kuuluvale organisatsioonile. Teavitatud asutus tagab, et auditi kestuse mis tahes kohandamine ei ohusta auditite tulemuslikkust. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Mis tahes kavandatud kohapealse auditi kestus ei tohi olla lühem kui üks audiitori tööpäev. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Mitme koha sertifitseerimine ühe kvaliteeditagamissüsteemi raames ei tohi põhineda valimisüsteemil. |
| --- | --- |

4.4.

Muudatusettepanek 230

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – punkt 1.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.1. | Klassifitseerimiseeskirjade kohaldamist reguleeritakse vastavalt seadmete sihtotstarbele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.1.

Klassifitseerimiseeskirjade kohaldamist reguleeritakse vastavalt seadmete sihtotstarbele.

| 1.1. | Klassifitseerimiseeskirjade kohaldamist reguleeritakse vastavalt seadmete sihtotstarbele
  , uuenduslikkusele, keerukusele ja seadme kasutamisega kaasnevatele ohtudele
  . |
| --- | --- |

1.1.

Klassifitseerimiseeskirjade kohaldamist reguleeritakse vastavalt seadmete sihtotstarbele
  , uuenduslikkusele, keerukusele ja seadme kasutamisega kaasnevatele ohtudele
  .

Muudatusettepanek 231

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – punkt 2.3 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | nakkusetekitaja tuvastamine juhul, kui on märkimisväärne oht, et vale tulemus võib põhjustada testitava isiku või loote või isiku järeltulija surma või raske puude; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

nakkusetekitaja tuvastamine juhul, kui on märkimisväärne oht, et vale tulemus võib põhjustada testitava isiku või loote või isiku järeltulija surma või raske puude;

| c) | nakkusetekitaja tuvastamine juhul, kui on märkimisväärne oht, et vale tulemus võib põhjustada testitava isiku, loote või
  embrüo
  või isiku järeltulija surma või raske puude; |
| --- | --- |

c)

nakkusetekitaja tuvastamine juhul, kui on märkimisväärne oht, et vale tulemus võib põhjustada testitava isiku, loote või
  embrüo
  või isiku järeltulija surma või raske puude;

Muudatusettepanek 232

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – punkt 2.3 – alapunkt f – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (ii) | seadmed, mis on ettenähtud haiguse staadiumi määramiseks või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ii)

seadmed, mis on ettenähtud haiguse staadiumi määramiseks või

| (ii) | seadmed, mis on ettenähtud haiguse staadiumi määramiseks või
  prognoosimiseks, või |
| --- | --- |

(ii)

seadmed, mis on ettenähtud haiguse staadiumi määramiseks või
  prognoosimiseks, või

Muudatusettepanek 233

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – punkt 2.3 – alapunkt j

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (j) | sõeluuringud, mille eesmärk on avastada loote kaasasündinud arenguhäireid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(j)

sõeluuringud, mille eesmärk on avastada loote kaasasündinud arenguhäireid.

| (j) | sõeluuringud, mille eesmärk on avastada loote
  või embrüo
  kaasasündinud arenguhäireid. |
| --- | --- |

(j)

sõeluuringud, mille eesmärk on avastada loote
  või embrüo
  kaasasündinud arenguhäireid.

Muudatusettepanek 235

Ettepanek võtta vastu määrus

VIII lisa – punkt 3.2 – alapunkt d – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | toote identifitseerimise kord, mis koostatakse ja mida ajakohastatakse jooniste, spetsifikaatide ja muude asjakohaste dokumentide abil igas tootmisetapis; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

toote identifitseerimise kord, mis koostatakse ja mida ajakohastatakse jooniste, spetsifikaatide ja muude asjakohaste dokumentide abil igas tootmisetapis;

| — | toote identifitseerimise
  ja jälgimise
  kord, mis koostatakse ja mida ajakohastatakse jooniste, spetsifikaatide ja muude asjakohaste dokumentide abil igas tootmisetapis; |
| --- | --- |

—

toote identifitseerimise
  ja jälgimise
  kord, mis koostatakse ja mida ajakohastatakse jooniste, spetsifikaatide ja muude asjakohaste dokumentide abil igas tootmisetapis;

Muudatusettepanek 236

Ettepanek võtta vastu määrus

VIII lisa – punkt 4.4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teavitatud asutus peab tegema juhuslikult ja etteteatamata kontrollkäike
  tootja
  ja kui see on asjakohane, tootja varustajate ja/või alltöövõtjate valdustesse
  , mida võib ühendada korrapärase järelevalve hindamisega punkti 4.3 kohaselt või teha lisaks korrapärasele järelevalvele
  . Teavitatud asutus peab koostama etteteatamata kontrollkäikude kava, mida ei tohi tootjale avaldada. | Teavitatud asutus peab tegema
  iga tootja ja seadmete üldrühma puhul
  juhuslikult ja etteteatamata kontrollkäike
  asjaomastesse tootmisvaldustesse
  ja, kui see on asjakohane, tootja varustajate ja/või alltöövõtjate valdustesse. Teavitatud asutus peab koostama etteteatamata kontrollkäikude kava, mida ei tohi tootjale avaldada.
  Selliste kontrollkäikude ajal peab teavitatud asutus tegema katseid või paluma neid teha, et kontrollida, kas kvaliteedijuhtimissüsteem toimib nõuetekohaselt. Teavitatud asutus esitab tootjale kontrollkäigu aruande ja katseprotokolli. Teavitatud asutus teostab niisugust kontrolli vähemalt kord kolme aasta tagant. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Teavitatud asutus peab tegema juhuslikult ja etteteatamata kontrollkäike
  tootja
  ja kui see on asjakohane, tootja varustajate ja/või alltöövõtjate valdustesse
  , mida võib ühendada korrapärase järelevalve hindamisega punkti 4.3 kohaselt või teha lisaks korrapärasele järelevalvele
  . Teavitatud asutus peab koostama etteteatamata kontrollkäikude kava, mida ei tohi tootjale avaldada.

Teavitatud asutus peab tegema
  iga tootja ja seadmete üldrühma puhul
  juhuslikult ja etteteatamata kontrollkäike
  asjaomastesse tootmisvaldustesse
  ja, kui see on asjakohane, tootja varustajate ja/või alltöövõtjate valdustesse. Teavitatud asutus peab koostama etteteatamata kontrollkäikude kava, mida ei tohi tootjale avaldada.
  Selliste kontrollkäikude ajal peab teavitatud asutus tegema katseid või paluma neid teha, et kontrollida, kas kvaliteedijuhtimissüsteem toimib nõuetekohaselt. Teavitatud asutus esitab tootjale kontrollkäigu aruande ja katseprotokolli. Teavitatud asutus teostab niisugust kontrolli vähemalt kord kolme aasta tagant.

Muudatusettepanek 237

Ettepanek võtta vastu määrus

VIII lisa – punkt 5.3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.3. | Teavitatud asutus peab vaatama läbi taotluses esitatud tõendatud teadmiste ja kogemustega töötajate andmed asjaomase tehnoloogia seisukohast. Teavitatud asutus võib nõuda, et taotlusele lisataks täiendavad katsed või tõendusmaterjalid, mis võimaldavad hinnata vastavust käesoleva määruse nõuetele. Teavitatud asutus peab tegema seadmega seotud ja piisavad tegelikud või laboratoorsed katsed või nõudma, et tootja teeks sellised katsed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.3.

Teavitatud asutus peab vaatama läbi taotluses esitatud tõendatud teadmiste ja kogemustega töötajate andmed asjaomase tehnoloogia seisukohast. Teavitatud asutus võib nõuda, et taotlusele lisataks täiendavad katsed või tõendusmaterjalid, mis võimaldavad hinnata vastavust käesoleva määruse nõuetele. Teavitatud asutus peab tegema seadmega seotud ja piisavad tegelikud või laboratoorsed katsed või nõudma, et tootja teeks sellised katsed.

| 5.3. | Teavitatud asutus peab vaatama läbi taotluses esitatud tõendatud teadmiste ja kogemustega töötajate andmed asjaomase tehnoloogia seisukohast.
  Teavitatud asutus tagab, et tootja taotluses kirjeldatakse nõuetekohaselt seadme kavandit, tootmist ja toimimist, et võimaldada hinnata, kas toode on vastavuses käesolevas määruses sätestatud nõuetega. Teavitatud asutus esitab nõuetele vastavuse kohta märkusi seoses järgmisega: |
| --- | --- |

5.3.

Teavitatud asutus peab vaatama läbi taotluses esitatud tõendatud teadmiste ja kogemustega töötajate andmed asjaomase tehnoloogia seisukohast.
  Teavitatud asutus tagab, et tootja taotluses kirjeldatakse nõuetekohaselt seadme kavandit, tootmist ja toimimist, et võimaldada hinnata, kas toode on vastavuses käesolevas määruses sätestatud nõuetega. Teavitatud asutus esitab nõuetele vastavuse kohta märkusi seoses järgmisega:

| — | toote üldkirjeldus; |
| --- | --- |

—

toote üldkirjeldus;

| — | ehituslikud eriomadused, sealhulgas peamiste nõuete täitmiseks kasutatavate lahenduste kirjeldus; |
| --- | --- |

—

ehituslikud eriomadused, sealhulgas peamiste nõuete täitmiseks kasutatavate lahenduste kirjeldus;

| — | kavandamisprotsessis kasutatud süstemaatilised menetlused ning seadme kavandi kontrollimiseks, jälgimiseks ja kinnitamiseks kasutatud meetodid. |
| --- | --- |

—

kavandamisprotsessis kasutatud süstemaatilised menetlused ning seadme kavandi kontrollimiseks, jälgimiseks ja kinnitamiseks kasutatud meetodid.

Teavitatud asutus võib nõuda, et taotlusele lisataks täiendavad katsed või tõendusmaterjalid, mis võimaldavad hinnata vastavust käesoleva määruse nõuetele. Teavitatud asutus peab tegema seadmega seotud ja piisavad tegelikud või laboratoorsed katsed või nõudma, et tootja teeks sellised katsed.

Muudatusettepanek 238

Ettepanek võtta vastu määrus

VIII lisa – punkt 5.7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.7. | Et kontrollida D klassi liigitatud toodetud seadmete vastavust, teeb tootja toodetud seadmetega või iga seadmepartiiga katseid. Pärast kontrollimiste ja katsete lõpetamist edastab ta vastavad aruanded viivitamatult teavitatud asutusele. Lisaks sellele esitab tootja toodetud seadmete või seadmepartiide näidised teavitatud asutusele eelnevalt kokkulepitud tingimustel ja viisil, mis tähendab ka seda, et teavitatud asutus või tootja saadavad
  regulaarselt
  toodetud seadmete või seadmepartiide näidised referentlaboratooriumisse vastavalt artiklis 78 määratule, et asjaomaseid katseid teha. Referentlaboratoorium teavitab teavitatud asutust oma järeldustest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.7.

Et kontrollida D klassi liigitatud toodetud seadmete vastavust, teeb tootja toodetud seadmetega või iga seadmepartiiga katseid. Pärast kontrollimiste ja katsete lõpetamist edastab ta vastavad aruanded viivitamatult teavitatud asutusele. Lisaks sellele esitab tootja toodetud seadmete või seadmepartiide näidised teavitatud asutusele eelnevalt kokkulepitud tingimustel ja viisil, mis tähendab ka seda, et teavitatud asutus või tootja saadavad
  regulaarselt
  toodetud seadmete või seadmepartiide näidised referentlaboratooriumisse vastavalt artiklis 78 määratule, et asjaomaseid katseid teha. Referentlaboratoorium teavitab teavitatud asutust oma järeldustest.

| 5.7. | Et kontrollida D klassi liigitatud toodetud seadmete vastavust, teeb tootja toodetud seadmetega või iga seadmepartiiga katseid. Pärast kontrollimiste ja katsete lõpetamist edastab ta vastavad aruanded viivitamatult teavitatud asutusele. Lisaks sellele esitab tootja toodetud seadmete või seadmepartiide näidised teavitatud asutusele eelnevalt kokkulepitud tingimustel ja viisil, mis tähendab ka seda, et teavitatud asutus või tootja saadavad toodetud seadmete või seadmepartiide näidised referentlaboratooriumisse vastavalt artiklis 78 määratule, et asjaomaseid katseid teha. Referentlaboratoorium teavitab teavitatud asutust oma järeldustest. |
| --- | --- |

5.7.

Et kontrollida D klassi liigitatud toodetud seadmete vastavust, teeb tootja toodetud seadmetega või iga seadmepartiiga katseid. Pärast kontrollimiste ja katsete lõpetamist edastab ta vastavad aruanded viivitamatult teavitatud asutusele. Lisaks sellele esitab tootja toodetud seadmete või seadmepartiide näidised teavitatud asutusele eelnevalt kokkulepitud tingimustel ja viisil, mis tähendab ka seda, et teavitatud asutus või tootja saadavad toodetud seadmete või seadmepartiide näidised referentlaboratooriumisse vastavalt artiklis 78 määratule, et asjaomaseid katseid teha. Referentlaboratoorium teavitab teavitatud asutust oma järeldustest.

Muudatusettepanek 239

Ettepanek võtta vastu määrus

VIII lisa – punkt 6.1 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.1. | A, B või C klassi liigitatud, enesetestimiseks
  või
  patsientide vahetus läheduses testimiseks ettenähtud seadmete kavandite läbivaatamine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.1.

A, B või C klassi liigitatud, enesetestimiseks
  või
  patsientide vahetus läheduses testimiseks ettenähtud seadmete kavandite läbivaatamine

| 6.1 | A, B või C klassi liigitatud enesetestimiseks
  ettenähtud seadmete ning C klassi liigitatud ja
  patsientide vahetus läheduses testimiseks ettenähtud seadmete kavandite läbivaatamine |
| --- | --- |

6.1

A, B või C klassi liigitatud enesetestimiseks
  ettenähtud seadmete ning C klassi liigitatud ja
  patsientide vahetus läheduses testimiseks ettenähtud seadmete kavandite läbivaatamine

Muudatusettepanek 240

Ettepanek võtta vastu määrus

VIII lisa – punkt 6.1 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | Enesetestimiseks
  või
  patsiendi vahetus läheduses testimiseks ettenähtud
  ning A, B
  ja C klassi liigitatud seadmete tootja esitab punktis 3.1 osutatud teavitatud asutusele kavandi hindamise taotluse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

Enesetestimiseks
  või
  patsiendi vahetus läheduses testimiseks ettenähtud
  ning A, B
  ja C klassi liigitatud seadmete tootja esitab punktis 3.1 osutatud teavitatud asutusele kavandi hindamise taotluse.

| (a) | Enesetestimiseks
  ettenähtud ja A, B või C klassi liigitatud seadmete ning
  patsiendi vahetus läheduses testimiseks ettenähtud ja C klassi liigitatud seadmete tootja esitab punktis 3.1 osutatud teavitatud asutusele kavandi hindamise taotluse. |
| --- | --- |

(a)

Enesetestimiseks
  ettenähtud ja A, B või C klassi liigitatud seadmete ning
  patsiendi vahetus läheduses testimiseks ettenähtud ja C klassi liigitatud seadmete tootja esitab punktis 3.1 osutatud teavitatud asutusele kavandi hindamise taotluse.

Muudatusettepanek 241

Ettepanek võtta vastu määrus

VIII lisa – punkt 6.2 – alapunkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | Teavitatud asutus võtab otsuse langetamisel ravimitega tegeleva pädeva asutuse või Euroopa Ravimiameti võimalikku arvamust
  nõuetekohaselt arvesse
  . Teavitatud
  asutus edastab oma lõpliku otsuse
  ravimitega tegelevale pädevale asutusele või ravimiametile. Kavandi hindamise tunnistus antakse vastavalt punkti 6.1 alapunktile d. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

Teavitatud asutus võtab otsuse langetamisel ravimitega tegeleva pädeva asutuse või Euroopa Ravimiameti võimalikku arvamust
  nõuetekohaselt arvesse
  . Teavitatud
  asutus edastab oma lõpliku otsuse
  ravimitega tegelevale pädevale asutusele või ravimiametile. Kavandi hindamise tunnistus antakse vastavalt punkti 6.1 alapunktile d.

| (e) | Teavitatud asutus võtab otsuse langetamisel
  nõuetekohaselt arvesse
  ravimitega tegeleva pädeva asutuse või Euroopa Ravimiameti võimalikku arvamust
  personaliseeritud ravimispetsiifilise diagnostilise kompleksi teadusliku sobivuse kohta
  .
  Kui
  teavitatud
  asutuse arvamus erineb sellest seisukohast, põhjendab ta oma otsust
  ravimitega tegelevale pädevale asutusele või ravimiametile.
  Kui kokkuleppele ei jõuta, teavitab teavitatud asutus sellest meditsiiniseadmete koordineerimisrühma.
  Kavandi hindamise tunnistus antakse vastavalt punkti 6.1 alapunktile d. |
| --- | --- |

(e)

Teavitatud asutus võtab otsuse langetamisel
  nõuetekohaselt arvesse
  ravimitega tegeleva pädeva asutuse või Euroopa Ravimiameti võimalikku arvamust
  personaliseeritud ravimispetsiifilise diagnostilise kompleksi teadusliku sobivuse kohta
  .
  Kui
  teavitatud
  asutuse arvamus erineb sellest seisukohast, põhjendab ta oma otsust
  ravimitega tegelevale pädevale asutusele või ravimiametile.
  Kui kokkuleppele ei jõuta, teavitab teavitatud asutus sellest meditsiiniseadmete koordineerimisrühma.
  Kavandi hindamise tunnistus antakse vastavalt punkti 6.1 alapunktile d.

Muudatusettepanek 242

Ettepanek võtta vastu määrus

IX lisa – punkt 3.5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.5. | D klassi liigitatud seadmete puhul taotlema referentlaboratooriumi, mis on määratud kooskõlas artikliga 78, et kontrollida seadme vastavust ühtsele tehnilisele kirjeldusele, kui see on olemas või muudele lahendustele, mille tootja on valinud vähemalt võrdväärse ohutuse ja toimivuse taseme tagamiseks. Referentlaboratoorium esitab teadusliku arvamuse 30 päeva jooksul. Referentlaboratooriumi teaduslik arvamus ja selle võimalik ajakohastus lisatakse teavitatud asutuse dokumentatsioonile asjaomase seadme kohta. Teavitatud asutus võtab otsuse tegemisel nõuetekohaselt arvesse teadusliku arvamuse koostamisel väljendatud seisukohti. Teavitatud asutus ei tohi sertifikaati välja anda, kui teaduslik arvamus ei ole pooldav. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.5.

D klassi liigitatud seadmete puhul taotlema referentlaboratooriumi, mis on määratud kooskõlas artikliga 78, et kontrollida seadme vastavust ühtsele tehnilisele kirjeldusele, kui see on olemas või muudele lahendustele, mille tootja on valinud vähemalt võrdväärse ohutuse ja toimivuse taseme tagamiseks. Referentlaboratoorium esitab teadusliku arvamuse 30 päeva jooksul. Referentlaboratooriumi teaduslik arvamus ja selle võimalik ajakohastus lisatakse teavitatud asutuse dokumentatsioonile asjaomase seadme kohta. Teavitatud asutus võtab otsuse tegemisel nõuetekohaselt arvesse teadusliku arvamuse koostamisel väljendatud seisukohti. Teavitatud asutus ei tohi sertifikaati välja anda, kui teaduslik arvamus ei ole pooldav.

| 3.5. | D klassi liigitatud seadmete
  ja personaliseeritud ravimispetsiifilise diagnostilise kompleksi
  puhul taotlema referentlaboratooriumi, mis on määratud kooskõlas artikliga 78, et kontrollida seadme vastavust ühtsele tehnilisele kirjeldusele, kui see on olemas, või muudele lahendustele, mille tootja on valinud vähemalt võrdväärse ohutuse ja toimivuse taseme tagamiseks. Referentlaboratoorium esitab teadusliku arvamuse 30 päeva jooksul. Referentlaboratooriumi teaduslik arvamus ja selle võimalik ajakohastus lisatakse teavitatud asutuse dokumentatsioonile asjaomase seadme kohta. Teavitatud asutus võtab otsuse tegemisel nõuetekohaselt arvesse teadusliku arvamuse koostamisel väljendatud seisukohti. Teavitatud asutus ei tohi sertifikaati välja anda, kui teaduslik arvamus ei ole pooldav. |
| --- | --- |

3.5.

D klassi liigitatud seadmete
  ja personaliseeritud ravimispetsiifilise diagnostilise kompleksi
  puhul taotlema referentlaboratooriumi, mis on määratud kooskõlas artikliga 78, et kontrollida seadme vastavust ühtsele tehnilisele kirjeldusele, kui see on olemas, või muudele lahendustele, mille tootja on valinud vähemalt võrdväärse ohutuse ja toimivuse taseme tagamiseks. Referentlaboratoorium esitab teadusliku arvamuse 30 päeva jooksul. Referentlaboratooriumi teaduslik arvamus ja selle võimalik ajakohastus lisatakse teavitatud asutuse dokumentatsioonile asjaomase seadme kohta. Teavitatud asutus võtab otsuse tegemisel nõuetekohaselt arvesse teadusliku arvamuse koostamisel väljendatud seisukohti. Teavitatud asutus ei tohi sertifikaati välja anda, kui teaduslik arvamus ei ole pooldav.

Muudatusettepanek 243

Ettepanek võtta vastu määrus

IX lisa – punkt 3.6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.6. | Personaliseeritud ravimispetsiifilise diagnostilise kompleksi puhul, mille sihtotstarve on patsiendi sobivuse määramine konkreetse ravimiga läbiviidavaks raviks, peab teavitatud asutus ohutuse ja toimivuse kokkuvõtte kavandist ning kasutusjuhendi kavandist lähtuvalt paluma liikmesriikide poolt direktiivi 2001/83/EÜ kohaselt nimetatud pädeval asutusel (edaspidi „pädev ravimiasutus”) või Euroopa Ravimiametil koostada arvamuse seadme sobivuse kohta seoses asjaomase ravimiga. Kui ravim kuulub üksnes määruse (EÜ) nr 726/2004 lisa reguleerimisalasse, peab teavitatud asutus pidama nõu Euroopa Ravimiametiga. Pädev ravimiasutus või Euroopa Ravimiamet esitavad oma võimaliku arvamuse 60 päeva jooksul pärast asjaomaste kehtivate dokumentide vastuvõtmist. Nimetatud 60-päevast ajavahemikku võib pikendada ainult korra veel 60 päeva võrra teaduslikult usaldusväärsetel põhjustel. Pädeva ravimiasutuse või ravimiameti arvamus ja selle võimalikud täiendused lisatakse teavitatud asutuse dokumentatsioonile seadme kohta. Teavitatud asutus võtab otsuse langetamisel pädeva ravimiasutuse või Euroopa Ravimiameti võimalikku arvamust nõuetekohaselt arvesse. Teavitatud asutus edastab oma lõpliku otsuse pädevale ravimiasutusele või ravimiametile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.6.

välja jäetud

Muudatusettepanek 244

Ettepanek võtta vastu määrus

IX lisa – punkt 5.4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.4. | Kui muudatused mõjutavad personaliseeritud ravimispetsiifilist diagnostilist kompleksi, mis on heaks kiidetud ELi tüübihindamistõendi kaudu seoses selle sobivusega konkreetse ravimiga, konsulteerib teavitatud asutus selle pädeva ravimiasutusega, kes võttis osa esmakordsest konsulteerimisest, või Euroopa Ravimiametiga. Ravimitega tegelev pädev asutus või Euroopa Ravimiamet esitab oma võimaliku arvamuse 30 päeva jooksul pärast muudatusi käsitlevate kehtivate dokumentide vastuvõtmist. Kinnitatud tüübi heakskiidetud muudatuste kohta antakse välja ELi tüübihindamistõendi lisa. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.4.

välja jäetud

Muudatusettepanek 245

Ettepanek võtta vastu määrus

X lisa – punkt 5.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.1. | Et kontrollida D klassi liigitatud toodetud seadmeid, teeb tootja toodetud seadmetega või iga seadmepartiiga katseid. Pärast kontrollimiste ja katsete lõpetamist edastab ta vastavad aruanded viivitamatult teavitatud asutusele. Lisaks sellele esitab tootja toodetud seadmete või seadmepartiide näidised teavitatud asutusele eelnevalt kokkulepitud tingimustel ja viisil, mis tähendab ka seda, et teavitatud asutus või tootja saadavad
  regulaarselt
  toodetud seadmete või seadmepartiide näidised referentlaboratooriumisse vastavalt artiklis 78 määratule, et asjaomaseid katseid
  teha
  . Referentlaboratoorium teavitab teavitatud asutust oma järeldustest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.1.

Et kontrollida D klassi liigitatud toodetud seadmeid, teeb tootja toodetud seadmetega või iga seadmepartiiga katseid. Pärast kontrollimiste ja katsete lõpetamist edastab ta vastavad aruanded viivitamatult teavitatud asutusele. Lisaks sellele esitab tootja toodetud seadmete või seadmepartiide näidised teavitatud asutusele eelnevalt kokkulepitud tingimustel ja viisil, mis tähendab ka seda, et teavitatud asutus või tootja saadavad
  regulaarselt
  toodetud seadmete või seadmepartiide näidised referentlaboratooriumisse vastavalt artiklis 78 määratule, et asjaomaseid katseid
  teha
  . Referentlaboratoorium teavitab teavitatud asutust oma järeldustest.

| 5.1. | Et kontrollida D klassi liigitatud toodetud seadmeid, teeb tootja toodetud seadmetega või iga seadmepartiiga katseid. Pärast kontrollimiste ja katsete lõpetamist edastab ta vastavad aruanded viivitamatult teavitatud asutusele. Lisaks sellele esitab tootja toodetud seadmete või seadmepartiide näidised teavitatud asutusele eelnevalt kokkulepitud tingimustel ja viisil, mis tähendab ka seda, et teavitatud asutus või tootja saadavad toodetud seadmete või seadmepartiide näidised referentlaboratooriumisse vastavalt artiklis 78 määratule, et
  teha
  asjaomaseid
  laboratoorseid
  katseid. Referentlaboratoorium teavitab teavitatud asutust oma järeldustest. |
| --- | --- |

5.1.

Et kontrollida D klassi liigitatud toodetud seadmeid, teeb tootja toodetud seadmetega või iga seadmepartiiga katseid. Pärast kontrollimiste ja katsete lõpetamist edastab ta vastavad aruanded viivitamatult teavitatud asutusele. Lisaks sellele esitab tootja toodetud seadmete või seadmepartiide näidised teavitatud asutusele eelnevalt kokkulepitud tingimustel ja viisil, mis tähendab ka seda, et teavitatud asutus või tootja saadavad toodetud seadmete või seadmepartiide näidised referentlaboratooriumisse vastavalt artiklis 78 määratule, et
  teha
  asjaomaseid
  laboratoorseid
  katseid. Referentlaboratoorium teavitab teavitatud asutust oma järeldustest.

Muudatusettepanek 246

Ettepanek võtta vastu määrus

XII lisa – A osa – punkt 1.2.1.4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.2.1.4 | Analüütilise toimivusega seotud andmed
  võetakse kokku osana kliiniliste tõendite aruandest
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.2.1.4

Analüütilise toimivusega seotud andmed
  võetakse kokku osana kliiniliste tõendite aruandest
  .

| 1.2.1.4 | Kliiniliste tõendite aruandega on kaasas kõik
  analüütilise toimivusega seotud andmed
  ja nende kokkuvõte võib moodustada aruande osa
  . |
| --- | --- |

1.2.1.4

Kliiniliste tõendite aruandega on kaasas kõik
  analüütilise toimivusega seotud andmed
  ja nende kokkuvõte võib moodustada aruande osa
  .

Muudatusettepanek 247

Ettepanek võtta vastu määrus

XII lisa – A osa – punkt 1.2.2.5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.2.2.5 | Kliinilise toimivusega seotud andmed
  võetakse kokku osana kliiniliste tõendite aruandest
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.2.2.5

Kliinilise toimivusega seotud andmed
  võetakse kokku osana kliiniliste tõendite aruandest
  .

| 1.2.2.5 | Kliiniliste tõendite aruandega on kaasas kõik
  kliinilise toimivusega seotud andmed
  ja nende kokkuvõte võib moodustada aruande osa
  . |
| --- | --- |

1.2.2.5

Kliiniliste tõendite aruandega on kaasas kõik
  kliinilise toimivusega seotud andmed
  ja nende kokkuvõte võib moodustada aruande osa
  .

Muudatusettepanek 248

Ettepanek võtta vastu määrus

XII lisa – A osa – punkt 1.2.2.6 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | seadmete puhul, mis on VII lisas sätestatud eeskirjade kohaselt liigitatud C klassi, sisaldab kliinilise toimivuse uuringu aruanne andmete analüüsimeetodit, uuringu järeldusi ja uuringu protokolli asjaomaseid üksikasju; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

seadmete puhul, mis on VII lisas sätestatud eeskirjade kohaselt liigitatud C klassi, sisaldab kliinilise toimivuse uuringu aruanne andmete analüüsimeetodit, uuringu järeldusi ja uuringu protokolli asjaomaseid üksikasju;

| — | seadmete puhul, mis on VII lisas sätestatud eeskirjade kohaselt liigitatud C klassi, sisaldab kliinilise toimivuse uuringu aruanne andmete analüüsimeetodit, uuringu järeldusi ja uuringu protokolli asjaomaseid üksikasju
  , samuti täielikku andmekogu
  ; |
| --- | --- |

—

seadmete puhul, mis on VII lisas sätestatud eeskirjade kohaselt liigitatud C klassi, sisaldab kliinilise toimivuse uuringu aruanne andmete analüüsimeetodit, uuringu järeldusi ja uuringu protokolli asjaomaseid üksikasju
  , samuti täielikku andmekogu
  ;

Muudatusettepanek 249

Ettepanek võtta vastu määrus

XII lisa – A osa – punkt 1.2.2.6 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | seadmete puhul, mis on VII lisas sätestatud eeskirjade kohaselt liigitatud D klassi, sisaldab kliinilise toimivuse uuringu aruanne andmete analüüsimeetodit, uuringu järeldust, uuringu protokolli asjaomaseid üksikasju
  ja üksikuid andmepunkte. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

seadmete puhul, mis on VII lisas sätestatud eeskirjade kohaselt liigitatud D klassi, sisaldab kliinilise toimivuse uuringu aruanne andmete analüüsimeetodit, uuringu järeldust, uuringu protokolli asjaomaseid üksikasju
  ja üksikuid andmepunkte.

| — | seadmete puhul, mis on VII lisas sätestatud eeskirjade kohaselt liigitatud D klassi, sisaldab kliinilise toimivuse uuringu aruanne andmete analüüsimeetodit, uuringu järeldust, uuringu protokolli asjaomaseid üksikasju
  ning täielikku andmekogu; |
| --- | --- |

—

seadmete puhul, mis on VII lisas sätestatud eeskirjade kohaselt liigitatud D klassi, sisaldab kliinilise toimivuse uuringu aruanne andmete analüüsimeetodit, uuringu järeldust, uuringu protokolli asjaomaseid üksikasju
  ning täielikku andmekogu;

Muudatusettepanek 250

Ettepanek võtta vastu määrus

XII lisa – A osa – punkt 2.2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõik kliinilise toimivuse uuringu etapid, alates esimestest uuringu vajaduse ja põhjenduse kaalutlustest kuni tulemuste avaldamiseni, viiakse läbi kooskõlas tunnustatud eetiliste põhimõtetega, näiteks nendega, mis on sätestatud inimestega läbiviidavate meditsiiniliste uuringute eetiliste põhimõtete Helsingi deklaratsioonis, mis võeti vastu Maailma Arstide Liidu poolt 18. ülemaailmsel meditsiiniassambleel Helsingis 1964. aastal ning mida muudeti viimati 59. Maailma Arstide Liidu üldkogul Koreas Soulis 2008. aastal. | Kõik kliinilise toimivuse uuringu etapid, alates esimestest uuringu vajaduse ja põhjenduse kaalutlustest kuni tulemuste avaldamiseni, viiakse läbi kooskõlas tunnustatud eetiliste põhimõtetega, näiteks nendega, mis on sätestatud inimestega läbiviidavate meditsiiniliste uuringute eetiliste põhimõtete Helsingi deklaratsioonis, mis võeti vastu Maailma Arstide Liidu poolt 18. ülemaailmsel meditsiiniassambleel Helsingis 1964. aastal ning mida muudeti viimati 59. Maailma Arstide Liidu üldkogul Koreas Soulis 2008. aastal.
  Eespool esitatud põhimõtete järgimine kinnitatakse pärast asjaomase eetikakomitee poolse hindamise teostamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõik kliinilise toimivuse uuringu etapid, alates esimestest uuringu vajaduse ja põhjenduse kaalutlustest kuni tulemuste avaldamiseni, viiakse läbi kooskõlas tunnustatud eetiliste põhimõtetega, näiteks nendega, mis on sätestatud inimestega läbiviidavate meditsiiniliste uuringute eetiliste põhimõtete Helsingi deklaratsioonis, mis võeti vastu Maailma Arstide Liidu poolt 18. ülemaailmsel meditsiiniassambleel Helsingis 1964. aastal ning mida muudeti viimati 59. Maailma Arstide Liidu üldkogul Koreas Soulis 2008. aastal.

Kõik kliinilise toimivuse uuringu etapid, alates esimestest uuringu vajaduse ja põhjenduse kaalutlustest kuni tulemuste avaldamiseni, viiakse läbi kooskõlas tunnustatud eetiliste põhimõtetega, näiteks nendega, mis on sätestatud inimestega läbiviidavate meditsiiniliste uuringute eetiliste põhimõtete Helsingi deklaratsioonis, mis võeti vastu Maailma Arstide Liidu poolt 18. ülemaailmsel meditsiiniassambleel Helsingis 1964. aastal ning mida muudeti viimati 59. Maailma Arstide Liidu üldkogul Koreas Soulis 2008. aastal.
  Eespool esitatud põhimõtete järgimine kinnitatakse pärast asjaomase eetikakomitee poolse hindamise teostamist.

Muudatusettepanek 251

Ettepanek võtta vastu määrus

XII lisa – A osa – punkt 2.3.3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kliinilise toimivuse uuringu aruanne, millele kirjutab alla arst või muu volitatud vastutav isik, sisaldab dokumenteeritud teavet kliinilise toimivuse uuringu protokolli, kliinilise toimivuse uuringu tulemuste ja kokkuvõtete kohta, sealhulgas negatiivseid tulemusi. Tulemused ja kokkuvõtted peavad olema läbipaistvad, objektiivsed ja kliiniliselt asjakohased. Aruandes sisalduv teave peab olema piisav selleks, et sõltumatu osapool saaks sellest aru ka ilma viideteta muudele dokumentidele. Aruanne sisaldab vajadusel ka mis tahes muudatusi või kõrvalekaldeid ja andmete väljajätmisi koos asjakohase põhjendusega. | Kliinilise toimivuse uuringu aruanne, millele kirjutab alla arst või muu volitatud vastutav isik, sisaldab dokumenteeritud teavet kliinilise toimivuse uuringu protokolli, kliinilise toimivuse uuringu tulemuste ja kokkuvõtete kohta, sealhulgas negatiivseid tulemusi. Tulemused ja kokkuvõtted peavad olema läbipaistvad, objektiivsed ja kliiniliselt asjakohased. Aruandes sisalduv teave peab olema piisav selleks, et sõltumatu osapool saaks sellest aru ka ilma viideteta muudele dokumentidele. Aruanne sisaldab vajadusel ka mis tahes muudatusi või kõrvalekaldeid ja andmete väljajätmisi koos asjakohase põhjendusega.
  Aruandele lisatakse kliiniliste tõendite aruanne punktis 3.1 kirjeldatu kohaselt ja see on kättesaadav artiklis 51 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kliinilise toimivuse uuringu aruanne, millele kirjutab alla arst või muu volitatud vastutav isik, sisaldab dokumenteeritud teavet kliinilise toimivuse uuringu protokolli, kliinilise toimivuse uuringu tulemuste ja kokkuvõtete kohta, sealhulgas negatiivseid tulemusi. Tulemused ja kokkuvõtted peavad olema läbipaistvad, objektiivsed ja kliiniliselt asjakohased. Aruandes sisalduv teave peab olema piisav selleks, et sõltumatu osapool saaks sellest aru ka ilma viideteta muudele dokumentidele. Aruanne sisaldab vajadusel ka mis tahes muudatusi või kõrvalekaldeid ja andmete väljajätmisi koos asjakohase põhjendusega.

Kliinilise toimivuse uuringu aruanne, millele kirjutab alla arst või muu volitatud vastutav isik, sisaldab dokumenteeritud teavet kliinilise toimivuse uuringu protokolli, kliinilise toimivuse uuringu tulemuste ja kokkuvõtete kohta, sealhulgas negatiivseid tulemusi. Tulemused ja kokkuvõtted peavad olema läbipaistvad, objektiivsed ja kliiniliselt asjakohased. Aruandes sisalduv teave peab olema piisav selleks, et sõltumatu osapool saaks sellest aru ka ilma viideteta muudele dokumentidele. Aruanne sisaldab vajadusel ka mis tahes muudatusi või kõrvalekaldeid ja andmete väljajätmisi koos asjakohase põhjendusega.
  Aruandele lisatakse kliiniliste tõendite aruanne punktis 3.1 kirjeldatu kohaselt ja see on kättesaadav artiklis 51 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu.

Muudatusettepanek 252

Ettepanek võtta vastu määrus

XII lisa – A osa – punkt 3.3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.3 | Kliinilisi tõendeid
  ja nendega seotud dokumente ajakohastatakse asjaomase seadme kogu olelusringi jooksul andmetega, mis saadakse artikli 8 lõikes 5 osutatud tootja turustamisjärgse järelevalve kava rakendamise käigus. Kava hõlmab ka seadme turustamisjärgse järelevalve kava vastavalt käesoleva lisa B osale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.3

Kliinilisi tõendeid
  ja nendega seotud dokumente ajakohastatakse asjaomase seadme kogu olelusringi jooksul andmetega, mis saadakse artikli 8 lõikes 5 osutatud tootja turustamisjärgse järelevalve kava rakendamise käigus. Kava hõlmab ka seadme turustamisjärgse järelevalve kava vastavalt käesoleva lisa B osale.

| 3.3 | Andmeid kliiniliste tõendite kohta
  ja nendega seotud dokumente ajakohastatakse asjaomase seadme kogu olelusringi jooksul andmetega, mis saadakse artikli 8 lõikes 5 osutatud tootja turustamisjärgse järelevalve kava rakendamise käigus. Kava hõlmab ka seadme turustamisjärgse järelevalve kava vastavalt käesoleva lisa B osale.
  Andmed kliiniliste tõendite kohta ja nende turustamisjärgse järelevalve raames ajakohastatud versioonid on kättesaadavad artiklites 51 ja 60 osutatud elektrooniliste süsteemide kaudu. |
| --- | --- |

3.3

Andmeid kliiniliste tõendite kohta
  ja nendega seotud dokumente ajakohastatakse asjaomase seadme kogu olelusringi jooksul andmetega, mis saadakse artikli 8 lõikes 5 osutatud tootja turustamisjärgse järelevalve kava rakendamise käigus. Kava hõlmab ka seadme turustamisjärgse järelevalve kava vastavalt käesoleva lisa B osale.
  Andmed kliiniliste tõendite kohta ja nende turustamisjärgse järelevalve raames ajakohastatud versioonid on kättesaadavad artiklites 51 ja 60 osutatud elektrooniliste süsteemide kaudu.

Muudatusettepanek 253

Ettepanek võtta vastu määrus

XIII lisa – I a osa (uus) – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | I a. | Piiratud teovõimega ja alaealised osalejad |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

I a.

| 1. | Piiratud teovõimega osalejad |
| --- | --- |

1.

Piiratud teovõimega osalejatega, kes ei ole andnud või ei ole keeldunud andmast teadvat nõusolekut enne nende piiratud teovõimega isikuks tunnistamist, võib sekkuvaid kliinilise toimivuse uuringuid ja selliseid kliinilise toimivuse uuringuid, millega kaasnevad uuringutes osalejate jaoks ohud, teha üksnes juhul, kui lisaks üldtingimustele on täidetud kõik järgmised tingimused:

| — | teadva nõusoleku on andnud seaduslik esindaja, kusjuures nõusolek kajastab osaleja eeldatavat tahet ning selle võib igal ajal tühistada, ilma et see kahjustaks osalejat; |
| --- | --- |

—

teadva nõusoleku on andnud seaduslik esindaja, kusjuures nõusolek kajastab osaleja eeldatavat tahet ning selle võib igal ajal tühistada, ilma et see kahjustaks osalejat;

| — | piiratud teovõimega osaleja on saanud vastavalt tema arusaamisvõimele piisavalt teavet uuringu, sellega seotud riskide ja kasu kohta uurijalt või tema esindajalt vastavalt asjaomase liikmesriigi siseriiklikule õigusele; |
| --- | --- |

—

piiratud teovõimega osaleja on saanud vastavalt tema arusaamisvõimele piisavalt teavet uuringu, sellega seotud riskide ja kasu kohta uurijalt või tema esindajalt vastavalt asjaomase liikmesriigi siseriiklikule õigusele;

| — | uurija järgib oma arvamust formuleerida ja seda teavet hinnata suutva piiratud teovõimega osaleja sõnaselget tahet keelduda kliinilise toimivuse uuringus osalemisest või lõpetada mis tahes ajal selles osalemine, isegi kui seda tahteavaldust ei põhjendata ja ilma, et osalejale või tema seaduslikule esindajale kaasneks sellega mis tahes vastutus või kahju; |
| --- | --- |

—

uurija järgib oma arvamust formuleerida ja seda teavet hinnata suutva piiratud teovõimega osaleja sõnaselget tahet keelduda kliinilise toimivuse uuringus osalemisest või lõpetada mis tahes ajal selles osalemine, isegi kui seda tahteavaldust ei põhjendata ja ilma, et osalejale või tema seaduslikule esindajale kaasneks sellega mis tahes vastutus või kahju;

| — | soodustusi ega rahalist hüvitist ei pakuta, välja arvatud kompensatsioon kliinilise toimivuse uuringus osalemise eest; |
| --- | --- |

—

soodustusi ega rahalist hüvitist ei pakuta, välja arvatud kompensatsioon kliinilise toimivuse uuringus osalemise eest;

| — | niisugune teadusuuring on esmatähtis selliste andmete tõendamiseks, mis on saadud kliinilise toimivuse uuringu käigus isikutega, kes on võimelised andma teadvat nõusolekut, või mis on saadud muude teaduslike meetoditega; |
| --- | --- |

—

niisugune teadusuuring on esmatähtis selliste andmete tõendamiseks, mis on saadud kliinilise toimivuse uuringu käigus isikutega, kes on võimelised andma teadvat nõusolekut, või mis on saadud muude teaduslike meetoditega;

| — | niisugused teadusuuringud on otseselt seotud asjaomase isiku terviseprobleemiga; |
| --- | --- |

—

niisugused teadusuuringud on otseselt seotud asjaomase isiku terviseprobleemiga;

| — | kliinilise toimivuse uuring on kavandatud nii, et viia miinimumini valu, ebamugavus, hirm ja igasugune muu prognoositav risk, mis on seotud haiguse ja selle arenguetapiga, ning nii riskilävi kui ka stressitase on konkreetselt kindlaks määratud ja neid jälgitakse pidevalt; |
| --- | --- |

—

kliinilise toimivuse uuring on kavandatud nii, et viia miinimumini valu, ebamugavus, hirm ja igasugune muu prognoositav risk, mis on seotud haiguse ja selle arenguetapiga, ning nii riskilävi kui ka stressitase on konkreetselt kindlaks määratud ja neid jälgitakse pidevalt;

| — | teadusuuringud on vajalikud selle elanikkonnarühma tervise edendamiseks, keda kliinilise toimivuse uuring puudutab, ja neid ei ole võimalik teostada piiratud teovõimega osaliste asemel teovõimeliste osalistega; |
| --- | --- |

—

teadusuuringud on vajalikud selle elanikkonnarühma tervise edendamiseks, keda kliinilise toimivuse uuring puudutab, ja neid ei ole võimalik teostada piiratud teovõimega osaliste asemel teovõimeliste osalistega;

| — | on alust arvata, et kliinilise toimivuse uuringus osalemisega kaasnev kasu kaalub piiratud teovõimega isiku jaoks riskid üles või et uuringuga kaasneb ainult minimaalne risk; |
| --- | --- |

—

on alust arvata, et kliinilise toimivuse uuringus osalemisega kaasnev kasu kaalub piiratud teovõimega isiku jaoks riskid üles või et uuringuga kaasneb ainult minimaalne risk;

| — | eetikakomitee, millel on eriteadmised asjaomase haiguse ja patsiendipopulatsiooni kohta või mis on saanud asjaomase haiguse ja patsiendipopulatsiooni valdkonnas kliinilistes, eetilistes või psühhosotsiaalsetes küsimustes nõu, on uuringu protokolli heaks kiitnud. |
| --- | --- |

—

eetikakomitee, millel on eriteadmised asjaomase haiguse ja patsiendipopulatsiooni kohta või mis on saanud asjaomase haiguse ja patsiendipopulatsiooni valdkonnas kliinilistes, eetilistes või psühhosotsiaalsetes küsimustes nõu, on uuringu protokolli heaks kiitnud.

Piiratud teovõimega isik osaleb teadva nõusoleku andmise menetluses võimalikult suurel määral.

Muudatusettepanek 254

Ettepanek võtta vastu määrus

XIII lisa – I a osa (uus) – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2. | Alaealised osalejad |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.

Sekkuvaid kliinilise toimivuse uuringuid ja selliseid kliinilise toimivuse uuringuid, millega kaasnevad alaealiste jaoks ohud, võib teha üksnes juhul, kui lisaks üldtingimustele on täidetud kõik järgmised tingimused:

| — | kirjaliku teadva nõusoleku on andnud seaduslik(ud) esindaja(d) ning see nõusolek kajastab alaealise eeldatavat tahet; |
| --- | --- |

—

kirjaliku teadva nõusoleku on andnud seaduslik(ud) esindaja(d) ning see nõusolek kajastab alaealise eeldatavat tahet;

| — | saadud on alaealise teadev ja sõnaselge nõusolek, kui alaealine on siseriikliku õiguse kohaselt võimeline nõusolekut andma; |
| --- | --- |

—

saadud on alaealise teadev ja sõnaselge nõusolek, kui alaealine on siseriikliku õiguse kohaselt võimeline nõusolekut andma;

| — | alaealine on saanud lastega töötamiseks väljaõppinud või kogenud arstilt (kas uurijalt või uuringumeeskonna liikmelt) oma vanusele ja küpsusastmele kohandatud viisil kogu asjakohase teabe nii uuringu kui ka sellega seotud ohtude ja kasu kohta; |
| --- | --- |

—

alaealine on saanud lastega töötamiseks väljaõppinud või kogenud arstilt (kas uurijalt või uuringumeeskonna liikmelt) oma vanusele ja küpsusastmele kohandatud viisil kogu asjakohase teabe nii uuringu kui ka sellega seotud ohtude ja kasu kohta;

| — | piiramata teise taande kohaldamist, võtab uurija nõuetekohaselt arvesse oma arvamust formuleerida ja seda teavet hinnata suutva alaealise sõnaselget tahet keelduda kliinilise toimivuse uuringus osalemisest või lõpetada selles osalemine mis tahes ajal; |
| --- | --- |

—

piiramata teise taande kohaldamist, võtab uurija nõuetekohaselt arvesse oma arvamust formuleerida ja seda teavet hinnata suutva alaealise sõnaselget tahet keelduda kliinilise toimivuse uuringus osalemisest või lõpetada selles osalemine mis tahes ajal;

| — | soodustusi ega rahalist hüvitist ei pakuta, välja arvatud kliinilise toimivuse uuringus osalemise eest maksmine; |
| --- | --- |

—

soodustusi ega rahalist hüvitist ei pakuta, välja arvatud kliinilise toimivuse uuringus osalemise eest maksmine;

| — | niisugune teadusuuring on otseselt seotud asjaomase alaealise terviseprobleemiga või tegemist on teadusuuringuga, mida saab läbi viia ainult alaealistel; |
| --- | --- |

—

niisugune teadusuuring on otseselt seotud asjaomase alaealise terviseprobleemiga või tegemist on teadusuuringuga, mida saab läbi viia ainult alaealistel;

| — | kliinilise toimivuse uuring on kavandatud nii, et viia miinimumini valu, ebamugavus, hirm ja igasugune muu prognoositav risk, mis on seotud haiguse ja selle arenguetapiga, ning nii riskilävi kui ka stressitase on konkreetselt kindlaks määratud ja neid jälgitakse pidevalt; |
| --- | --- |

—

kliinilise toimivuse uuring on kavandatud nii, et viia miinimumini valu, ebamugavus, hirm ja igasugune muu prognoositav risk, mis on seotud haiguse ja selle arenguetapiga, ning nii riskilävi kui ka stressitase on konkreetselt kindlaks määratud ja neid jälgitakse pidevalt;

| — | on põhjust eeldada, et patsientide kategooria, keda uuring puudutab, võib saada kliinilise toimivuse uuringust otsest kasu; |
| --- | --- |

—

on põhjust eeldada, et patsientide kategooria, keda uuring puudutab, võib saada kliinilise toimivuse uuringust otsest kasu;

| — | järgitakse ameti vastavaid teaduslikke suuniseid; |
| --- | --- |

—

järgitakse ameti vastavaid teaduslikke suuniseid;

| — | patsiendi huvid domineerivad alati teaduslike ja ühiskondlike huvide üle; |
| --- | --- |

—

patsiendi huvid domineerivad alati teaduslike ja ühiskondlike huvide üle;

| — | kliinilise toimivuse uuring ei dubleeri muid uuringuid, mis põhinevad samal hüpoteesil, ja kasutatakse eakohast tehnoloogiat; |
| --- | --- |

—

kliinilise toimivuse uuring ei dubleeri muid uuringuid, mis põhinevad samal hüpoteesil, ja kasutatakse eakohast tehnoloogiat;

| — | eetikakomitee, millel on pediaatrilised eriteadmised või mis on saanud pediaatriavaldkonna kliiniliste, eetiliste ja psühhosotsiaalsete probleemide osas nõu, on uuringu protokolli heaks kiitnud. |
| --- | --- |

—

eetikakomitee, millel on pediaatrilised eriteadmised või mis on saanud pediaatriavaldkonna kliiniliste, eetiliste ja psühhosotsiaalsete probleemide osas nõu, on uuringu protokolli heaks kiitnud.

Alaealine osaleb teadva nõusoleku andmise menetluses viisil, mille puhul võetakse arvesse tema vanust ja küpsusastet. Alaealised, kes on siseriikliku õiguse kohaselt võimelised nõusolekut andma, annavad uuringus osalemiseks ka oma konkreetse teadva nõusoleku.

Kui alaealine isik saab kliinilise toimivuse uuringu käigus täisealiseks vastavalt asjaomase liikmesriigi siseriiklikule õigusele, tuleb temalt saada teadev sõnaselge nõusolek uuringu jätkamiseks.

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0327/2013).

(2)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/35/EL, mis käsitleb töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõudeid seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (20. üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/40/EÜ (ELT L 197, 29.6.2013, lk 1).

(3)  
  WMA Helsingi deklaratsioon – Inimestel teostatavate meditsiiniuuringute eetilised põhimõtted. Vastu võetud 1964. aasta juunis Soomes Helsingis toimunud WMA üldkogu 18. kohtumisel ja viimati muudetud 2008. aasta oktoobris Koreas Seoulis peetud WMA üldkogu 59. kohtumisel.

http://www.wma.net/en/30publications/10policies/b3/index.html.pdf?print-media-type&footer-right=[page]/[toPage]

(4)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiiv 2001/20/EÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes (EÜT L 121, 1.5.2001, lk 34).

(*)  Muudatusettepanekust tulenevalt hõlmab käesolev peatükk artikleid 4,5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20

(**)  Muudatusettepanekust tulenevalt hõlmab käesolev peatükk artikleid: 21, 22, 23, 24, 25

(***)  Muudatusettepanekust tulenevalt hõlmab käesolev peatükk artikleid: 40, 41,

  41a, 41b, 41c
  ,
  42a,

  43, 44, 45, 46

(****)  Muudatusettepanekust tulenevalt hõlmab käesolev peatükk artiklit 39

(*****)  Muudatusettepanekust tulenevalt hõlmab käesolev peatükk artikleid 47, 48, 49,

  49a,

  50, 51, 52, 53, 54, 55, 57, 58

(******)  Muudatusettepanekust tulenevalt hõlmab käesolev peatükk artikleid 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73

(*******)  Muudatusettepanekust tulenevalt hõlmab käesolev peatükk artikleid 74, 75, 76,

  76a
  ,
  76b

  , 77, 78, 79

(********)  
  Viide ja kuupäev.

(*********)  Muudatusettepanekust tulenevalt hõlmab käesolev peatükk artikleid 80, 81, 82, 83

(**********)  Muudatusettepanekust tulenevalt hõlmab käesolev peatükk artikleid 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90

(***********)  
  Kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

(************)  
  12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

(*************)  
  24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

(**************)  
  24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

(***************)  
  12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/310 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/310

---

P7_TA(2013)0428

Meditsiiniseadmed ***I

Euroopa Parlamendi 22. oktoobril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid ja millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 (COM(2012)0542 – C7-0318/2012 – 2012/0266(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 208/20)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1 a) | Uute meditsiiniseadmete patsientidele kiiresti kättesaadavaks tegemine ei tohi kunagi toimuda patsientide ohutuse arvelt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1 a)

Uute meditsiiniseadmete patsientidele kiiresti kättesaadavaks tegemine ei tohi kunagi toimuda patsientide ohutuse arvelt.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Käesoleva määruse eesmärk on tagada siseturu toimimine
  meditsiiniseadmete valdkonnas
  , võttes aluseks tervise kaitse kõrge taseme. Samal ajal kehtestatakse käesoleva määrusega meditsiiniseadmete suhtes kõrged kvaliteedi- ja ohutusnõuded kõnealuste toodetega seotud ühiste ohutusprobleemide lahendamiseks. Mõlemat eesmärki taotletakse ühel ajal ja need on omavahel lahutamatult seotud ning mõlemad on ühtviisi tähtsad. ELi toimimise lepingu artikli 114 seisukohast ühtlustatakse käesoleva määrusega meditsiiniseadmete ja nende tarvikute turulelaskmise ja kasutuselevõtmise eeskirju liidu turul, millele võib seega kaupade vaba liikumine kasuks tulla. ELi toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punkti c seisukohast sätestatakse käesolevas määruses kõnealuste meditsiiniseadmete kõrged kvaliteedi- ja ohutusstandardid, tagades muu hulgas, et kliiniliste uuringute käigus kogutud andmed on usaldusväärsed ja kindlad ning et kliinilises uuringus osalejate ohutus on kaitstud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Käesoleva määruse eesmärk on tagada siseturu toimimine
  meditsiiniseadmete valdkonnas
  , võttes aluseks tervise kaitse kõrge taseme. Samal ajal kehtestatakse käesoleva määrusega meditsiiniseadmete suhtes kõrged kvaliteedi- ja ohutusnõuded kõnealuste toodetega seotud ühiste ohutusprobleemide lahendamiseks. Mõlemat eesmärki taotletakse ühel ajal ja need on omavahel lahutamatult seotud ning mõlemad on ühtviisi tähtsad. ELi toimimise lepingu artikli 114 seisukohast ühtlustatakse käesoleva määrusega meditsiiniseadmete ja nende tarvikute turulelaskmise ja kasutuselevõtmise eeskirju liidu turul, millele võib seega kaupade vaba liikumine kasuks tulla. ELi toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punkti c seisukohast sätestatakse käesolevas määruses kõnealuste meditsiiniseadmete kõrged kvaliteedi- ja ohutusstandardid, tagades muu hulgas, et kliiniliste uuringute käigus kogutud andmed on usaldusväärsed ja kindlad ning et kliinilises uuringus osalejate ohutus on kaitstud.

| (2) | Käesoleva määruse eesmärk on tagada
  meditsiiniseadmete
  siseturu toimimine, võttes aluseks
  patsientide, kasutajate ja käitajate
  tervise kaitse kõrge taseme. Samal ajal kehtestatakse käesoleva määrusega meditsiiniseadmete suhtes kõrged kvaliteedi- ja ohutusnõuded kõnealuste toodetega seotud ühiste ohutusprobleemide lahendamiseks. Mõlemat eesmärki taotletakse ühel ajal ja need on omavahel lahutamatult seotud ning mõlemad on ühtviisi tähtsad. ELi toimimise lepingu artikli 114 seisukohast ühtlustatakse käesoleva määrusega meditsiiniseadmete ja nende tarvikute turulelaskmise ja kasutuselevõtmise eeskirju liidu turul, millele võib seega kaupade vaba liikumine kasuks tulla. ELi toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punkti c seisukohast sätestatakse käesolevas määruses kõnealuste meditsiiniseadmete kõrged kvaliteedi- ja ohutusstandardid, tagades muu hulgas, et kliiniliste uuringute käigus kogutud andmed on usaldusväärsed ja kindlad ning et kliinilises uuringus osalejate ohutus on kaitstud. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määruse eesmärk on tagada
  meditsiiniseadmete
  siseturu toimimine, võttes aluseks
  patsientide, kasutajate ja käitajate
  tervise kaitse kõrge taseme. Samal ajal kehtestatakse käesoleva määrusega meditsiiniseadmete suhtes kõrged kvaliteedi- ja ohutusnõuded kõnealuste toodetega seotud ühiste ohutusprobleemide lahendamiseks. Mõlemat eesmärki taotletakse ühel ajal ja need on omavahel lahutamatult seotud ning mõlemad on ühtviisi tähtsad. ELi toimimise lepingu artikli 114 seisukohast ühtlustatakse käesoleva määrusega meditsiiniseadmete ja nende tarvikute turulelaskmise ja kasutuselevõtmise eeskirju liidu turul, millele võib seega kaupade vaba liikumine kasuks tulla. ELi toimimise lepingu artikli 168 lõike 4 punkti c seisukohast sätestatakse käesolevas määruses kõnealuste meditsiiniseadmete kõrged kvaliteedi- ja ohutusstandardid, tagades muu hulgas, et kliiniliste uuringute käigus kogutud andmed on usaldusväärsed ja kindlad ning et kliinilises uuringus osalejate ohutus on kaitstud.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus) – lause 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2 a) | Nõukogu direktiiviga 2010/32/EL

   (2)

  tagatakse mitte ainult patsientide, vaid ka teravate nõelte kasutajate ohutus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2 a)

Nõukogu direktiiviga 2010/32/EL

   (2)

  tagatakse mitte ainult patsientide, vaid ka teravate nõelte kasutajate ohutus.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus) – lause 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2010/63/EL

   (3)

  tuleks loomkatsed asendada või neid piirata või täiustada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2010/63/EL

   (3)

  tuleks loomkatsed asendada või neid piirata või täiustada.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Praeguse õigusliku lähenemise põhielemente, nagu teavitatud asutuste järelevalve, vastavushindamismenetlused, kliinilised uuringud ja kliiniline hindamine, järelevalve ja turujärelevalve, tuleks oluliselt tugevdada, samas tuleks lisada sätted, mis tagavad seadmete osas läbipaistvuse ja jälgitavuse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Praeguse õigusliku lähenemise põhielemente, nagu teavitatud asutuste järelevalve, vastavushindamismenetlused, kliinilised uuringud ja kliiniline hindamine, järelevalve ja turujärelevalve, tuleks oluliselt tugevdada, samas tuleks lisada sätted, mis tagavad seadmete osas läbipaistvuse ja jälgitavuse.

| (3) | Praeguse õigusliku lähenemise
  selliseid
  põhielemente nagu teavitatud asutuste järelevalve, vastavushindamismenetlused, kliinilised uuringud ja kliiniline hindamine, järelevalve ja turujärelevalve, tuleks
  tervishoiutöötajate, patsientide, kasutajate ja käitajate tervise ja ohutuse parandamiseks, sealhulgas jäätmete kõrvaldamise ahelas,
  oluliselt tugevdada, samas tuleks lisada sätted, mis tagavad seadmete osas läbipaistvuse ja jälgitavuse. |
| --- | --- |

(3)

Praeguse õigusliku lähenemise
  selliseid
  põhielemente nagu teavitatud asutuste järelevalve, vastavushindamismenetlused, kliinilised uuringud ja kliiniline hindamine, järelevalve ja turujärelevalve, tuleks
  tervishoiutöötajate, patsientide, kasutajate ja käitajate tervise ja ohutuse parandamiseks, sealhulgas jäätmete kõrvaldamise ahelas,
  oluliselt tugevdada, samas tuleks lisada sätted, mis tagavad seadmete osas läbipaistvuse ja jälgitavuse.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3 a) | Meditsiiniseadmete valdkonnas tegutsevad aktiivselt ka paljud VKEd. Seda tuleb arvestada valdkonna reguleerimisel, kahjustamata seejuures inimeste tervist ja ohutust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3 a)

Meditsiiniseadmete valdkonnas tegutsevad aktiivselt ka paljud VKEd. Seda tuleb arvestada valdkonna reguleerimisel, kahjustamata seejuures inimeste tervist ja ohutust.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Käesoleva määruse reguleerimisala tuleks selgelt piiritleda liidu muude ühtlustavate õigusaktide suhtes, mis käsitlevad selliseid tooteid nagu in vitro diagnostikameditsiiniseadmed, ravimid, kosmeetikatooted ja toit.
  Seepärast tuleks muuta
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  28. jaanuari 2002. aasta määrust
  (EÜ) nr 178/2002,
  millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, et arvata meditsiiniseadmed selle reguleerimisalast välja
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Käesoleva määruse reguleerimisala tuleks selgelt piiritleda liidu muude ühtlustavate õigusaktide suhtes, mis käsitlevad selliseid tooteid nagu in vitro diagnostikameditsiiniseadmed, ravimid, kosmeetikatooted ja toit.
  Seepärast tuleks muuta
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  28. jaanuari 2002. aasta määrust
  (EÜ) nr 178/2002,
  millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, et arvata meditsiiniseadmed selle reguleerimisalast välja
  .

| (7) | Käesoleva määruse reguleerimisala tuleks selgelt piiritleda liidu muude ühtlustavate õigusaktide suhtes, mis käsitlevad selliseid tooteid nagu in vitro diagnostikameditsiiniseadmed, ravimid, kosmeetikatooted ja toit.
  Kuna teatud juhtudel on meditsiiniseadmeid ja kosmeetikatooteid, ravimeid või toiduaineid üksteisest raske eristada, tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EÜ) nr 1223/2009

   (28)

  , Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/27/EÜ

   (29)

  ,
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrusesse
  (EÜ) nr 178/2002 (30)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ

   (31)

  lisada ka võimalus teha kogu ELi hõlmav otsus toote õigusliku staatuse kohta
  .
  Kõnealuseid liidu õigusakte tuleks seepärast muuta. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määruse reguleerimisala tuleks selgelt piiritleda liidu muude ühtlustavate õigusaktide suhtes, mis käsitlevad selliseid tooteid nagu in vitro diagnostikameditsiiniseadmed, ravimid, kosmeetikatooted ja toit.
  Kuna teatud juhtudel on meditsiiniseadmeid ja kosmeetikatooteid, ravimeid või toiduaineid üksteisest raske eristada, tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EÜ) nr 1223/2009

   (28)

  , Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/27/EÜ

   (29)

  ,
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrusesse
  (EÜ) nr 178/2002 (30)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ

   (31)

  lisada ka võimalus teha kogu ELi hõlmav otsus toote õigusliku staatuse kohta
  .
  Kõnealuseid liidu õigusakte tuleks seepärast muuta.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7 a) | Tuleks moodustada ekspertidest ja asjaomaste sisusrühmade esindajatest koosnev multidistsiplinaarne meditsiiniseadmete nõuandekomitee (Medical Device Advisory Committee – (MDAC), kes vajaduse korral annaks komisjonile, meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale (Medical Device Coordination Group – MDCG) ja liikmesriikidele teaduslikke soovitusi meditsiinitehnoloogia, seadmete õigusliku staatuse ja muude käesoleva määruse täitmisega seotud küsimuste osas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7 a)

Tuleks moodustada ekspertidest ja asjaomaste sisusrühmade esindajatest koosnev multidistsiplinaarne meditsiiniseadmete nõuandekomitee (Medical Device Advisory Committee – (MDAC), kes vajaduse korral annaks komisjonile, meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale (Medical Device Coordination Group – MDCG) ja liikmesriikidele teaduslikke soovitusi meditsiinitehnoloogia, seadmete õigusliku staatuse ja muude käesoleva määruse täitmisega seotud küsimuste osas.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Liikmesriigid peaksid
  juhtumipõhiselt vastutama selle otsustamise eest, kas toode
  kuulub
  käesoleva määruse reguleerimisalasse või mitte.
  Vajaduse korral võib komisjon juhtumipõhiselt otsustada, kas toode kuulub meditsiiniseadme või meditsiiniseadme tarviku määratluse alla. Kuna teatavatel juhtudel on meditsiiniseadmeid ja kosmeetilisi tooteid üksteisest raske eristada, tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrusesse nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) lisada ka võimalus teha kogu ELi hõlmav otsus toote õigusliku staatuse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Liikmesriigid peaksid
  juhtumipõhiselt vastutama selle otsustamise eest, kas toode
  kuulub
  käesoleva määruse reguleerimisalasse või mitte.
  Vajaduse korral võib komisjon juhtumipõhiselt otsustada, kas toode kuulub meditsiiniseadme või meditsiiniseadme tarviku määratluse alla. Kuna teatavatel juhtudel on meditsiiniseadmeid ja kosmeetilisi tooteid üksteisest raske eristada, tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrusesse nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) lisada ka võimalus teha kogu ELi hõlmav otsus toote õigusliku staatuse kohta.

| (8) | Selleks et tagada kõigis liikmesriikides ühtne klassifikatsioon, iseäranis piiripealsete juhtumite korral, peaks komisjon pärast MDCG ja MDACiga konsulteerimist
  juhtumipõhiselt vastutama selle otsustamise eest, kas toode
  või toodete rühmad kuuluvad
  käesoleva määruse reguleerimisalasse või mitte.
  Liikmesriikidel peaks ka olema võimalus taotleda komisjoni otsust toote, tooterühma või -kategooria sobiva õigusliku staatuse kohta. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada kõigis liikmesriikides ühtne klassifikatsioon, iseäranis piiripealsete juhtumite korral, peaks komisjon pärast MDCG ja MDACiga konsulteerimist
  juhtumipõhiselt vastutama selle otsustamise eest, kas toode
  või toodete rühmad kuuluvad
  käesoleva määruse reguleerimisalasse või mitte.
  Liikmesriikidel peaks ka olema võimalus taotleda komisjoni otsust toote, tooterühma või -kategooria sobiva õigusliku staatuse kohta.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11 a) | Reguleerimata mitteinvasiivsed meditsiiniseadmed, näiteks kosmeetilised mittekorrigeerivad kontaktläätsed võivad valesti tootmise või kasutamise korral põhjustada terviseprobleeme, näiteks mikroobset keratiiti. Neid tooteid kasutavate tarbijate ohutuse huvides tuleb kehtestada asjakohased ohutusstandardid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11 a)

Reguleerimata mitteinvasiivsed meditsiiniseadmed, näiteks kosmeetilised mittekorrigeerivad kontaktläätsed võivad valesti tootmise või kasutamise korral põhjustada terviseprobleeme, näiteks mikroobset keratiiti. Neid tooteid kasutavate tarbijate ohutuse huvides tuleb kehtestada asjakohased ohutusstandardid.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Samuti tuleks toodete puhul, mis sisaldavad inim- või loomse päritoluga eluvõimelisi kudesid või rakke, mis on sõnaselgelt direktiivide 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ reguleerimisalast välja arvatud, selgitada, et ka muud päritolu eluvõimelisi bioloogilisi aineid
  sisaldavad tooted
  ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Samuti tuleks toodete puhul, mis sisaldavad inim- või loomse päritoluga eluvõimelisi kudesid või rakke, mis on sõnaselgelt direktiivide 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ reguleerimisalast välja arvatud, selgitada, et ka muud päritolu eluvõimelisi bioloogilisi aineid
  sisaldavad tooted
  ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse.

| (12) | Samuti tuleks toodete puhul, mis sisaldavad inim- või loomse päritoluga eluvõimelisi kudesid või rakke, mis on sõnaselgelt direktiivide 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ
  ja seega ka käesoleva määruse
  reguleerimisalast välja arvatud, selgitada, et ka
  tooted, mis sisaldavad
  muud päritolu eluvõimelisi bioloogilisi aineid
  , mis täidavad oma kavandatud eesmärki farmakoloogilisel, immunoloogilisel või ainevahetuslikul teel,
  ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(12)

Samuti tuleks toodete puhul, mis sisaldavad inim- või loomse päritoluga eluvõimelisi kudesid või rakke, mis on sõnaselgelt direktiivide 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ
  ja seega ka käesoleva määruse
  reguleerimisalast välja arvatud, selgitada, et ka
  tooted, mis sisaldavad
  muud päritolu eluvõimelisi bioloogilisi aineid
  , mis täidavad oma kavandatud eesmärki farmakoloogilisel, immunoloogilisel või ainevahetuslikul teel,
  ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12 a) | Veredoonorluse ja vereravi eesmärgil kasutatavad tooted peavad vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/98/EÜ

   (4)

  nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12 a)

Veredoonorluse ja vereravi eesmärgil kasutatavad tooted peavad vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/98/EÜ

   (4)

  nõuetele.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12 b) | Ilukirurgia reklaamimist tuleks paremini reguleerida, et tagada patsientide igakülgne teavitamine sellega kaasnevatest riskidest ja kasust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12 b)

Ilukirurgia reklaamimist tuleks paremini reguleerida, et tagada patsientide igakülgne teavitamine sellega kaasnevatest riskidest ja kasust.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Meditsiiniseadmetes kasutatavate nanomaterjalidega seotud riskide ja kasu
  seisukohast
  valitseb teaduslik ebakindlus. Tervisekaitse kõrge taseme, kaupade vaba liikumise ja tootjatele õiguskindluse tagamiseks on vaja võtta kasutusele ühtne nanomaterjalide määratlus, mis põhineb komisjoni 18. oktoobri 2011. aasta soovitusel 2011/696/EL (nanomaterjali määratluse kohta), tehes seda vajaliku paindlikkusega, et kohandada kõnealust määratlust teaduse ja tehnika arenguga ja sellest tuleneva regulatiivse arenguga liidu ja rahvusvahelisel tasandil. Meditsiiniseadmete kavandamisel ja tootmisel peaksid tootjad olema eriti tähelepanelikud, kui kasutatakse
  nanopartikleid
  , mis
  võivad kanduda
  inimorganismi, ja nende
  seadmete
  suhtes peaks kehtima kõige rangem vastavushindamismenetlus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Meditsiiniseadmetes kasutatavate nanomaterjalidega seotud riskide ja kasu
  seisukohast
  valitseb teaduslik ebakindlus. Tervisekaitse kõrge taseme, kaupade vaba liikumise ja tootjatele õiguskindluse tagamiseks on vaja võtta kasutusele ühtne nanomaterjalide määratlus, mis põhineb komisjoni 18. oktoobri 2011. aasta soovitusel 2011/696/EL (nanomaterjali määratluse kohta), tehes seda vajaliku paindlikkusega, et kohandada kõnealust määratlust teaduse ja tehnika arenguga ja sellest tuleneva regulatiivse arenguga liidu ja rahvusvahelisel tasandil. Meditsiiniseadmete kavandamisel ja tootmisel peaksid tootjad olema eriti tähelepanelikud, kui kasutatakse
  nanopartikleid
  , mis
  võivad kanduda
  inimorganismi, ja nende
  seadmete
  suhtes peaks kehtima kõige rangem vastavushindamismenetlus.

| (13) | Meditsiiniseadmetes kasutatavate nanomaterjalidega seotud riskide ja kasu
  osas
  valitseb teaduslik ebakindlus. Tervisekaitse
  ning tervishoiutöötajate, käitajate ja patsientide ohutuse
  kõrge taseme, kaupade vaba liikumise
  ning tootjate vastutuse
  ja tootjatele õiguskindluse tagamiseks on vaja võtta kasutusele ühtne nanomaterjalide määratlus, mis põhineb komisjoni 18. oktoobri 2011. aasta soovitusel 2011/696/EL (nanomaterjali määratluse kohta), tehes seda vajaliku paindlikkusega, et kohandada kõnealust määratlust teaduse ja tehnika arenguga ja sellest tuleneva regulatiivse arenguga liidu ja rahvusvahelisel tasandil. Meditsiiniseadmete kavandamisel ja tootmisel peaksid tootjad olema eriti tähelepanelikud, kui kasutatakse
  nanoosakesi
  , mis
  on ette nähtud
  inimorganismi
  kandumiseks
  , ja nende suhtes peaks kehtima kõige rangem vastavushindamismenetlus. |
| --- | --- |

(13)

Meditsiiniseadmetes kasutatavate nanomaterjalidega seotud riskide ja kasu
  osas
  valitseb teaduslik ebakindlus. Tervisekaitse
  ning tervishoiutöötajate, käitajate ja patsientide ohutuse
  kõrge taseme, kaupade vaba liikumise
  ning tootjate vastutuse
  ja tootjatele õiguskindluse tagamiseks on vaja võtta kasutusele ühtne nanomaterjalide määratlus, mis põhineb komisjoni 18. oktoobri 2011. aasta soovitusel 2011/696/EL (nanomaterjali määratluse kohta), tehes seda vajaliku paindlikkusega, et kohandada kõnealust määratlust teaduse ja tehnika arenguga ja sellest tuleneva regulatiivse arenguga liidu ja rahvusvahelisel tasandil. Meditsiiniseadmete kavandamisel ja tootmisel peaksid tootjad olema eriti tähelepanelikud, kui kasutatakse
  nanoosakesi
  , mis
  on ette nähtud
  inimorganismi
  kandumiseks
  , ja nende suhtes peaks kehtima kõige rangem vastavushindamismenetlus.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13 a) | Inimpäritoluga materjalide doonorluse ja seejärel nende raviks kasutamise puhul vajalikud seadmed peavad vastama kvaliteedi ja ohutuse miinimumnõudeid tagavatele liidu rahvatervise alastele õigusaktidele, sh direktiivile 2002/98/EÜ, millega kehtestatakse inimvere ja verekomponentide kogumise, uurimise, töötlemise, säilitamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusnõuded, ning seda täiendavatele direktiividele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13 a)

Inimpäritoluga materjalide doonorluse ja seejärel nende raviks kasutamise puhul vajalikud seadmed peavad vastama kvaliteedi ja ohutuse miinimumnõudeid tagavatele liidu rahvatervise alastele õigusaktidele, sh direktiivile 2002/98/EÜ, millega kehtestatakse inimvere ja verekomponentide kogumise, uurimise, töötlemise, säilitamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusnõuded, ning seda täiendavatele direktiividele.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15 a) | Käesolev määrus sisaldab tööõnnetuste vältimiseks meditsiiniseadmete konstruktsioonile, ohutusele ja toimimisnäitajatele esitatavaid nõudeid, mis on esitatud direktiivis 2010/32/EL. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15 a)

Käesolev määrus sisaldab tööõnnetuste vältimiseks meditsiiniseadmete konstruktsioonile, ohutusele ja toimimisnäitajatele esitatavaid nõudeid, mis on esitatud direktiivis 2010/32/EL.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Selleks, et tunnustada standardimise olulist rolli meditsiiniseadmete valdkonnas, peaks määruses (EL) nr
  [.../...], mis käsitleb Euroopa standardimist,
  määratletud ühtlustatud standardite täitmine olema tootjatele vahend, millega tõendada kooskõla üldiste ohutus- ja toimivusnõuete ja muude õigusnõuetega, nagu kvaliteedi- ja riskijuhtimine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Selleks, et tunnustada standardimise olulist rolli meditsiiniseadmete valdkonnas, peaks määruses (EL) nr
  [.../...], mis käsitleb Euroopa standardimist,
  määratletud ühtlustatud standardite täitmine olema tootjatele vahend, millega tõendada kooskõla üldiste ohutus- ja toimivusnõuete ja muude õigusnõuetega, nagu kvaliteedi- ja riskijuhtimine.

| (19) | Selleks et tunnustada standardimise
  ja jälgitavuse
  olulist rolli meditsiiniseadmete valdkonnas, peaks
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruses (EL) nr
  1025/2012

   (42)määratletud ühtlustatud standardite täitmine olema tootjatele vahend, millega tõendada kooskõla üldiste ohutus- ja toimivusnõuete ja muude õigusnõuetega, nagu kvaliteedi- ja riskijuhtimine. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et tunnustada standardimise
  ja jälgitavuse
  olulist rolli meditsiiniseadmete valdkonnas, peaks
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruses (EL) nr
  1025/2012

   (42)määratletud ühtlustatud standardite täitmine olema tootjatele vahend, millega tõendada kooskõla üldiste ohutus- ja toimivusnõuete ja muude õigusnõuetega, nagu kvaliteedi- ja riskijuhtimine.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19 a) | Tuleb tagada, et eri tootjate toodetud rohkem kui ühest siirdatavast osast koosnevate seadmete, näiteks puusaimplantaatide eri osad sobivad omavahel kokku, et hoida ära seadme funktsionaalsete osade asendamine ja seega patsiente ohustavad tarbetud riskid ja ebamugavus. Komisjon peaks uurima, kas tuleks võtta rohkem meetmeid, et tagada eri tootjate valmistatud puusaimplantaatide samaväärsete osade kokkusobivus, võttes arvesse, et puusaoperatsioone tehakse kõige sagedamini eakatele inimestele, kelle jaoks on operatsioonid riskantsemad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19 a)

Tuleb tagada, et eri tootjate toodetud rohkem kui ühest siirdatavast osast koosnevate seadmete, näiteks puusaimplantaatide eri osad sobivad omavahel kokku, et hoida ära seadme funktsionaalsete osade asendamine ja seega patsiente ohustavad tarbetud riskid ja ebamugavus. Komisjon peaks uurima, kas tuleks võtta rohkem meetmeid, et tagada eri tootjate valmistatud puusaimplantaatide samaväärsete osade kokkusobivus, võttes arvesse, et puusaoperatsioone tehakse kõige sagedamini eakatele inimestele, kelle jaoks on operatsioonid riskantsemad.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (21 a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/35/EL

   (5)

  peaks olema võrdlustekst, mille põhjal tagatakse magnetresonantstomograafia (MRT) seadmete läheduses töötavate isikute nõuetekohane kaitse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21 a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/35/EL

   (5)

  peaks olema võrdlustekst, mille põhjal tagatakse magnetresonantstomograafia (MRT) seadmete läheduses töötavate isikute nõuetekohane kaitse.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Ilma et see piiraks käesoleva määruse eri osades sätestatud erikohustusi, on asjakohane sätestada erinevate ettevõtjate, sealhulgas importijate ja levitajate üldised kohustused uues toodete turustamise õigusraamistikus sätestatu kohaselt, et parandada õigusnõuete mõistmist ja et asjaomased ettevõtjad saaksid seega paremini õigusnorme täita. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Ilma et see piiraks käesoleva määruse eri osades sätestatud erikohustusi, on asjakohane sätestada erinevate ettevõtjate, sealhulgas importijate ja levitajate üldised kohustused uues toodete turustamise õigusraamistikus sätestatu kohaselt, et parandada õigusnõuete mõistmist ja et asjaomased ettevõtjad saaksid seega paremini õigusnorme täita.

| (24) | Ilma et see piiraks käesoleva määruse eri osades sätestatud erikohustusi, on asjakohane sätestada erinevate ettevõtjate, sealhulgas importijate ja levitajate üldised kohustused uues toodete turustamise õigusraamistikus sätestatu kohaselt, et parandada õigusnõuete mõistmist ja et asjaomased ettevõtjad saaksid seega paremini õigusnorme täita.
  Tuleks kehtestada tingimused, mis võimaldaksid arukalt spetsialiseerunud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele lihtsama juurdepääsu kõnealusele turule. |
| --- | --- |

(24)

Ilma et see piiraks käesoleva määruse eri osades sätestatud erikohustusi, on asjakohane sätestada erinevate ettevõtjate, sealhulgas importijate ja levitajate üldised kohustused uues toodete turustamise õigusraamistikus sätestatu kohaselt, et parandada õigusnõuete mõistmist ja et asjaomased ettevõtjad saaksid seega paremini õigusnorme täita.
  Tuleks kehtestada tingimused, mis võimaldaksid arukalt spetsialiseerunud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele lihtsama juurdepääsu kõnealusele turule.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25 a) | Selle tagamiseks, et defektse meditsiiniseadme tõttu kahjustatud patsientidele hüvitatakse kõik kahjud ja nendega seonduv ravi ning et kahjuriski ja tootja maksevõimetuse riski ei jäeta defektse meditsiiniseadme läbi kahjustatud patsiendi kanda, peaksid tootjad olema kohustatud sõlmima asjakohase miinimumkattega vastutuskindlustuslepingu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25 a)

Selle tagamiseks, et defektse meditsiiniseadme tõttu kahjustatud patsientidele hüvitatakse kõik kahjud ja nendega seonduv ravi ning et kahjuriski ja tootja maksevõimetuse riski ei jäeta defektse meditsiiniseadme läbi kahjustatud patsiendi kanda, peaksid tootjad olema kohustatud sõlmima asjakohase miinimumkattega vastutuskindlustuslepingu.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | Tuleks tagada, et tootja organisatsioonis jälgiks ja kontrolliks meditsiiniseadme tootmist isik, kelle kvalifikatsioon vastab vähemalt miinimumnõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Tuleks tagada, et tootja organisatsioonis jälgiks ja kontrolliks meditsiiniseadme tootmist isik, kelle kvalifikatsioon vastab vähemalt miinimumnõuetele.

| (27) | Tuleks tagada, et tootja organisatsioonis jälgiks ja kontrolliks meditsiiniseadme tootmist isik, kelle kvalifikatsioon vastab vähemalt miinimumnõuetele.
  Peale õigusnormidele vastavuse võiks nimetatud isik kanda täiendavat vastutust näiteks tootmisprotsesside ka kvaliteedi hindamise eest. Õigusnormidele vastavuse eest vastutava isiku kvalifikatsiooninõuded ei tohiks piirata kutsekvalifikatsiooni alaseid riiklikke õigusnorme, eriti eritellimusena tehtavate seadmete tootjate puhul, kelle osas sellised nõuded võidakse tagada erinevate riiklike haridus- ja kutseõppesüsteemide kaudu. |
| --- | --- |

(27)

Tuleks tagada, et tootja organisatsioonis jälgiks ja kontrolliks meditsiiniseadme tootmist isik, kelle kvalifikatsioon vastab vähemalt miinimumnõuetele.
  Peale õigusnormidele vastavuse võiks nimetatud isik kanda täiendavat vastutust näiteks tootmisprotsesside ka kvaliteedi hindamise eest. Õigusnormidele vastavuse eest vastutava isiku kvalifikatsiooninõuded ei tohiks piirata kutsekvalifikatsiooni alaseid riiklikke õigusnorme, eriti eritellimusena tehtavate seadmete tootjate puhul, kelle osas sellised nõuded võidakse tagada erinevate riiklike haridus- ja kutseõppesüsteemide kaudu.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (31 a) | Praegune võimalus ühekordselt kasutatavate seadmete taastöötlemiseks ei ole ohutuse seisukohalt vastuvõetav. Seetõttu tuleks taastöödelda ainult korduvkasutatavaid seadmeid. Sellest tulenevalt peaksid ühekordselt kasutavad seadmed olema tõepoolest ühekordselt kasutavad ja nende puhul peaks olema ainult kaks võimalust: kas ühekordne või korduvkasutamine. Et vältida seadmete süstemaatilist liigitamist ühekordselt kasutatavateks, peaksid kõik seadmed olema reeglina korduvkasutatavad, kui nad just ei esine taastöötlemiseks sobimatute meditsiiniseadmete rühmade ja liikide nimestikus, mille komisjon koostas pärast MDACiga konsulteerimist. Seadmete taastöötlemine hõlmab mitmeid erinevaid tegevusi, millega tagatakse, et meditsiiniseadet on ohutu korduvalt kasutada, sh saastatusest puhastamine, steriliseerimine, puhastamine, osadeks võtmine, parandamine, komponentide asendamine ja pakendamine. Kõnealustele tegevustele tuleks kohaldada võrreldavaid ja läbipaistvaid standardeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31 a)

Praegune võimalus ühekordselt kasutatavate seadmete taastöötlemiseks ei ole ohutuse seisukohalt vastuvõetav. Seetõttu tuleks taastöödelda ainult korduvkasutatavaid seadmeid. Sellest tulenevalt peaksid ühekordselt kasutavad seadmed olema tõepoolest ühekordselt kasutavad ja nende puhul peaks olema ainult kaks võimalust: kas ühekordne või korduvkasutamine. Et vältida seadmete süstemaatilist liigitamist ühekordselt kasutatavateks, peaksid kõik seadmed olema reeglina korduvkasutatavad, kui nad just ei esine taastöötlemiseks sobimatute meditsiiniseadmete rühmade ja liikide nimestikus, mille komisjon koostas pärast MDACiga konsulteerimist. Seadmete taastöötlemine hõlmab mitmeid erinevaid tegevusi, millega tagatakse, et meditsiiniseadet on ohutu korduvalt kasutada, sh saastatusest puhastamine, steriliseerimine, puhastamine, osadeks võtmine, parandamine, komponentide asendamine ja pakendamine. Kõnealustele tegevustele tuleks kohaldada võrreldavaid ja läbipaistvaid standardeid.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (32) | Patsiendid, kellele seade siirdatakse, peaksid saama
  olulise teabe
  siirdatud seadme kohta, mis võimaldab seda identifitseerida
  ja
  sisaldab vajalikke hoiatusi ja ettevaatusabinõusid, näiteks märkusi selle kohta, kas see sobib kokku teatavate diagnostiliste seadmete või turvakontrollis kasutatavate skänneritega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32)

Patsiendid, kellele seade siirdatakse, peaksid saama
  olulise teabe
  siirdatud seadme kohta, mis võimaldab seda identifitseerida
  ja
  sisaldab vajalikke hoiatusi ja ettevaatusabinõusid, näiteks märkusi selle kohta, kas see sobib kokku teatavate diagnostiliste seadmete või turvakontrollis kasutatavate skänneritega.

| (32) | Patsiendid, kellele seade siirdatakse, peavad saama
  selge ja kergesti juurdepääsetava põhiteabe
  siirdatud seadme kohta, mis võimaldab seda identifitseerida, sisaldab
  andmeid seadme tähtsamate näitajate ja
  vajalikke hoiatusi
  terviseriskide kohta
  ja ettevaatusabinõusid, näiteks märkusi selle kohta, kas see sobib kokku teatavate diagnostiliste seadmete või turvakontrollis kasutatavate skänneritega. |
| --- | --- |

(32)

Patsiendid, kellele seade siirdatakse, peavad saama
  selge ja kergesti juurdepääsetava põhiteabe
  siirdatud seadme kohta, mis võimaldab seda identifitseerida, sisaldab
  andmeid seadme tähtsamate näitajate ja
  vajalikke hoiatusi
  terviseriskide kohta
  ja ettevaatusabinõusid, näiteks märkusi selle kohta, kas see sobib kokku teatavate diagnostiliste seadmete või turvakontrollis kasutatavate skänneritega.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Meditsiiniseadmetel peab üldiselt olema CE-märgis, mis näitab nende vastavust käesolevale määrusele ning mis võimaldab nende vaba liikumist ja sihtotstarbelist kasutuselevõttu liidus. Liikmesriigid ei tohiks luua tõkkeid nende turule laskmisele või kasutusele võtmisele põhjustel, mis on seotud käesolevas määruses sätestatud nõuetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Meditsiiniseadmetel peab üldiselt olema CE-märgis, mis näitab nende vastavust käesolevale määrusele ning mis võimaldab nende vaba liikumist ja sihtotstarbelist kasutuselevõttu liidus. Liikmesriigid ei tohiks luua tõkkeid nende turule laskmisele või kasutusele võtmisele põhjustel, mis on seotud käesolevas määruses sätestatud nõuetega.

| (33) | Meditsiiniseadmetel peab üldiselt olema CE-märgis, mis näitab nende vastavust käesolevale määrusele ning mis võimaldab nende vaba liikumist ja sihtotstarbelist kasutuselevõttu liidus. Liikmesriigid ei tohiks luua tõkkeid nende turule laskmisele või kasutusele võtmisele põhjustel, mis on seotud käesolevas määruses sätestatud nõuetega.
  Siiski peaks võimaldama liikmesriikidel otsustada, kas piirata mis tahes konkreetset tüüpi meditsiiniseadmete kasutust käesoleva määrusega hõlmamata asjaolude korral. |
| --- | --- |

(33)

Meditsiiniseadmetel peab üldiselt olema CE-märgis, mis näitab nende vastavust käesolevale määrusele ning mis võimaldab nende vaba liikumist ja sihtotstarbelist kasutuselevõttu liidus. Liikmesriigid ei tohiks luua tõkkeid nende turule laskmisele või kasutusele võtmisele põhjustel, mis on seotud käesolevas määruses sätestatud nõuetega.
  Siiski peaks võimaldama liikmesriikidel otsustada, kas piirata mis tahes konkreetset tüüpi meditsiiniseadmete kasutust käesoleva määrusega hõlmamata asjaolude korral.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 34

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (34) | Meditsiiniseadmete jälgitavus rahvusvahelistel suunistel põhineva kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi abil peaks parandama meditsiinseadmete turustamisjärgse ohutuse tulemuslikkust, sest vahejuhtumitest teatamine paraneb, valdkonna ohutuse parandamiseks võetakse meetmeid ja pädevate asutuste tehtav järelevalve on parem. See peaks aitama ka vähendada meditsiinilisi vigu ja võidelda seadmete võltsimise vastu. Kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi kasutamine peaks ka parandama haiglate hankepoliitikat ja laovarude haldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(34)

Meditsiiniseadmete jälgitavus rahvusvahelistel suunistel põhineva kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi abil peaks parandama meditsiinseadmete turustamisjärgse ohutuse tulemuslikkust, sest vahejuhtumitest teatamine paraneb, valdkonna ohutuse parandamiseks võetakse meetmeid ja pädevate asutuste tehtav järelevalve on parem. See peaks aitama ka vähendada meditsiinilisi vigu ja võidelda seadmete võltsimise vastu. Kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi kasutamine peaks ka parandama haiglate hankepoliitikat ja laovarude haldamist.

| (34) | Meditsiiniseadmete jälgitavus rahvusvahelistel suunistel põhineva kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi abil peaks parandama meditsiinseadmete turustamisjärgse ohutuse tulemuslikkust, sest vahejuhtumitest teatamine paraneb, valdkonna ohutuse parandamiseks võetakse meetmeid ja pädevate asutuste tehtav järelevalve on parem. See peaks aitama ka vähendada meditsiinilisi vigu ja võidelda seadmete võltsimise vastu. Kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi kasutamine peaks ka parandama haiglate
  , apteekide ja hulgimüüjate
  hankepoliitikat ja laovarude haldamist
  ning ühilduma Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/62/EL

   (6)

  osutatud turvaelementide ja muude neis oludes juba kehtivate autentimissüsteemidega
  . |
| --- | --- |

(34)

Meditsiiniseadmete jälgitavus rahvusvahelistel suunistel põhineva kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi abil peaks parandama meditsiinseadmete turustamisjärgse ohutuse tulemuslikkust, sest vahejuhtumitest teatamine paraneb, valdkonna ohutuse parandamiseks võetakse meetmeid ja pädevate asutuste tehtav järelevalve on parem. See peaks aitama ka vähendada meditsiinilisi vigu ja võidelda seadmete võltsimise vastu. Kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi kasutamine peaks ka parandama haiglate
  , apteekide ja hulgimüüjate
  hankepoliitikat ja laovarude haldamist
  ning ühilduma Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/62/EL

   (6)

  osutatud turvaelementide ja muude neis oludes juba kehtivate autentimissüsteemidega
  .

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (35) | Läbipaistvus ja
  parem teave
  on olulised, et anda patsientidele ja tervishoiuspetsialistidele suurem otsustusõigus ning võimaldada neil teha teadlikke otsuseid, luua kindel alus regulatiivsete otsuste tegemiseks ja suurendada usaldust õigussüsteemi vastu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35)

Läbipaistvus ja
  parem teave
  on olulised, et anda patsientidele ja tervishoiuspetsialistidele suurem otsustusõigus ning võimaldada neil teha teadlikke otsuseid, luua kindel alus regulatiivsete otsuste tegemiseks ja suurendada usaldust õigussüsteemi vastu.

| (35) | Läbipaistvus ja
  piisav juurdepääs teabele, mis
  on
  kavandatava kasutaja jaoks sobivalt esitatud, on
  olulised, et anda patsientidele
  , kasutajatele
  ja tervishoiuspetsialistidele suurem otsustusõigus ning võimaldada neil teha teadlikke otsuseid, luua kindel alus regulatiivsete otsuste tegemiseks ja suurendada usaldust õigussüsteemi vastu. |
| --- | --- |

(35)

Läbipaistvus ja
  piisav juurdepääs teabele, mis
  on
  kavandatava kasutaja jaoks sobivalt esitatud, on
  olulised, et anda patsientidele
  , kasutajatele
  ja tervishoiuspetsialistidele suurem otsustusõigus ning võimaldada neil teha teadlikke otsuseid, luua kindel alus regulatiivsete otsuste tegemiseks ja suurendada usaldust õigussüsteemi vastu.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (36) | Üks põhiaspekte on keskse andmebaasi loomine, mis peaks integreerima erinevad elektroonilised süsteemid, ning kordumatu identifitseerimistunnus oleks selle lahutamatu osa, et võrrelda ja töödelda andmeid turul olevate meditsiiniseadmete ja asjaomaste ettevõtjate, sertifikaatide, kliiniliste uuringute, järelevalve ja turujärelevalve kohta. Andmebaasi eesmärk on parandada üldist läbipaistvust, lihtsustada teabevoogusid ettevõtjate, teavitatud asutuste või sponsorite ja liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide endi ja komisjoni vahel ning muuta need teabevood sujuvamaks, et vältida mitmekordseid teatamisnõudeid ja parandada kooskõlastamist liikmesriikide vahel. Siseturu piires saab seda tulemuslikult tagada vaid liidu tasandil ning komisjon peaks seepärast edasi arendama ja haldama Euroopa meditsiiniseadmete andmepanka (Eudamed), mis on loodud komisjoni 19. aprilli 2010. aasta otsusega 2010/227/EL Euroopa meditsiiniseadmete andmepanga (Eudamed) kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36)

Üks põhiaspekte on keskse andmebaasi loomine, mis peaks integreerima erinevad elektroonilised süsteemid, ning kordumatu identifitseerimistunnus oleks selle lahutamatu osa, et võrrelda ja töödelda andmeid turul olevate meditsiiniseadmete ja asjaomaste ettevõtjate, sertifikaatide, kliiniliste uuringute, järelevalve ja turujärelevalve kohta. Andmebaasi eesmärk on parandada üldist läbipaistvust, lihtsustada teabevoogusid ettevõtjate, teavitatud asutuste või sponsorite ja liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide endi ja komisjoni vahel ning muuta need teabevood sujuvamaks, et vältida mitmekordseid teatamisnõudeid ja parandada kooskõlastamist liikmesriikide vahel. Siseturu piires saab seda tulemuslikult tagada vaid liidu tasandil ning komisjon peaks seepärast edasi arendama ja haldama Euroopa meditsiiniseadmete andmepanka (Eudamed), mis on loodud komisjoni 19. aprilli 2010. aasta otsusega 2010/227/EL Euroopa meditsiiniseadmete andmepanga (Eudamed) kohta.

| (36) | Üks põhiaspekte on keskse andmebaasi loomine, mis peaks integreerima erinevad elektroonilised süsteemid, ning kordumatu identifitseerimistunnus oleks selle lahutamatu osa, et võrrelda ja töödelda andmeid turul olevate meditsiiniseadmete ja asjaomaste ettevõtjate, sertifikaatide, kliiniliste uuringute, järelevalve ja turujärelevalve kohta. Andmebaasi eesmärk on parandada üldist läbipaistvust
  teabe üldsusele ja tervishoiutöötajatele kättesaadavamaks muutmisega
  , lihtsustada teabevoogusid ettevõtjate, Euroopa Ravimiameti, teavitatud asutuste või sponsorite ja liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide endi ja komisjoni vahel ning muuta need teabevood sujuvamaks, et vältida mitmekordseid teatamisnõudeid ja parandada kooskõlastamist liikmesriikide vahel. Siseturu piires saab seda tulemuslikult tagada vaid liidu tasandil ning komisjon peaks seepärast edasi arendama ja haldama Euroopa meditsiiniseadmete andmepanka (Eudamed), mis on loodud komisjoni 19. aprilli 2010. aasta otsusega 2010/227/EL Euroopa meditsiiniseadmete andmepanga (Eudamed) kohta. |
| --- | --- |

(36)

Üks põhiaspekte on keskse andmebaasi loomine, mis peaks integreerima erinevad elektroonilised süsteemid, ning kordumatu identifitseerimistunnus oleks selle lahutamatu osa, et võrrelda ja töödelda andmeid turul olevate meditsiiniseadmete ja asjaomaste ettevõtjate, sertifikaatide, kliiniliste uuringute, järelevalve ja turujärelevalve kohta. Andmebaasi eesmärk on parandada üldist läbipaistvust
  teabe üldsusele ja tervishoiutöötajatele kättesaadavamaks muutmisega
  , lihtsustada teabevoogusid ettevõtjate, Euroopa Ravimiameti, teavitatud asutuste või sponsorite ja liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide endi ja komisjoni vahel ning muuta need teabevood sujuvamaks, et vältida mitmekordseid teatamisnõudeid ja parandada kooskõlastamist liikmesriikide vahel. Siseturu piires saab seda tulemuslikult tagada vaid liidu tasandil ning komisjon peaks seepärast edasi arendama ja haldama Euroopa meditsiiniseadmete andmepanka (Eudamed), mis on loodud komisjoni 19. aprilli 2010. aasta otsusega 2010/227/EL Euroopa meditsiiniseadmete andmepanga (Eudamed) kohta.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | Turulolevaid seadmeid, asjaomaseid ettevõtjaid ja sertifikaate käsitlevad
  Eudamedi elektroonilised süsteemid peaksid
  tegema üldsuse jaoks võimalikuks
  olla asjakohaselt informeeritud liidu turul olevatest seadmetest. Kliiniliste uuringute elektrooniline süsteem peaks olema liikmesriikide koostöö vahend, mis võimaldab sponsoritel esitada vabatahtlikul alusel üheainsa taotluse mitme liikmesriigi jaoks ning kõnealusel juhul teatada tõsistest kõrvalnähtudest. Järelevalve elektrooniline süsteem peaks võimaldama tootjatel teatada tõsistest vahejuhtumitest ja muudest teatamisele kuuluvatest juhtumitest ning toetama nende hindamist riiklikes pädevates asutustes. Turujärelevalve elektrooniline süsteem peaks olema pädevate asutuste omavahelise teabevahetuse vahend. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37)

Turulolevaid seadmeid, asjaomaseid ettevõtjaid ja sertifikaate käsitlevad
  Eudamedi elektroonilised süsteemid peaksid
  tegema üldsuse jaoks võimalikuks
  olla asjakohaselt informeeritud liidu turul olevatest seadmetest. Kliiniliste uuringute elektrooniline süsteem peaks olema liikmesriikide koostöö vahend, mis võimaldab sponsoritel esitada vabatahtlikul alusel üheainsa taotluse mitme liikmesriigi jaoks ning kõnealusel juhul teatada tõsistest kõrvalnähtudest. Järelevalve elektrooniline süsteem peaks võimaldama tootjatel teatada tõsistest vahejuhtumitest ja muudest teatamisele kuuluvatest juhtumitest ning toetama nende hindamist riiklikes pädevates asutustes. Turujärelevalve elektrooniline süsteem peaks olema pädevate asutuste omavahelise teabevahetuse vahend.

| (37) | Eudamedi elektroonilised süsteemid peaksid
  võimaldama üldsusel ja tervishoiutöötajatel
  olla asjakohaselt informeeritud liidu turul olevatest seadmetest.
  Ülitähtis on üldsuse ja tervishoiutöötajate küllaldane juurdepääs neile Eudamedi elektrooniliste süsteemide osadele, mis annavad peamist teavet rahvatervist ja turvalisust ohustada võivate meditsiiniseadmete kohta. Piiratud juurdepääsu korral peaks olema võimalik põhjendatud taotluse alusel saada juurdepääs olemasolevale teabele meditsiiniseadmete kohta, välja arvatud juhul, kui juurdepääsupiirang on põhjendatud konfidentsiaalsusega.
  Kliiniliste uuringute elektrooniline süsteem peaks olema liikmesriikide koostöö vahend, mis võimaldab sponsoritel esitada vabatahtlikul alusel üheainsa taotluse mitme liikmesriigi jaoks ning kõnealusel juhul teatada tõsistest kõrvalnähtudest. Järelevalve elektrooniline süsteem peaks võimaldama tootjatel teatada tõsistest vahejuhtumitest ja muudest teatamisele kuuluvatest juhtumitest ning toetama nende hindamist riiklikes pädevates asutustes. Turujärelevalve elektrooniline süsteem peaks olema pädevate asutuste omavahelise teabevahetuse vahend.
  Regulaarsed ohuolukordade ülevaated ja turujärelevalve alane teave tuleb teha tervishoiutöötajatele ja üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(37)

Eudamedi elektroonilised süsteemid peaksid
  võimaldama üldsusel ja tervishoiutöötajatel
  olla asjakohaselt informeeritud liidu turul olevatest seadmetest.
  Ülitähtis on üldsuse ja tervishoiutöötajate küllaldane juurdepääs neile Eudamedi elektrooniliste süsteemide osadele, mis annavad peamist teavet rahvatervist ja turvalisust ohustada võivate meditsiiniseadmete kohta. Piiratud juurdepääsu korral peaks olema võimalik põhjendatud taotluse alusel saada juurdepääs olemasolevale teabele meditsiiniseadmete kohta, välja arvatud juhul, kui juurdepääsupiirang on põhjendatud konfidentsiaalsusega.
  Kliiniliste uuringute elektrooniline süsteem peaks olema liikmesriikide koostöö vahend, mis võimaldab sponsoritel esitada vabatahtlikul alusel üheainsa taotluse mitme liikmesriigi jaoks ning kõnealusel juhul teatada tõsistest kõrvalnähtudest. Järelevalve elektrooniline süsteem peaks võimaldama tootjatel teatada tõsistest vahejuhtumitest ja muudest teatamisele kuuluvatest juhtumitest ning toetama nende hindamist riiklikes pädevates asutustes. Turujärelevalve elektrooniline süsteem peaks olema pädevate asutuste omavahelise teabevahetuse vahend.
  Regulaarsed ohuolukordade ülevaated ja turujärelevalve alane teave tuleb teha tervishoiutöötajatele ja üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 39

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (39) | Kõrge riskiteguriga meditsiiniseadmete puhul peaksid tootjad
  koondama
  seadme
  peamised
  ohutuse ja toimivuse
  aspektid
  ning kliinilise hindamise
  tulemused ühte dokumenti, mis
  peaks olema üldsusele kättesaadav. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(39)

Kõrge riskiteguriga meditsiiniseadmete puhul peaksid tootjad
  koondama
  seadme
  peamised
  ohutuse ja toimivuse
  aspektid
  ning kliinilise hindamise
  tulemused ühte dokumenti, mis
  peaks olema üldsusele kättesaadav.

| (39) | Kõrge riskiteguriga meditsiiniseadmete puhul peaksid tootjad
  läbipaistvuse suurendamiseks koostama aruande
  seadme
  peamiste
  ohutuse ja toimivuse
  aspektide
  ning kliinilise hindamise
  tulemuste kohta
  .
  Ohutuse ja toimivuse aruande kokkuvõte
  peaks olema
  Eudamedi kaudu
  üldsusele kättesaadav. |
| --- | --- |

(39)

Kõrge riskiteguriga meditsiiniseadmete puhul peaksid tootjad
  läbipaistvuse suurendamiseks koostama aruande
  seadme
  peamiste
  ohutuse ja toimivuse
  aspektide
  ning kliinilise hindamise
  tulemuste kohta
  .
  Ohutuse ja toimivuse aruande kokkuvõte
  peaks olema
  Eudamedi kaudu
  üldsusele kättesaadav.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 39 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (39 a) | Euroopa Ravimiameti järgitava dokumentide kättesaadavust käsitleva poliitika kohaselt avaldab amet meditsiinitoodete müügiloa saamise taotluse osana esitatud dokumente, sealhulgas kliiniliste uuringute aruandeid taotluse alusel ja pärast seda, kui kõnealuse tootega seotud otsustamisprotsess on lõpule viidud. Kõrgendatud riskitasemega meditsiinitoodete puhul, eriti kui nad ei vaja turule laskmiseks luba, tuleb vastavaid läbipaistvuse ja dokumentide kättesaadavuse nõudeid järgida ja tugevdada. Kui seadme kohaldatavatele nõuetele vastavus on vastavushindamise menetluse käigus tuvastatud, ei tuleks kliiniliste uuringute andmeid käesoleva aruande mõistes üldjuhul lugeda tundlikuks ärialaseks teabeks. See ei tohiks kahjustada tootja kliiniliste uuringute andmete intellektuaalomandiõigusi, kui teised tootjad neid andmeid kasutavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(39 a)

Euroopa Ravimiameti järgitava dokumentide kättesaadavust käsitleva poliitika kohaselt avaldab amet meditsiinitoodete müügiloa saamise taotluse osana esitatud dokumente, sealhulgas kliiniliste uuringute aruandeid taotluse alusel ja pärast seda, kui kõnealuse tootega seotud otsustamisprotsess on lõpule viidud. Kõrgendatud riskitasemega meditsiinitoodete puhul, eriti kui nad ei vaja turule laskmiseks luba, tuleb vastavaid läbipaistvuse ja dokumentide kättesaadavuse nõudeid järgida ja tugevdada. Kui seadme kohaldatavatele nõuetele vastavus on vastavushindamise menetluse käigus tuvastatud, ei tuleks kliiniliste uuringute andmeid käesoleva aruande mõistes üldjuhul lugeda tundlikuks ärialaseks teabeks. See ei tohiks kahjustada tootja kliiniliste uuringute andmete intellektuaalomandiõigusi, kui teised tootjad neid andmeid kasutavad.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 39 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (39 b) | Invasiivsete diagnostika- ja mõõteseadmete puhul peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et vältida infektsioonide ja mikroobse saastumise riski patsientide vahel. Selleks peaksid liikmesriigid kõrvaldama tuntud või prognoositavad patsiendi ohutusega seotud riskid, toetades muu hulgas turvalisimaid desinfitseerimise tasemeid ja suuniseid ning tagama nende tõhusa rakendamise kasutajate ja raviasutuste poolt. Komisjon peab käesoleva määruse kohaselt tagama nende ennetavate tervisekaitsemeetmete asjakohasuse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(39 b)

Invasiivsete diagnostika- ja mõõteseadmete puhul peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et vältida infektsioonide ja mikroobse saastumise riski patsientide vahel. Selleks peaksid liikmesriigid kõrvaldama tuntud või prognoositavad patsiendi ohutusega seotud riskid, toetades muu hulgas turvalisimaid desinfitseerimise tasemeid ja suuniseid ning tagama nende tõhusa rakendamise kasutajate ja raviasutuste poolt. Komisjon peab käesoleva määruse kohaselt tagama nende ennetavate tervisekaitsemeetmete asjakohasuse.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | Teavitatud asutuste nõuetekohane toimimine on määrava tähtsusega, et tagada tervise ja ohutuse kaitse kõrge tase ja kodanike usaldus süsteemi vastu. Üksikasjalike ja rangete kriteeriumide kohast teavitatud asutuste määramist ja järelevalvet
  liikmesriikides
  tuleks seepärast liidu tasandil kontrollida. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40)

Teavitatud asutuste nõuetekohane toimimine on määrava tähtsusega, et tagada tervise ja ohutuse kaitse kõrge tase ja kodanike usaldus süsteemi vastu. Üksikasjalike ja rangete kriteeriumide kohast teavitatud asutuste määramist ja järelevalvet
  liikmesriikides
  tuleks seepärast liidu tasandil kontrollida.

| (40) | Teavitatud asutuste nõuetekohane toimimine on määrava tähtsusega, et tagada
  tervishoiutöötajate, kasutajate ja käitajate
  tervise ja ohutuse kaitse kõrge tase
  , sealhulgas jäätmete kõrvaldamise ahelas,
  ja kodanike usaldus süsteemi vastu. Üksikasjalike ja rangete kriteeriumide kohast teavitatud asutuste määramist ja järelevalvet
  liikmesriikide ja vajaduse korral Euroopa Ravimiameti poolt
  tuleks seepärast liidu tasandil kontrollida. |
| --- | --- |

(40)

Teavitatud asutuste nõuetekohane toimimine on määrava tähtsusega, et tagada
  tervishoiutöötajate, kasutajate ja käitajate
  tervise ja ohutuse kaitse kõrge tase
  , sealhulgas jäätmete kõrvaldamise ahelas,
  ja kodanike usaldus süsteemi vastu. Üksikasjalike ja rangete kriteeriumide kohast teavitatud asutuste määramist ja järelevalvet
  liikmesriikide ja vajaduse korral Euroopa Ravimiameti poolt
  tuleks seepärast liidu tasandil kontrollida.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (42) | Kõrge riskiteguriga meditsiiniseadmete puhul tuleks varases etapis teavitada ametiasutusi seadmetest, mille suhtes kehtib vastavushindamise nõue, ja anda neile õigus teaduslikult usaldusväärsetel põhjustel täpselt uurida teavitatud asutuste tehtud eelhindamist, eelkõige mis puudutab uudseid seadmeid, seadmeid, mille puhul kasutatakse uudset tehnoloogiat, seadmeid, mis kuuluvad sagedamate tõsiste vahejuhtumitega seadmete kategooriasse, või seadmeid, mille puhul on tehtud kindlaks märkimisväärsed lahknevused teavitatud asutuste tehtud vastavushindamistes olulises osas sarnaste seadmete puhul. Käesolevas määruses ettenähtud protsess ei takista tootjat teatamast pädevale asutusele vabatahtlikult oma kavatsusest esitada kõrge riskiteguriga meditsiiniseadme vastavushindamise taotlus enne selle taotluse esitamist teavitatud asutusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42)

Kõrge riskiteguriga meditsiiniseadmete puhul tuleks varases etapis teavitada ametiasutusi seadmetest, mille suhtes kehtib vastavushindamise nõue, ja anda neile õigus teaduslikult usaldusväärsetel põhjustel täpselt uurida teavitatud asutuste tehtud eelhindamist, eelkõige mis puudutab uudseid seadmeid, seadmeid, mille puhul kasutatakse uudset tehnoloogiat, seadmeid, mis kuuluvad sagedamate tõsiste vahejuhtumitega seadmete kategooriasse, või seadmeid, mille puhul on tehtud kindlaks märkimisväärsed lahknevused teavitatud asutuste tehtud vastavushindamistes olulises osas sarnaste seadmete puhul. Käesolevas määruses ettenähtud protsess ei takista tootjat teatamast pädevale asutusele vabatahtlikult oma kavatsusest esitada kõrge riskiteguriga meditsiiniseadme vastavushindamise taotlus enne selle taotluse esitamist teavitatud asutusele.

välja jäetud

Muudatusettepanekud 363 ja 370

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (42 a) | Kõrge riskiteguriga meditsiiniseadmete puhul, nagu III klassi kuuluvad seadmed, siirdatavad seadmed ja seadmed, mis on ette nähtud ravimite manustamiseks ning mille rike või tööhäire mõjutaks oluliselt tervist ja ohutust, peaksid vastavushindamise eest vastutama spetsiaalsed teavitatud asutused. Need spetsiaalsed teavitatud asutused peaks määrama Euroopa Ravimiamet, esitades nende töötajate kvalifikatsioonile ja koolitusele rangemaid nõudeid vastavalt VI lisa punktile 3.5a. Spetsiaalsed teavitatud asutused peaksid suhtlema võrgustiku kaudu, eelkõige kogemuste vahetamiseks ja oma tegevuse ühtlustamiseks. Meditsiiniseadmete hindamiskomitee esitab arvamuse kliiniliste andmete usaldusväärsuse kohta erijuhtumite hinnangu kujul. Sellise täiendava hindamise vajadus peaks vähenema, kui uued eeskirjad on täielikult kasutusel ja neid kohaldatakse, eelkõige kõikide teavitatud asutuste suhtes, ning kui töötatakse välja ühtsed tehnilised standardid. Seetõttu peaks komisjon viie aasta möödumisel vaatama läbi täiendava hindamismenetluse toimimise ja sellega seotud kogemused, et otsustada, kas seda võiks veelgi piirata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42 a)

Kõrge riskiteguriga meditsiiniseadmete puhul, nagu III klassi kuuluvad seadmed, siirdatavad seadmed ja seadmed, mis on ette nähtud ravimite manustamiseks ning mille rike või tööhäire mõjutaks oluliselt tervist ja ohutust, peaksid vastavushindamise eest vastutama spetsiaalsed teavitatud asutused. Need spetsiaalsed teavitatud asutused peaks määrama Euroopa Ravimiamet, esitades nende töötajate kvalifikatsioonile ja koolitusele rangemaid nõudeid vastavalt VI lisa punktile 3.5a. Spetsiaalsed teavitatud asutused peaksid suhtlema võrgustiku kaudu, eelkõige kogemuste vahetamiseks ja oma tegevuse ühtlustamiseks. Meditsiiniseadmete hindamiskomitee esitab arvamuse kliiniliste andmete usaldusväärsuse kohta erijuhtumite hinnangu kujul. Sellise täiendava hindamise vajadus peaks vähenema, kui uued eeskirjad on täielikult kasutusel ja neid kohaldatakse, eelkõige kõikide teavitatud asutuste suhtes, ning kui töötatakse välja ühtsed tehnilised standardid. Seetõttu peaks komisjon viie aasta möödumisel vaatama läbi täiendava hindamismenetluse toimimise ja sellega seotud kogemused, et otsustada, kas seda võiks veelgi piirata.

Muudatusettepanek 379

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (42 b) | Kuna käesolev määrus ühendab direktiiviga 90/385/EMÜ hõlmatud aktiivsed siirdatavad meditsiiniseadmed ja direktiiviga 93/42/EMÜ hõlmatud siirdatavad meditsiiniseadmed ning liigitab kõik aktiivsed siirdatavad meditsiiniseadmed ja siirdatavad seadmed, mis kujutavad ohtu inimese tervisele III klassi kõrgeima riski kategooriasse, mille kohta kehtivad rangeimad kontrollimeetmed, ning kuna enamikku IIb klassi siirdatavaid meditsiiniseadmeid nagu vardad, luukruvid, plaadid, haavaklambrid jne on juba pikka aega ohutult inimkehasse siirdatud ja kuna selliste IIb klassi siirdatavate seadmete jaoks määratakse konkreetsed spetsiaalsed teavitatud asutused, ei ole IIb klassi siirdatavatele seadmetele vaja kohaldada kontrollimenetlust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42 b)

Kuna käesolev määrus ühendab direktiiviga 90/385/EMÜ hõlmatud aktiivsed siirdatavad meditsiiniseadmed ja direktiiviga 93/42/EMÜ hõlmatud siirdatavad meditsiiniseadmed ning liigitab kõik aktiivsed siirdatavad meditsiiniseadmed ja siirdatavad seadmed, mis kujutavad ohtu inimese tervisele III klassi kõrgeima riski kategooriasse, mille kohta kehtivad rangeimad kontrollimeetmed, ning kuna enamikku IIb klassi siirdatavaid meditsiiniseadmeid nagu vardad, luukruvid, plaadid, haavaklambrid jne on juba pikka aega ohutult inimkehasse siirdatud ja kuna selliste IIb klassi siirdatavate seadmete jaoks määratakse konkreetsed spetsiaalsed teavitatud asutused, ei ole IIb klassi siirdatavatele seadmetele vaja kohaldada kontrollimenetlust.

Muudatusettepanek 364

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (42 c) | Meditsiiniseadmete hindamiskomiteesse peaksid kuuluma hinnatava meditsiiniseadmega seotud meditsiinivaldkonna kliinilised asjatundjad, üks Euroopa Ravimiameti esindaja ja üks patsiendiorganisatsioonide esindaja. Meditsiiniseadmete hindamiskomitee peaks kokku tulema meditsiiniseadmete koordineerimisrühma või komisjoni taotlusel ja selle koosolekuid peaks juhatama komisjoni esindaja. Komisjon peaks meditsiiniseadmete hindamiskomitee sekretariaati ja tegevust logistiliselt toetama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42 c)

Meditsiiniseadmete hindamiskomiteesse peaksid kuuluma hinnatava meditsiiniseadmega seotud meditsiinivaldkonna kliinilised asjatundjad, üks Euroopa Ravimiameti esindaja ja üks patsiendiorganisatsioonide esindaja. Meditsiiniseadmete hindamiskomitee peaks kokku tulema meditsiiniseadmete koordineerimisrühma või komisjoni taotlusel ja selle koosolekuid peaks juhatama komisjoni esindaja. Komisjon peaks meditsiiniseadmete hindamiskomitee sekretariaati ja tegevust logistiliselt toetama.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 45

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (45) | Vastavushindamismenetlusi tuleks
  lihtsustada
  ja sujuvamaks muuta, samas tuleks teavitatud asutuste suhtes kehtivaid nõudeid nende hindamiste osas selgelt täpsustada, et tagada võrdsed tingimused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(45)

Vastavushindamismenetlusi tuleks
  lihtsustada
  ja sujuvamaks muuta, samas tuleks teavitatud asutuste suhtes kehtivaid nõudeid nende hindamiste osas selgelt täpsustada, et tagada võrdsed tingimused.

| (45) | Vastavushindamismenetlusi tuleks
  tugevdada
  ja sujuvamaks muuta, samas tuleks teavitatud asutuste suhtes kehtivaid nõudeid nende hindamiste osas selgelt täpsustada, et tagada võrdsed tingimused. |
| --- | --- |

(45)

Vastavushindamismenetlusi tuleks
  tugevdada
  ja sujuvamaks muuta, samas tuleks teavitatud asutuste suhtes kehtivaid nõudeid nende hindamiste osas selgelt täpsustada, et tagada võrdsed tingimused.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 47

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (47) | Kliiniliste uuringute eeskirjad peaksid olema kooskõlas selle valdkonna peamiste rahvusvaheliste suunistega, näiteks rahvusvahelise standardiga ISO 14155:2011, mis käsitleb inimestel kasutamiseks ettenähtud meditsiiniseadmete kliiniliste uuringute head kliinilist tava, ja Maailma Arstide Liidu Helsingi deklaratsiooni viimase
  (2008)
  versiooniga, mis käsitleb inimestega läbiviidavate meditsiiniuuringute eetikapõhimõtteid, tagamaks, et liidus tehtud kliinilised uuringud ka mujal heaks kiidetakse ja et väljaspool liitu rahvusvaheliste suuniste kohaselt tehtud kliinilisi uuringuid saaks käesoleva määruse alusel heaks kiita. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(47)

Kliiniliste uuringute eeskirjad peaksid olema kooskõlas selle valdkonna peamiste rahvusvaheliste suunistega, näiteks rahvusvahelise standardiga ISO 14155:2011, mis käsitleb inimestel kasutamiseks ettenähtud meditsiiniseadmete kliiniliste uuringute head kliinilist tava, ja Maailma Arstide Liidu Helsingi deklaratsiooni viimase
  (2008)
  versiooniga, mis käsitleb inimestega läbiviidavate meditsiiniuuringute eetikapõhimõtteid, tagamaks, et liidus tehtud kliinilised uuringud ka mujal heaks kiidetakse ja et väljaspool liitu rahvusvaheliste suuniste kohaselt tehtud kliinilisi uuringuid saaks käesoleva määruse alusel heaks kiita.

| (47) | Kliiniliste uuringute eeskirjad peaksid olema kooskõlas selle valdkonna peamiste rahvusvaheliste suunistega, näiteks rahvusvahelise standardiga ISO 14155:2011
  või selle hilisema versiooniga
  , mis käsitleb inimestel kasutamiseks ettenähtud meditsiiniseadmete kliiniliste uuringute head kliinilist tava, ja Maailma Arstide Liidu Helsingi deklaratsiooni viimase versiooniga, mis käsitleb inimestega läbiviidavate meditsiiniuuringute eetikapõhimõtteid, tagamaks, et liidus tehtud kliinilised uuringud ka mujal heaks kiidetakse ja et väljaspool liitu rahvusvaheliste suuniste kohaselt tehtud kliinilisi uuringuid saaks käesoleva määruse alusel heaks kiita. |
| --- | --- |

(47)

Kliiniliste uuringute eeskirjad peaksid olema kooskõlas selle valdkonna peamiste rahvusvaheliste suunistega, näiteks rahvusvahelise standardiga ISO 14155:2011
  või selle hilisema versiooniga
  , mis käsitleb inimestel kasutamiseks ettenähtud meditsiiniseadmete kliiniliste uuringute head kliinilist tava, ja Maailma Arstide Liidu Helsingi deklaratsiooni viimase versiooniga, mis käsitleb inimestega läbiviidavate meditsiiniuuringute eetikapõhimõtteid, tagamaks, et liidus tehtud kliinilised uuringud ka mujal heaks kiidetakse ja et väljaspool liitu rahvusvaheliste suuniste kohaselt tehtud kliinilisi uuringuid saaks käesoleva määruse alusel heaks kiita.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 47 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (47 a) | Maailma Arstide Liidu (World Medical Association – WMA) Helsingi deklaratsiooni artiklis 15 öeldakse, et enne uuringute alustamist tuleb uuringuprotokoll anda teaduseetika komiteele läbivaatamiseks, kommenteerimiseks, suuniste esitamiseks ja heakskiitmiseks. Patsiendile ohtlikud kliinilised uuringud peaksid olema lubatud üksnes pärast hindamist ja heakskiitmist eetikakomitees. Aruannet esitav liikmesriik ja teised asjaomased liikmesriigid peavad oma tegevust korraldama nii, et asjaomasele pädevale asutusele esitataks eetikakomitee heakskiit kliiniliste uuringute protokollile (7). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(47 a)

Maailma Arstide Liidu (World Medical Association – WMA) Helsingi deklaratsiooni artiklis 15 öeldakse, et enne uuringute alustamist tuleb uuringuprotokoll anda teaduseetika komiteele läbivaatamiseks, kommenteerimiseks, suuniste esitamiseks ja heakskiitmiseks. Patsiendile ohtlikud kliinilised uuringud peaksid olema lubatud üksnes pärast hindamist ja heakskiitmist eetikakomitees. Aruannet esitav liikmesriik ja teised asjaomased liikmesriigid peavad oma tegevust korraldama nii, et asjaomasele pädevale asutusele esitataks eetikakomitee heakskiit kliiniliste uuringute protokollile (7).

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 48 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (48 a) | Läbipaistvuse huvides peaksid sponsorid käesolevas määruses näidatud tähtaja jooksul esitama kliiniliste uuringute tulemused koos tavalugejale mõistetava kokkuvõttega. Komisjonile tuleks anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte nn tavalugeja kokkuvõtte koostamise ja kliiniliste uuringute aruande teatavakstegemise kohta. Komisjon peaks esitama suunised kõigi kliiniliste uuringute töötlemata andmete haldamiseks ja jagamise hõlbustamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(48 a)

Läbipaistvuse huvides peaksid sponsorid käesolevas määruses näidatud tähtaja jooksul esitama kliiniliste uuringute tulemused koos tavalugejale mõistetava kokkuvõttega. Komisjonile tuleks anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte nn tavalugeja kokkuvõtte koostamise ja kliiniliste uuringute aruande teatavakstegemise kohta. Komisjon peaks esitama suunised kõigi kliiniliste uuringute töötlemata andmete haldamiseks ja jagamise hõlbustamiseks.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 50

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (50) | Sponsorid peaksid teatama kliiniliste uuringute vältel esinevatest
  teatavatest
  kõrvalnähtudest asjaomasele liikmesriigile, kellel
  peaks olema
  võimalus uuringud lõpetada või peatada, kui seda peetakse vajalikuks kliinilises uuringus osalejate kaitse kõrge taseme tagamiseks. Selline teave
  tuleks edastada
  teistele liikmesriikidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(50)

Sponsorid peaksid teatama kliiniliste uuringute vältel esinevatest
  teatavatest
  kõrvalnähtudest asjaomasele liikmesriigile, kellel
  peaks olema
  võimalus uuringud lõpetada või peatada, kui seda peetakse vajalikuks kliinilises uuringus osalejate kaitse kõrge taseme tagamiseks. Selline teave
  tuleks edastada
  teistele liikmesriikidele.

| (50) | Sponsorid peaksid teatama kliiniliste uuringute vältel esinevatest kõrvalnähtudest asjaomasele liikmesriigile, kellel
  on
  võimalus uuringud lõpetada või peatada, kui seda peetakse vajalikuks kliinilises uuringus osalejate kaitse kõrge taseme tagamiseks. Selline teave
  edastatakse
  teistele liikmesriikidele
  , meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale ja komisjonile
  . |
| --- | --- |

(50)

Sponsorid peaksid teatama kliiniliste uuringute vältel esinevatest kõrvalnähtudest asjaomasele liikmesriigile, kellel
  on
  võimalus uuringud lõpetada või peatada, kui seda peetakse vajalikuks kliinilises uuringus osalejate kaitse kõrge taseme tagamiseks. Selline teave
  edastatakse
  teistele liikmesriikidele
  , meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale ja komisjonile
  .

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 51 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (51 a) | Seoses isikutega, kes ei saa anda teadlikku nõusolekut (nt lapsed ja teovõimetud isikud) tuleks kehtestada sama ranged eeskirjad, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/20/EÜ

   (8)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(51 a)

Seoses isikutega, kes ei saa anda teadlikku nõusolekut (nt lapsed ja teovõimetud isikud) tuleks kehtestada sama ranged eeskirjad, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/20/EÜ

   (8)

  .

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 52

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (52) | Selleks et turul olevate seadmete osas tervist ja ohutust paremini kaitsta, tuleks meditsiiniseadmete järelevalvesüsteem muuta tõhusamaks, luues tõsistest vahejuhtumistest teatamiseks ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete jaoks liidu tasandil keskse portaali. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(52)

Selleks et turul olevate seadmete osas tervist ja ohutust paremini kaitsta, tuleks meditsiiniseadmete järelevalvesüsteem muuta tõhusamaks, luues tõsistest vahejuhtumistest teatamiseks ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete jaoks liidu tasandil keskse portaali.

| (52) | Selleks et turul olevate seadmete osas
  tervishoiutöötajate, patsientide, kasutajate ja käitajate
  tervist ja ohutust paremini kaitsta,
  sealhulgas jäätmete kõrvaldamise ahelas,
  tuleks meditsiiniseadmete järelevalvesüsteem muuta tõhusamaks, luues tõsistest vahejuhtumistest teatamiseks ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete jaoks liidu tasandil keskse portaali. |
| --- | --- |

(52)

Selleks et turul olevate seadmete osas
  tervishoiutöötajate, patsientide, kasutajate ja käitajate
  tervist ja ohutust paremini kaitsta,
  sealhulgas jäätmete kõrvaldamise ahelas,
  tuleks meditsiiniseadmete järelevalvesüsteem muuta tõhusamaks, luues tõsistest vahejuhtumistest teatamiseks ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete jaoks liidu tasandil keskse portaali.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 53

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (53) | Tervishoiuspetsialistidel ja patsientidel peaks olema õigus teatada oodatavatest tõsistest vahejuhtumitest riiklikul tasandil, kasutades selleks ühtlustatud vorme. Riiklikud pädevad asutused
  peaksid
  teavitama tootjaid ja
  jagama teavet teiste samasuguste asutustega, kui nad kinnitavad tõsise vahejuhtumi esinemist, et minimeerida kõnealuste vahejuhtumite kordumist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(53)

Tervishoiuspetsialistidel ja patsientidel peaks olema õigus teatada oodatavatest tõsistest vahejuhtumitest riiklikul tasandil, kasutades selleks ühtlustatud vorme. Riiklikud pädevad asutused
  peaksid
  teavitama tootjaid ja
  jagama teavet teiste samasuguste asutustega, kui nad kinnitavad tõsise vahejuhtumi esinemist, et minimeerida kõnealuste vahejuhtumite kordumist
  .

| (53) | Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed tervishoiutöötajate, kasutajate ja patsientide teavitamiseks võimalikest tõsistest vahejuhtumitest teatamise tähtsusest.
  Tervishoiuspetsialistidel
  , kasutajatel
  ja patsientidel peaks olema õigus
  ja võimalus
  teatada oodatavatest tõsistest vahejuhtumitest riiklikul tasandil,
  vajaduse korral anonüümselt ja
  kasutades selleks ühtlustatud vorme.
  Kui
  riiklikud pädevad asutused
  kinnitavad tõsise vahejuhtumi esinemist, peaksid nad nende kordumise minimeerimiseks
  teavitama tootjaid ja
  vajaduse korral nende tütarettevõtjaid ja alltöövõtjaid ning esitama teabe Eudamedi vastava elektroonilise süsteemi kaudu
  . |
| --- | --- |

(53)

Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed tervishoiutöötajate, kasutajate ja patsientide teavitamiseks võimalikest tõsistest vahejuhtumitest teatamise tähtsusest.
  Tervishoiuspetsialistidel
  , kasutajatel
  ja patsientidel peaks olema õigus
  ja võimalus
  teatada oodatavatest tõsistest vahejuhtumitest riiklikul tasandil,
  vajaduse korral anonüümselt ja
  kasutades selleks ühtlustatud vorme.
  Kui
  riiklikud pädevad asutused
  kinnitavad tõsise vahejuhtumi esinemist, peaksid nad nende kordumise minimeerimiseks
  teavitama tootjaid ja
  vajaduse korral nende tütarettevõtjaid ja alltöövõtjaid ning esitama teabe Eudamedi vastava elektroonilise süsteemi kaudu
  .

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 54

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (54) | Teatatud tõsiste vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete hindamine tuleks teha riiklikul tasandil, ent kui esinevad sarnased vahejuhtumid või kui valdkonna ohutuse parandamise
  meetmed
  tuleb võtta rohkem kui ühes liikmesriigis,
  tuleks
  tagada koordineerimine eesmärgiga jagada ressursse ja tagada parandusmeetmete kooskõla. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(54)

Teatatud tõsiste vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete hindamine tuleks teha riiklikul tasandil, ent kui esinevad sarnased vahejuhtumid või kui valdkonna ohutuse parandamise
  meetmed
  tuleb võtta rohkem kui ühes liikmesriigis,
  tuleks
  tagada koordineerimine eesmärgiga jagada ressursse ja tagada parandusmeetmete kooskõla.

| (54) | Teatatud tõsiste vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete hindamine tuleks teha riiklikul tasandil, ent kui esinevad sarnased vahejuhtumid või kui valdkonna ohutuse parandamise
  meetmeid
  tuleb võtta rohkem kui ühes liikmesriigis,
  tuleb
  tagada koordineerimine eesmärgiga jagada ressursse ja tagada parandusmeetmete kooskõla
  , ning tagada toimingute suurem läbipaistvus
  . |
| --- | --- |

(54)

Teatatud tõsiste vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete hindamine tuleks teha riiklikul tasandil, ent kui esinevad sarnased vahejuhtumid või kui valdkonna ohutuse parandamise
  meetmeid
  tuleb võtta rohkem kui ühes liikmesriigis,
  tuleb
  tagada koordineerimine eesmärgiga jagada ressursse ja tagada parandusmeetmete kooskõla
  , ning tagada toimingute suurem läbipaistvus
  .

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 54 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (54 a) | Tootjad peaksid esitama perioodiliselt andmeid III klassi meditsiiniseadmete riski ja kasulikkuse suhte ning seadet kasutanud elanike kohta, et hinnata, kas meditsiiniseadmega seoses on vaja võtta asjakohaseid meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(54 a)

Tootjad peaksid esitama perioodiliselt andmeid III klassi meditsiiniseadmete riski ja kasulikkuse suhte ning seadet kasutanud elanike kohta, et hinnata, kas meditsiiniseadmega seoses on vaja võtta asjakohaseid meetmeid.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 56

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (56) | Käesolevasse määrusse tuleks lisada turujärelevalve eeskirjad, et tugevdada riiklike pädevate asutuste õigusi ja kohustusi, et tagada nende turujärelevalvetegevuse tõhus koordineerimine ja selgitada kohaldatavaid menetlusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(56)

Käesolevasse määrusse tuleks lisada turujärelevalve eeskirjad, et tugevdada riiklike pädevate asutuste õigusi ja kohustusi, et tagada nende turujärelevalvetegevuse tõhus koordineerimine ja selgitada kohaldatavaid menetlusi.

| (56) | Käesolevasse määrusse tuleks lisada turujärelevalve eeskirjad, et tugevdada riiklike pädevate asutuste õigusi ja kohustusi, et tagada nende turujärelevalvetegevuse tõhus koordineerimine ja selgitada kohaldatavaid menetlusi.
  Komisjon peaks selgelt määratlema kontrollide teostamise viisi, et tagada nende täielik ja ühtlustatud rakendamine liidus. |
| --- | --- |

(56)

Käesolevasse määrusse tuleks lisada turujärelevalve eeskirjad, et tugevdada riiklike pädevate asutuste õigusi ja kohustusi, et tagada nende turujärelevalvetegevuse tõhus koordineerimine ja selgitada kohaldatavaid menetlusi.
  Komisjon peaks selgelt määratlema kontrollide teostamise viisi, et tagada nende täielik ja ühtlustatud rakendamine liidus.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 57

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (57) | Liikmesriik
  nõuab
  teavitatud asutuste määramise ja kontrollimise eest tasu, et tagada kõnealuste asutuste kontrollimise jätkusuutlikkus liikmesriikides ja luua teavitatud asutuste jaoks võrdsed tingimused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(57)

Liikmesriik
  nõuab
  teavitatud asutuste määramise ja kontrollimise eest tasu, et tagada kõnealuste asutuste kontrollimise jätkusuutlikkus liikmesriikides ja luua teavitatud asutuste jaoks võrdsed tingimused.

| (57) | Liikmesriik
  peaks nõudma
  teavitatud asutuste määramise ja kontrollimise eest tasu, et tagada kõnealuste asutuste kontrollimise jätkusuutlikkus liikmesriikides ja luua teavitatud asutuste jaoks võrdsed tingimused.
  Tasud peaksid olema liikmesriigiti võrreldavad ja tuleksid avalikustada. |
| --- | --- |

(57)

Liikmesriik
  peaks nõudma
  teavitatud asutuste määramise ja kontrollimise eest tasu, et tagada kõnealuste asutuste kontrollimise jätkusuutlikkus liikmesriikides ja luua teavitatud asutuste jaoks võrdsed tingimused.
  Tasud peaksid olema liikmesriigiti võrreldavad ja tuleksid avalikustada.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 57 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (57 a) | Liikmesriike kutsutakse üles kehtestama ja rakendama rangeid sanktsioone tootjate suhtes, kes tüssavad või petavad meditsiiniseadmetega. Sanktsioonid peaksid olema vähemalt sama suured kui tüssamise või petmisega teenitud tulu. Sanktsioonid võivad hõlmata ka vangistust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(57 a)

Liikmesriike kutsutakse üles kehtestama ja rakendama rangeid sanktsioone tootjate suhtes, kes tüssavad või petavad meditsiiniseadmetega. Sanktsioonid peaksid olema vähemalt sama suured kui tüssamise või petmisega teenitud tulu. Sanktsioonid võivad hõlmata ka vangistust.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 58

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (58) | Kuigi käesolev määrus ei tohiks mõjutada liikmesriigi õigust võtta tasu riikliku tasandi tegevuse eest, peaksid liikmesriigid läbipaistvuse tagamiseks teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike, enne kui nad kinnitavad tasude suuruse ja struktuuri. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(58)

Kuigi käesolev määrus ei tohiks mõjutada liikmesriigi õigust võtta tasu riikliku tasandi tegevuse eest, peaksid liikmesriigid läbipaistvuse tagamiseks teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike, enne kui nad kinnitavad tasude suuruse ja struktuuri.

| (58) | Kuigi käesolev määrus ei tohiks mõjutada liikmesriigi õigust võtta tasu riikliku tasandi tegevuse eest, peaksid liikmesriigid läbipaistvuse tagamiseks teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike, enne kui nad kinnitavad tasude
  võrreldava
  suuruse ja struktuuri. |
| --- | --- |

(58)

Kuigi käesolev määrus ei tohiks mõjutada liikmesriigi õigust võtta tasu riikliku tasandi tegevuse eest, peaksid liikmesriigid läbipaistvuse tagamiseks teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike, enne kui nad kinnitavad tasude
  võrreldava
  suuruse ja struktuuri.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 58 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (58 a) | Liikmesriigid peaksid kehtestama õigusnormid teavitatud asutuste standardtasude kohta, mis peaksid olema liikmesriigiti võrreldavad. Komisjon peaks andma suunised kõnealuste tasude võrreldavuse hõlbustamiseks. Liikmesriigid peaksid esitama oma standardtasude nimekirja komisjonile ja tagama, et nende territooriumil registreeritud teavitatud asutused teevad vastavushinnangute andmise standardtasude nimekirja üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(58 a)

Liikmesriigid peaksid kehtestama õigusnormid teavitatud asutuste standardtasude kohta, mis peaksid olema liikmesriigiti võrreldavad. Komisjon peaks andma suunised kõnealuste tasude võrreldavuse hõlbustamiseks. Liikmesriigid peaksid esitama oma standardtasude nimekirja komisjonile ja tagama, et nende territooriumil registreeritud teavitatud asutused teevad vastavushinnangute andmise standardtasude nimekirja üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 59

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (59) | Tuleks luua
  eksperdikomitee ehk
  meditsiiniseadmete koordineerimisrühm
  , mille moodustavad liikmed
  , kelle liikmesriigid on määranud nende rolli või kogemuse alusel meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas ning mis täidab temale käesoleva määruse ja määrusega (EL) [.../...] (meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta) antud ülesandeid, milleks on komisjoni nõustamine ning komisjoni ja liikmesriikide abistamine käesoleva määruse ühtlase rakendamise tagamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(59)

Tuleks luua
  eksperdikomitee ehk
  meditsiiniseadmete koordineerimisrühm
  , mille moodustavad liikmed
  , kelle liikmesriigid on määranud nende rolli või kogemuse alusel meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas ning mis täidab temale käesoleva määruse ja määrusega (EL) [.../...] (meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta) antud ülesandeid, milleks on komisjoni nõustamine ning komisjoni ja liikmesriikide abistamine käesoleva määruse ühtlase rakendamise tagamisel.

| (59) | Tuleks luua meditsiiniseadmete koordineerimisrühm
  isikutest
  , kelle liikmesriigid on määranud nende rolli või kogemuse alusel meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas ning mis täidab temale käesoleva määruse ja määrusega (EL) [.../...] (meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta) antud ülesandeid, milleks on komisjoni nõustamine ning komisjoni ja liikmesriikide abistamine käesoleva määruse ühtlase rakendamise tagamisel. |
| --- | --- |

(59)

Tuleks luua meditsiiniseadmete koordineerimisrühm
  isikutest
  , kelle liikmesriigid on määranud nende rolli või kogemuse alusel meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas ning mis täidab temale käesoleva määruse ja määrusega (EL) [.../...] (meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta) antud ülesandeid, milleks on komisjoni nõustamine ning komisjoni ja liikmesriikide abistamine käesoleva määruse ühtlase rakendamise tagamisel.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 61

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (61) | Komisjon peaks koordineerivale riiklikule asutusele andma teaduslikku, tehnilist ja vastavat logistilist toetust ning tagama, et meditsiiniseadmete õigussüsteemi rakendatakse liidu tasandil tulemuslikult, võttes aluseks usaldusväärsed teaduslikud tõendid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(61)

Komisjon peaks koordineerivale riiklikule asutusele andma teaduslikku, tehnilist ja vastavat logistilist toetust ning tagama, et meditsiiniseadmete õigussüsteemi rakendatakse liidu tasandil tulemuslikult, võttes aluseks usaldusväärsed teaduslikud tõendid.

| (61) | Komisjon peaks koordineerivale riiklikule asutusele andma teaduslikku, tehnilist ja vastavat logistilist toetust ning tagama, et meditsiiniseadmete õigussüsteemi rakendatakse liidu tasandil tulemuslikult
  ja ühetaoliselt
  , võttes aluseks usaldusväärsed teaduslikud tõendid. |
| --- | --- |

(61)

Komisjon peaks koordineerivale riiklikule asutusele andma teaduslikku, tehnilist ja vastavat logistilist toetust ning tagama, et meditsiiniseadmete õigussüsteemi rakendatakse liidu tasandil tulemuslikult
  ja ühetaoliselt
  , võttes aluseks usaldusväärsed teaduslikud tõendid.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 63

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (63) | Käesolev määrus austab põhiõigusi ja järgib iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust inimväärikusele, isikupuutumatusele, õigust isikuandmete kaitsele, kunsti ja teadustegevuse vabadust ning tegutsemisvabadust ja õigust omandile. Liikmesriigid peaksid käesolevat määrust kohaldama kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(63)

Käesolev määrus austab põhiõigusi ja järgib iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust inimväärikusele, isikupuutumatusele, õigust isikuandmete kaitsele, kunsti ja teadustegevuse vabadust ning tegutsemisvabadust ja õigust omandile. Liikmesriigid peaksid käesolevat määrust kohaldama kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega.

| (63) | Käesolev määrus austab põhiõigusi ja järgib iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust inimväärikusele, isikupuutumatusele,
  vaba ja teadliku nõusoleku põhimõtet,
  õigust isikuandmete kaitsele, kunsti ja teadustegevuse vabadust ning tegutsemisvabadust ja õigust omandile
  , samuti inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni
  . Liikmesriigid peaksid käesolevat määrust kohaldama kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

(63)

Käesolev määrus austab põhiõigusi ja järgib iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust inimväärikusele, isikupuutumatusele,
  vaba ja teadliku nõusoleku põhimõtet,
  õigust isikuandmete kaitsele, kunsti ja teadustegevuse vabadust ning tegutsemisvabadust ja õigust omandile
  , samuti inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni
  . Liikmesriigid peaksid käesolevat määrust kohaldama kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 64

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (64) | Tervise ja ohutuse kõrge taseme säilitamiseks tuleks komisjonile delegeerida ELi toimimise lepingu artikli 290 kohane õigus võtta vastu õigusakte, mis käsitlevad käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid, mis sarnanevad meditsiiniseadmetega, ehkki neil ei pruugi olla meditsiinilist otstarvet; nanomaterjalide määratluse kohandamist tehnilise arenguga ning liidu ja rahvusvahelisel tasandil toimunud arenguga; üldiste ohutus- ja toimivusnõuete,
  tehnilises
  dokumentides käsitletavate elementide, ELi vastavusdeklaratsiooni ja teavitatud asutuste väljastatud sertifikaatide minimaalse sisu, teavitatud asutuste täidetavate miinimumnõuete, klassifitseerimiseeskirjade, vastavushindamismenetluste ja kliiniliste uuringute heakskiitmiseks esitatavate dokumentide kohandamist tehnilise arenguga; kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi loomist; meditsiiniseadmete ja teatavate ettevõtjate registreerimiseks esitatavat teavet; teavitatud asutuste määramise ja kontrollimise eest võetava tasu suurust ja struktuuri; üldsusele kättesaadavat teavet kliiniliste uuringute kohta; ennetavate tervisekaitsemeetmete vastuvõtmist ELi tasandil; Euroopa Liidu referentlaboratooriumide ülesandeid ja kriteeriume ning nende antud teaduslike arvamuste eest makstavate tasude suurust ja struktuuri. On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi nõuetekohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(64)

Tervise ja ohutuse kõrge taseme säilitamiseks tuleks komisjonile delegeerida ELi toimimise lepingu artikli 290 kohane õigus võtta vastu õigusakte, mis käsitlevad käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid, mis sarnanevad meditsiiniseadmetega, ehkki neil ei pruugi olla meditsiinilist otstarvet; nanomaterjalide määratluse kohandamist tehnilise arenguga ning liidu ja rahvusvahelisel tasandil toimunud arenguga; üldiste ohutus- ja toimivusnõuete,
  tehnilises
  dokumentides käsitletavate elementide, ELi vastavusdeklaratsiooni ja teavitatud asutuste väljastatud sertifikaatide minimaalse sisu, teavitatud asutuste täidetavate miinimumnõuete, klassifitseerimiseeskirjade, vastavushindamismenetluste ja kliiniliste uuringute heakskiitmiseks esitatavate dokumentide kohandamist tehnilise arenguga; kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi loomist; meditsiiniseadmete ja teatavate ettevõtjate registreerimiseks esitatavat teavet; teavitatud asutuste määramise ja kontrollimise eest võetava tasu suurust ja struktuuri; üldsusele kättesaadavat teavet kliiniliste uuringute kohta; ennetavate tervisekaitsemeetmete vastuvõtmist ELi tasandil; Euroopa Liidu referentlaboratooriumide ülesandeid ja kriteeriume ning nende antud teaduslike arvamuste eest makstavate tasude suurust ja struktuuri. On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi nõuetekohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (64) | Tervise ja ohutuse kõrge taseme säilitamiseks tuleks komisjonile delegeerida ELi toimimise lepingu artikli 290 kohane õigus võtta vastu õigusakte, mis käsitlevad käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid, mis sarnanevad meditsiiniseadmetega, ehkki neil ei pruugi olla meditsiinilist otstarvet; nanomaterjalide määratluse kohandamist tehnilise arenguga ning liidu ja rahvusvahelisel tasandil toimunud arenguga; üldiste ohutus- ja toimivusnõuete,
  tehnilistes
  dokumentides käsitletavate elementide, ELi vastavusdeklaratsiooni ja teavitatud asutuste väljastatud sertifikaatide minimaalse sisu, teavitatud asutuste täidetavate miinimumnõuete, klassifitseerimiseeskirjade, vastavushindamismenetluste ja kliiniliste uuringute heakskiitmiseks esitatavate dokumentide kohandamist tehnilise arenguga; kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi loomist; meditsiiniseadmete ja teatavate ettevõtjate registreerimiseks esitatavat teavet; teavitatud asutuste määramise ja kontrollimise eest võetava tasu suurust ja struktuuri; üldsusele kättesaadavat teavet kliiniliste uuringute kohta; ennetavate tervisekaitsemeetmete vastuvõtmist ELi tasandil; Euroopa Liidu referentlaboratooriumide ülesandeid ja kriteeriume ning nende antud teaduslike arvamuste eest makstavate tasude suurust ja struktuuri.
  Käesoleva määruse põhielemente, näiteks üldisi ohutus- ja toimivusnõudeid, tehnilistele dokumentidele ja ELi CE-märgise saamiseks väljastatavatele sertifikaatidele esitatavaid nõudeid saab kehtestada, muuta ja täiendada vaid seadusandliku tavamenetluse raames.
  On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi nõuetekohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(64)

Tervise ja ohutuse kõrge taseme säilitamiseks tuleks komisjonile delegeerida ELi toimimise lepingu artikli 290 kohane õigus võtta vastu õigusakte, mis käsitlevad käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid, mis sarnanevad meditsiiniseadmetega, ehkki neil ei pruugi olla meditsiinilist otstarvet; nanomaterjalide määratluse kohandamist tehnilise arenguga ning liidu ja rahvusvahelisel tasandil toimunud arenguga; üldiste ohutus- ja toimivusnõuete,
  tehnilistes
  dokumentides käsitletavate elementide, ELi vastavusdeklaratsiooni ja teavitatud asutuste väljastatud sertifikaatide minimaalse sisu, teavitatud asutuste täidetavate miinimumnõuete, klassifitseerimiseeskirjade, vastavushindamismenetluste ja kliiniliste uuringute heakskiitmiseks esitatavate dokumentide kohandamist tehnilise arenguga; kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi loomist; meditsiiniseadmete ja teatavate ettevõtjate registreerimiseks esitatavat teavet; teavitatud asutuste määramise ja kontrollimise eest võetava tasu suurust ja struktuuri; üldsusele kättesaadavat teavet kliiniliste uuringute kohta; ennetavate tervisekaitsemeetmete vastuvõtmist ELi tasandil; Euroopa Liidu referentlaboratooriumide ülesandeid ja kriteeriume ning nende antud teaduslike arvamuste eest makstavate tasude suurust ja struktuuri.
  Käesoleva määruse põhielemente, näiteks üldisi ohutus- ja toimivusnõudeid, tehnilistele dokumentidele ja ELi CE-märgise saamiseks väljastatavatele sertifikaatidele esitatavaid nõudeid saab kehtestada, muuta ja täiendada vaid seadusandliku tavamenetluse raames.
  On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi nõuetekohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 68

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (68) | Selleks et võimaldada ettevõtjatel,
  teavitatud asutustel, liikmesriikidel ja komisjonil
  kohaneda käesoleva määrusega kehtestatud muudatustega, on asjakohane sätestada
  kõnealuseks kohanemiseks ja määruse nõuetekohaseks kohaldamiseks tehtavate
  korralduste jaoks piisav üleminekuaeg. On eriti oluline, et kohaldamise kuupäevaks on uute nõuete kohaselt määratud piisav arv teavitatud asutusi, et vältida meditsiiniseadmete nappust turul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(68)

Selleks et võimaldada ettevõtjatel,
  teavitatud asutustel, liikmesriikidel ja komisjonil
  kohaneda käesoleva määrusega kehtestatud muudatustega, on asjakohane sätestada
  kõnealuseks kohanemiseks ja määruse nõuetekohaseks kohaldamiseks tehtavate
  korralduste jaoks piisav üleminekuaeg. On eriti oluline, et kohaldamise kuupäevaks on uute nõuete kohaselt määratud piisav arv teavitatud asutusi, et vältida meditsiiniseadmete nappust turul.

| (68) | Selleks et võimaldada ettevõtjatel
  , eriti VKEdel,
  kohaneda käesoleva määrusega kehtestatud muudatustega
  ja tagada selle nõuetekohane rakendamine
  , on asjakohane sätestada
  organisatsiooniliste
  korralduste jaoks piisav üleminekuaeg.
  Liikmesriike ja komisjoni vahetult mõjutavad määruse osad tuleks aga rakendada võimalikult kiiresti.
  On eriti oluline, et kohaldamise kuupäevaks on uute nõuete kohaselt määratud piisav arv teavitatud asutusi, et vältida meditsiiniseadmete nappust turul.
  Samuti peavad III klassi seadmeid käitlevad olemasolevad teavitatud asutused vastavalt käesolevale määrusele esitama kohaldamise kuupäevaks teavitamise taotluse. |
| --- | --- |

(68)

Selleks et võimaldada ettevõtjatel
  , eriti VKEdel,
  kohaneda käesoleva määrusega kehtestatud muudatustega
  ja tagada selle nõuetekohane rakendamine
  , on asjakohane sätestada
  organisatsiooniliste
  korralduste jaoks piisav üleminekuaeg.
  Liikmesriike ja komisjoni vahetult mõjutavad määruse osad tuleks aga rakendada võimalikult kiiresti.
  On eriti oluline, et kohaldamise kuupäevaks on uute nõuete kohaselt määratud piisav arv teavitatud asutusi, et vältida meditsiiniseadmete nappust turul.
  Samuti peavad III klassi seadmeid käitlevad olemasolevad teavitatud asutused vastavalt käesolevale määrusele esitama kohaldamise kuupäevaks teavitamise taotluse.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, millele peavad vastama meditsiiniseadmed
  ja
  meditsiiniseadmete abiseadmed, mida liidus
  inimtervishoius kasutamiseks
  turule lastakse või kasutusele võetakse. | Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, millele peavad vastama
  inimtervishoius kasutatavad
  meditsiiniseadmed, meditsiiniseadmete abiseadmed
  ja esteetilise otstarbega seadmed
  , mida liidus turule lastakse või kasutusele võetakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, millele peavad vastama meditsiiniseadmed
  ja
  meditsiiniseadmete abiseadmed, mida liidus
  inimtervishoius kasutamiseks
  turule lastakse või kasutusele võetakse.

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, millele peavad vastama
  inimtervishoius kasutatavad
  meditsiiniseadmed, meditsiiniseadmete abiseadmed
  ja esteetilise otstarbega seadmed
  , mida liidus turule lastakse või kasutusele võetakse.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva määruse kohaldamisel nimetatakse meditsiiniseadmeid
  ja
  meditsiiniseadmete abiseadmeid edaspidi seadmeteks. | Käesoleva määruse kohaldamisel nimetatakse meditsiiniseadmeid, meditsiiniseadmete abiseadmeid
  ja esteetilise otstarbega seadmeid
  edaspidi seadmeteks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva määruse kohaldamisel nimetatakse meditsiiniseadmeid
  ja
  meditsiiniseadmete abiseadmeid edaspidi seadmeteks.

Käesoleva määruse kohaldamisel nimetatakse meditsiiniseadmeid, meditsiiniseadmete abiseadmeid
  ja esteetilise otstarbega seadmeid
  edaspidi seadmeteks.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | tooted, mis sisaldavad eluvõimelisi muid kui punktides c ja e osutatud bioloogilisi aineid või organisme või koosnevad nendest, sealhulgas elusad mikroorganismid, bakterid, seened ja viirused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f)

tooted, mis sisaldavad eluvõimelisi muid kui punktides c ja e osutatud bioloogilisi aineid või organisme või koosnevad nendest, sealhulgas elusad mikroorganismid, bakterid, seened ja viirused;

| (f) | kõik
  tooted, mis sisaldavad eluvõimelisi muid kui punktides c ja e osutatud bioloogilisi aineid või organisme
  , mille toime avaldub immunoloogilisel, farmakoloogilisel või ainevahetuslikul teel,
  või koosnevad nendest, sealhulgas
  teatavad
  elusad mikroorganismid, bakterid, seened ja viirused; |
| --- | --- |

(f)

kõik
  tooted, mis sisaldavad eluvõimelisi muid kui punktides c ja e osutatud bioloogilisi aineid või organisme
  , mille toime avaldub immunoloogilisel, farmakoloogilisel või ainevahetuslikul teel,
  või koosnevad nendest, sealhulgas
  teatavad
  elusad mikroorganismid, bakterid, seened ja viirused;

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui seade sisaldab turule laskmisel või tootja juhiste kohasel kasutamisel lahutamatu osana ainet, mida eraldi kasutamise korral võib pidada direktiivi 2001/83/EÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud ravimiks, sealhulgas kõnealuse direktiivi artikli 1 lõikes 10 määratletud inimese verest või vereplasmast saadud ravimiks, ja millel võib lisaks seadme toimele olla lisatoime, hinnatakse seda seadet ja sellele antakse luba käesoleva määruse kohaselt. | Kui seade sisaldab turule laskmisel või tootja juhiste kohasel kasutamisel lahutamatu osana ainet, mida eraldi kasutamise korral võib pidada direktiivi 2001/83/EÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud ravimiks, sealhulgas kõnealuse direktiivi artikli 1 lõikes 10 määratletud inimese verest või vereplasmast saadud ravimiks, ja millel võib lisaks seadme toimele olla lisatoime, hinnatakse seda seadet ja sellele antakse luba käesoleva määruse kohaselt
  ning pärast konsulteerimist riikliku ravimiameti või Euroopa Ravimiametiga
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui seade sisaldab turule laskmisel või tootja juhiste kohasel kasutamisel lahutamatu osana ainet, mida eraldi kasutamise korral võib pidada direktiivi 2001/83/EÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud ravimiks, sealhulgas kõnealuse direktiivi artikli 1 lõikes 10 määratletud inimese verest või vereplasmast saadud ravimiks, ja millel võib lisaks seadme toimele olla lisatoime, hinnatakse seda seadet ja sellele antakse luba käesoleva määruse kohaselt.

Kui seade sisaldab turule laskmisel või tootja juhiste kohasel kasutamisel lahutamatu osana ainet, mida eraldi kasutamise korral võib pidada direktiivi 2001/83/EÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud ravimiks, sealhulgas kõnealuse direktiivi artikli 1 lõikes 10 määratletud inimese verest või vereplasmast saadud ravimiks, ja millel võib lisaks seadme toimele olla lisatoime, hinnatakse seda seadet ja sellele antakse luba käesoleva määruse kohaselt
  ning pärast konsulteerimist riikliku ravimiameti või Euroopa Ravimiametiga
  .

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Käesolev määrus ei takista inimvere ja verekomponentide kogumise, uurimise, töötlemise, säilitamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusnõudeid käsitlevas direktiivis 2002/98/EÜ ja selle viies tütardirektiivis ette nähtud meetmete jätkuvat kohaldamist. |
| | Direktiivi 2002/98/EÜ artikkel 10 (Personal), artikkel 14 (Jälgitavus), artikkel 15 (Tõsistest kõrvalekalletest ja raskest kõrvaltoimest teatamine), artikkel 19 (Doonorite arstlik läbivaatus) ja artikkel 29 (Tehnilised nõuded ning nende kohandamine tehnika ja teaduse arenguga) tagavad doonori ja patsiendi ohutuse ja neis sätestatud standardid kehtivad ka edaspidi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5 a.
     
  Käesolev määrus ei takista inimvere ja verekomponentide kogumise, uurimise, töötlemise, säilitamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusnõudeid käsitlevas direktiivis 2002/98/EÜ ja selle viies tütardirektiivis ette nähtud meetmete jätkuvat kohaldamist.

Direktiivi 2002/98/EÜ artikkel 10 (Personal), artikkel 14 (Jälgitavus), artikkel 15 (Tõsistest kõrvalekalletest ja raskest kõrvaltoimest teatamine), artikkel 19 (Doonorite arstlik läbivaatus) ja artikkel 29 (Tehnilised nõuded ning nende kohandamine tehnika ja teaduse arenguga) tagavad doonori ja patsiendi ohutuse ja neis sätestatud standardid kehtivad ka edaspidi.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7 a.
     
  Meditsiiniseadmete määrus liidu tasandil ei piira liikmesriikide õigusest otsustada, kas piirata mis tahes konkreetset tüüpi seadme kasutamist seoses küsimustega, mida käesolev määrus ei hõlma. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7 a.
     
  Meditsiiniseadmete määrus liidu tasandil ei piira liikmesriikide õigusest otsustada, kas piirata mis tahes konkreetset tüüpi seadme kasutamist seoses küsimustega, mida käesolev määrus ei hõlma.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | „meditsiiniseade” – mis tahes instrument, seade, aparaat, tarkvara, implantaat, reagent, materjal või muu toode, mida võib kasutada eraldi või teistega kombineerituna, mille tootja on ette näinud kasutamiseks inimestel ühel või mitmel järgmisel meditsiinilisel eesmärgil: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

„meditsiiniseade” – mis tahes instrument, seade, aparaat, tarkvara, implantaat, reagent, materjal või muu toode, mida võib kasutada eraldi või teistega kombineerituna, mille tootja on ette näinud kasutamiseks inimestel ühel või mitmel järgmisel meditsiinilisel eesmärgil:

| (1) | „meditsiiniseade” – mis tahes instrument, seade, aparaat, tarkvara, implantaat, reagent, materjal või muu toode, mida võib kasutada eraldi või teistega kombineerituna, mille tootja on ette näinud kasutamiseks inimestel ühel või mitmel järgmisel
  otsesel või kaudsel
  meditsiinilisel eesmärgil: |
| --- | --- |

(1)

„meditsiiniseade” – mis tahes instrument, seade, aparaat, tarkvara, implantaat, reagent, materjal või muu toode, mida võib kasutada eraldi või teistega kombineerituna, mille tootja on ette näinud kasutamiseks inimestel ühel või mitmel järgmisel
  otsesel või kaudsel
  meditsiinilisel eesmärgil:

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 1 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | haiguste diagnoosimiseks, ennetamiseks, seireks, raviks või leevendamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

haiguste diagnoosimiseks, ennetamiseks, seireks, raviks või leevendamiseks;

| — | haiguste diagnoosimiseks, ennetamiseks, seireks,
  prognoosimiseks,
  raviks või leevendamiseks; |
| --- | --- |

—

haiguste diagnoosimiseks, ennetamiseks, seireks,
  prognoosimiseks,
  raviks või leevendamiseks;

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Inimestel kasutamiseks ette nähtud siirdatavaid või muid invasiivseid tooteid, mis on loetletud XV lisas, käsitatakse meditsiiniseadmetena sõltumata sellest, kas need on tootja poolt mõeldud meditsiinilisel otstarbel kasutamiseks. | Inimestel kasutamiseks ette nähtud siirdatavaid või muid invasiivseid tooteid
  ning füüsikalisi välismõjureid kasutavaid tooteid
  , mis on loetletud XV lisas
  esitatud mittetäielikus loetelus
  , käsitatakse
  käesolevas määruses
  meditsiiniseadmetena sõltumata sellest, kas need on tootja poolt mõeldud meditsiinilisel otstarbel kasutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Inimestel kasutamiseks ette nähtud siirdatavaid või muid invasiivseid tooteid, mis on loetletud XV lisas, käsitatakse meditsiiniseadmetena sõltumata sellest, kas need on tootja poolt mõeldud meditsiinilisel otstarbel kasutamiseks.

Inimestel kasutamiseks ette nähtud siirdatavaid või muid invasiivseid tooteid
  ning füüsikalisi välismõjureid kasutavaid tooteid
  , mis on loetletud XV lisas
  esitatud mittetäielikus loetelus
  , käsitatakse
  käesolevas määruses
  meditsiiniseadmetena sõltumata sellest, kas need on tootja poolt mõeldud meditsiinilisel otstarbel kasutamiseks.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | „meditsiiniseadme abiseade” – toode, mis ei ole tavamõistes meditsiiniseade, kuid mille puhul tootja on konkreetselt ette näinud selle kasutamise koos ühe või mitme meditsiiniseadmega, et võimaldada
  või aidata
  meditsiiniseadet (-seadmeid) otstarbekohaselt kasutada; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

„meditsiiniseadme abiseade” – toode, mis ei ole tavamõistes meditsiiniseade, kuid mille puhul tootja on konkreetselt ette näinud selle kasutamise koos ühe või mitme meditsiiniseadmega, et võimaldada
  või aidata
  meditsiiniseadet (-seadmeid) otstarbekohaselt kasutada;

| (2) | „meditsiiniseadme abiseade” – toode, mis ei ole tavamõistes meditsiiniseade, kuid mille puhul tootja on konkreetselt ette näinud selle kasutamise koos ühe või mitme meditsiiniseadmega, et võimaldada meditsiiniseadet (-seadmeid) otstarbekohaselt kasutada
  , või et toetada seadme(te) meditsiinilist funktsionaalsust vastavalt selle (nende) otstarbele; |
| --- | --- |

(2)

„meditsiiniseadme abiseade” – toode, mis ei ole tavamõistes meditsiiniseade, kuid mille puhul tootja on konkreetselt ette näinud selle kasutamise koos ühe või mitme meditsiiniseadmega, et võimaldada meditsiiniseadet (-seadmeid) otstarbekohaselt kasutada
  , või et toetada seadme(te) meditsiinilist funktsionaalsust vastavalt selle (nende) otstarbele;

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2 a) | „esteetilise otstarbega seade” – igasugune instrument, seade, aparaat, tarkvara, implantaat, materjal, aine või muu artikkel, mis on tootja poolt ette nähtud kasutamiseks üksi või kombineeritult inimese keha välimuse muutmiseks ilma teraapilise või taastuseesmärgita, inimese kehasse siirdamise, silma pinnale paigaldamise või inimkeha pindmistes või mittepindmistes osades koe- või rakureaktsiooni esilekutsumise teel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2 a)

„esteetilise otstarbega seade” – igasugune instrument, seade, aparaat, tarkvara, implantaat, materjal, aine või muu artikkel, mis on tootja poolt ette nähtud kasutamiseks üksi või kombineeritult inimese keha välimuse muutmiseks ilma teraapilise või taastuseesmärgita, inimese kehasse siirdamise, silma pinnale paigaldamise või inimkeha pindmistes või mittepindmistes osades koe- või rakureaktsiooni esilekutsumise teel;

tätoveerimis- ja iluaugustamistooteid ei loeta esteetilise otstarbega seadmeteks;

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | „tellimusmeditsiiniseade” –
  igasugune
  eritellimusel arsti, hambaarsti või muu selleks vastavalt siseriiklikele seadustele oma kutsekvalifikatsiooni alusel volitatud isiku vastutusel antud konkreetsete omaduste alusel koostatud kirjaliku ettekirjutuse kohaselt valmistatud
  seade
  , mis on
  mõeldud kasutamiseks üksnes konkreetsele patsiendile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

„tellimusmeditsiiniseade” –
  igasugune
  eritellimusel arsti, hambaarsti või muu selleks vastavalt siseriiklikele seadustele oma kutsekvalifikatsiooni alusel volitatud isiku vastutusel antud konkreetsete omaduste alusel koostatud kirjaliku ettekirjutuse kohaselt valmistatud
  seade
  , mis on
  mõeldud kasutamiseks üksnes konkreetsele patsiendile.

| (3) | „tellimusmeditsiiniseade” –
  toode, mille erialase kvalifikatsiooniga isik valmistab
  eritellimusel
  ja eranditult ühe kindla patsiendi isiklike nõudmiste ja vajaduste täitmiseks. Tellimusmeditsiiniseade võib olla eelkõige valmistatud
  arsti, hambaarsti või muu selleks vastavalt siseriiklikele seadustele oma kutsekvalifikatsiooni alusel volitatud isiku vastutusel antud
  asjaomase toote
  konkreetsete omaduste alusel koostatud kirjaliku ettekirjutuse kohaselt
  . Masstootmises
  valmistatud
  seadmeid
  ,
  mida on vaja kohandada arsti, hambaarsti või muu kutselise kasutaja erinõuetele, ja seadmeid,
  mis on
  valmistatud masstootmises tööstuslike tootmisprotsesside abil vastavalt arsti, hambaarsti või muu volitatud isiku kirjalikule ettekirjutusele, ei loeta tellimusmeditsiiniseadmeteks; |
| --- | --- |

(3)

„tellimusmeditsiiniseade” –
  toode, mille erialase kvalifikatsiooniga isik valmistab
  eritellimusel
  ja eranditult ühe kindla patsiendi isiklike nõudmiste ja vajaduste täitmiseks. Tellimusmeditsiiniseade võib olla eelkõige valmistatud
  arsti, hambaarsti või muu selleks vastavalt siseriiklikele seadustele oma kutsekvalifikatsiooni alusel volitatud isiku vastutusel antud
  asjaomase toote
  konkreetsete omaduste alusel koostatud kirjaliku ettekirjutuse kohaselt
  . Masstootmises
  valmistatud
  seadmeid
  ,
  mida on vaja kohandada arsti, hambaarsti või muu kutselise kasutaja erinõuetele, ja seadmeid,
  mis on
  valmistatud masstootmises tööstuslike tootmisprotsesside abil vastavalt arsti, hambaarsti või muu volitatud isiku kirjalikule ettekirjutusele, ei loeta tellimusmeditsiiniseadmeteks;

Masstootmises valmistatud seadmeid, mida on vaja kohandada arsti, hambaarsti või muu kutselise kasutaja erinõuetele, ja seadmeid, mis on valmistatud masstootmises tööstuslike tootmisprotsesside abil vastavalt arsti, hambaarsti või muu volitatud isiku kirjalikule ettekirjutusele, ei loeta tellimusmeditsiiniseadmeteks;

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | „aktiivne meditsiiniseade” – seade, mille töö sõltub elektrienergiaallikast või mingist muust energiaallikast, mida ei tekita otseselt gravitatsioon, ning mis toimib selle energia tiheduse muutmise või energia muundamise teel. Seadmeid, mis on ette nähtud energia, ainete või muude elementide edastamiseks aktiivse seadme ja patsiendi vahel seda energiat ning neid aineid või elemente oluliselt muutmata, ei loeta aktiivseteks meditsiiniseadmeteks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

„aktiivne meditsiiniseade” – seade, mille töö sõltub elektrienergiaallikast või mingist muust energiaallikast, mida ei tekita otseselt gravitatsioon, ning mis toimib selle energia tiheduse muutmise või energia muundamise teel. Seadmeid, mis on ette nähtud energia, ainete või muude elementide edastamiseks aktiivse seadme ja patsiendi vahel seda energiat ning neid aineid või elemente oluliselt muutmata, ei loeta aktiivseteks meditsiiniseadmeteks.

| (4) | „aktiivne meditsiiniseade” – seade, mille töö sõltub elektrienergiaallikast või mingist muust energiaallikast, mida ei tekita otseselt
  inimorganism või
  gravitatsioon, ning mis toimib selle energia tiheduse muutmise või energia muundamise teel. Seadmeid, mis on ette nähtud energia, ainete või muude elementide edastamiseks aktiivse seadme ja patsiendi vahel seda energiat ning neid aineid või elemente oluliselt muutmata, ei loeta aktiivseteks meditsiiniseadmeteks. |
| --- | --- |

(4)

„aktiivne meditsiiniseade” – seade, mille töö sõltub elektrienergiaallikast või mingist muust energiaallikast, mida ei tekita otseselt
  inimorganism või
  gravitatsioon, ning mis toimib selle energia tiheduse muutmise või energia muundamise teel. Seadmeid, mis on ette nähtud energia, ainete või muude elementide edastamiseks aktiivse seadme ja patsiendi vahel seda energiat ning neid aineid või elemente oluliselt muutmata, ei loeta aktiivseteks meditsiiniseadmeteks.

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| autonoomset tarkvara loetakse aktiivseks meditsiiniseadmeks; | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

autonoomset tarkvara loetakse aktiivseks meditsiiniseadmeks;

välja jäetud

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 8 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | „ühekordselt kasutatav seade” – seade, mis on ette nähtud kasutamiseks ühel patsiendil ühe protseduuri käigus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

„ühekordselt kasutatav seade” – seade, mis on ette nähtud kasutamiseks ühel patsiendil ühe protseduuri käigus.

| (8) | „ühekordselt kasutatav seade” – seade, mis on ette nähtud kasutamiseks ühel patsiendil ühe protseduuri käigus
  ja mille taaskasutamise võimatust on katseliselt tõestatud
  . |
| --- | --- |

(8)

„ühekordselt kasutatav seade” – seade, mis on ette nähtud kasutamiseks ühel patsiendil ühe protseduuri käigus
  ja mille taaskasutamise võimatust on katseliselt tõestatud
  .

Muudatusettepanek 357

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8 a) | „korduvkasutatav seade” – seade, mis on sobiv taastöötlemiseks ja on ette nähtud kasutamiseks mitmel patsiendil või mitme protseduuri käigus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8 a)

„korduvkasutatav seade” – seade, mis on sobiv taastöötlemiseks ja on ette nähtud kasutamiseks mitmel patsiendil või mitme protseduuri käigus;

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | „ühekordselt kasutatav seade kriitiliseks kasutuseks” – ühekordselt kasutatav seade, mis on ette nähtud kasutamiseks kirurgiliselt invasiivsetel meditsiiniprotseduuridel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

„ühekordselt kasutatav seade kriitiliseks kasutuseks” – ühekordselt kasutatav seade, mis on ette nähtud kasutamiseks kirurgiliselt invasiivsetel meditsiiniprotseduuridel;

välja jäetud

Muudatusettepanek 354

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | „sihtotstarve” – kasutus, milleks
  tootja
  on
  seadme märgistusel
  ,
  kasutusjuhendis või reklaammaterjalides
  või
  avaldustes esitatud informatsiooni kohaselt ette näinud
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

„sihtotstarve” – kasutus, milleks
  tootja
  on
  seadme märgistusel
  ,
  kasutusjuhendis või reklaammaterjalides
  või
  avaldustes esitatud informatsiooni kohaselt ette näinud
  ;

| (10) | „sihtotstarve” – kasutus, milleks
  seade
  on
  ette nähtud vastavalt kliinilisele hinnangule ning mis tuleb märkida vastavussertifikaadile, toote märgistusele
  ,
  kasutusjuhendisse ning vajaduse korral reklaam- või müügimaterjalidesse
  või
  avaldustesse
  ; |
| --- | --- |

(10)

„sihtotstarve” – kasutus, milleks
  seade
  on
  ette nähtud vastavalt kliinilisele hinnangule ning mis tuleb märkida vastavussertifikaadile, toote märgistusele
  ,
  kasutusjuhendisse ning vajaduse korral reklaam- või müügimaterjalidesse
  või
  avaldustesse
  ;

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | „turul kättesaadavaks tegemine” – seadme, välja arvatud uuritava seadme, tarnimine liidu turule
  kaubandustegevuse käigus
  selle levitamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks, kas tasu eest või tasuta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

„turul kättesaadavaks tegemine” – seadme, välja arvatud uuritava seadme, tarnimine liidu turule
  kaubandustegevuse käigus
  selle levitamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks, kas tasu eest või tasuta;

| (16) | „turul kättesaadavaks tegemine” – seadme, välja arvatud uuritava seadme, tarnimine liidu turule selle levitamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks, kas tasu eest või tasuta; |
| --- | --- |

(16)

„turul kättesaadavaks tegemine” – seadme, välja arvatud uuritava seadme, tarnimine liidu turule selle levitamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks, kas tasu eest või tasuta;

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | „tervishoiuasutus” – organisatsioon, mille peamine eesmärk on patsientide hooldus või ravi
  või rahvatervise edendamine
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

„tervishoiuasutus” – organisatsioon, mille peamine eesmärk on patsientide hooldus või ravi
  või rahvatervise edendamine
  ;

| (24) | „tervishoiuasutus” – organisatsioon, mille peamine eesmärk on patsientide hooldus või ravi; |
| --- | --- |

(24)

„tervishoiuasutus” – organisatsioon, mille peamine eesmärk on patsientide hooldus või ravi;

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | „taastöötlemine” – kasutatud seadme töötlemine, et võimaldada selle ohutut taaskasutamist, sealhulgas puhastamine, desinfitseerimine, steriliseerimine ja muud sarnased protseduurid, ning kasutatud seadme tehnilise ja funktsionaalse ohutuse katsetamine ja taastamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

„taastöötlemine” – kasutatud seadme töötlemine, et võimaldada selle ohutut taaskasutamist, sealhulgas puhastamine, desinfitseerimine, steriliseerimine ja muud sarnased protseduurid, ning kasutatud seadme tehnilise ja funktsionaalse ohutuse katsetamine ja taastamine;

| (27) | „taastöötlemine” – kasutatud seadme töötlemine, et võimaldada selle ohutut taaskasutamist, sealhulgas puhastamine, desinfitseerimine, steriliseerimine ja muud sarnased protseduurid, ning kasutatud seadme tehnilise ja funktsionaalse ohutuse katsetamine ja taastamine;
  käesolev määratlus ei hõlma seadme korrapärast hooldust; |
| --- | --- |

(27)

„taastöötlemine” – kasutatud seadme töötlemine, et võimaldada selle ohutut taaskasutamist, sealhulgas puhastamine, desinfitseerimine, steriliseerimine ja muud sarnased protseduurid, ning kasutatud seadme tehnilise ja funktsionaalse ohutuse katsetamine ja taastamine;
  käesolev määratlus ei hõlma seadme korrapärast hooldust;

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 31 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (31 a) | „toimimine” – seadme mis tahes tehnilised omadused, mis tahes mõju või kasu, kui seadet kasutatakse ettenähtud eesmärgil ja kasutusjuhendi kohaselt; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31 a)

„toimimine” – seadme mis tahes tehnilised omadused, mis tahes mõju või kasu, kui seadet kasutatakse ettenähtud eesmärgil ja kasutusjuhendi kohaselt;

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 31 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (31 b) | „kasu” – meditsiiniseadme positiivne mõju tervisele kliiniliste ja mittekliiniliste andmete põhjal; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31 b)

„kasu” – meditsiiniseadme positiivne mõju tervisele kliiniliste ja mittekliiniliste andmete põhjal;

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (32) | „kliiniline hinnang” – seadmega seotud kliiniliste andmete hindamine ja analüüs, et kontrollida seadme ohutust
  ja
  toimimist, kui seda kasutatakse tootja soovitustele vastavalt; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32)

„kliiniline hinnang” – seadmega seotud kliiniliste andmete hindamine ja analüüs, et kontrollida seadme ohutust
  ja
  toimimist, kui seda kasutatakse tootja soovitustele vastavalt;

| (32) | „kliiniline hinnang” – seadmega seotud kliiniliste andmete hindamine ja analüüs, et kontrollida seadme ohutust, toimimist
  ja kliinilisi eeliseid
  , kui seda kasutatakse tootja soovitustele vastavalt; |
| --- | --- |

(32)

„kliiniline hinnang” – seadmega seotud kliiniliste andmete hindamine ja analüüs, et kontrollida seadme ohutust, toimimist
  ja kliinilisi eeliseid
  , kui seda kasutatakse tootja soovitustele vastavalt;

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 33 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Meditsiiniseadme kliinilised uuringud, kui need on käesoleva määruse kohaselt kohustuslikud, hõlmavad sobivas sihtrühmas korraldatud kliinilisi uuringuid ja hästi kontrollitud uuringuid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Meditsiiniseadme kliinilised uuringud, kui need on käesoleva määruse kohaselt kohustuslikud, hõlmavad sobivas sihtrühmas korraldatud kliinilisi uuringuid ja hästi kontrollitud uuringuid.

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 36 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (36)„ | kliinilised andmed” – ohutust või toimimist käsitlev teave, mis on saadud seadme kasutamisel ja mille allikad võivad olla järgmised: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36)„

kliinilised andmed” – ohutust või toimimist käsitlev teave, mis on saadud seadme kasutamisel ja mille allikad võivad olla järgmised:

| (36) | „kliinilised andmed” –
  kogu
  ohutust või toimimist käsitlev teave, mis on saadud seadme kasutamisel ja mille allikad võivad olla järgmised: |
| --- | --- |

(36)

„kliinilised andmed” –
  kogu
  ohutust või toimimist käsitlev teave, mis on saadud seadme kasutamisel ja mille allikad võivad olla järgmised:

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | „sponsor” – üksikisik, ettevõte, asutus või organisatsioon, kes vastutab kliinilise uuringu algatamise
  ja
  juhtimise eest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37)

„sponsor” – üksikisik, ettevõte, asutus või organisatsioon, kes vastutab kliinilise uuringu algatamise
  ja
  juhtimise eest;

| (37) | „sponsor” – üksikisik, ettevõte, asutus või organisatsioon, kes vastutab kliinilise uuringu algatamise, juhtimise
  , läbiviimise või rahastamise
  eest; |
| --- | --- |

(37)

„sponsor” – üksikisik, ettevõte, asutus või organisatsioon, kes vastutab kliinilise uuringu algatamise, juhtimise
  , läbiviimise või rahastamise
  eest;

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 37 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (37 a) | „vastavushindamine” – kliinilise uuringu puhul vastutavate asutuste tehtav asjaomaste ametlike dokumentide, vahendite ja andmete ning piisava kindlustuskatte olemasolu kontroll; sellise hindamise võib korraldada sponsori ja/või uurimisasutuse ruumides või seal, kus vastutav asutus seda vajalikuks peab; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37 a)

„vastavushindamine” – kliinilise uuringu puhul vastutavate asutuste tehtav asjaomaste ametlike dokumentide, vahendite ja andmete ning piisava kindlustuskatte olemasolu kontroll; sellise hindamise võib korraldada sponsori ja/või uurimisasutuse ruumides või seal, kus vastutav asutus seda vajalikuks peab;

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 37 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (37 b) | „eetikakomitee” – liikmesriigi sõltumatu organ, mis koosneb tervishoiutöötajatest ja meditsiinivälistest isikutest, kaasa arvatud vähemalt üks kogenud ja teadlik patsient või patsientide esindaja. Komitee ülesanne on kliinilistes uuringutes osalejate õiguste, ohutuse, kehalise ja vaimse puutumatuse, väärikuse ja heaolu kaitsmine ning niisuguse kaitse kohta avaliku kinnituse andmine täieliku läbipaistvuse tingimustes. Alaealistega seotud uuringutesse kaasab eetikakomitee vähemalt ühe pediaatriliste eriteadmistega tervishoiutöötaja. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37 b)

„eetikakomitee” – liikmesriigi sõltumatu organ, mis koosneb tervishoiutöötajatest ja meditsiinivälistest isikutest, kaasa arvatud vähemalt üks kogenud ja teadlik patsient või patsientide esindaja. Komitee ülesanne on kliinilistes uuringutes osalejate õiguste, ohutuse, kehalise ja vaimse puutumatuse, väärikuse ja heaolu kaitsmine ning niisuguse kaitse kohta avaliku kinnituse andmine täieliku läbipaistvuse tingimustes. Alaealistega seotud uuringutesse kaasab eetikakomitee vähemalt ühe pediaatriliste eriteadmistega tervishoiutöötaja.

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 39 – taane 2 – punkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | haiglaravi või
  selle
  kestuse pikenemine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

iii)

haiglaravi või
  selle
  kestuse pikenemine;

| iii) | haiglaravi või
  patsiendi haiglaravi
  kestuse pikenemine; |
| --- | --- |

iii)

haiglaravi või
  patsiendi haiglaravi
  kestuse pikenemine;

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 39 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | loote distress, lootesurm
  või
  kaasasündinud
  hälve
  või sünnidefekt; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

loote distress, lootesurm
  või
  kaasasündinud
  hälve
  või sünnidefekt;

| — | loote distress, lootesurm, kaasasündinud
  füüsiline või vaimne puue
  või sünnidefekt; |
| --- | --- |

—

loote distress, lootesurm, kaasasündinud
  füüsiline või vaimne puue
  või sünnidefekt;

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | „seadme puudulikkus” – puudused
  uuritava
  seadme identifitseerimises, kvaliteedis, vastupidavuses, usaldusväärsuses, ohutuses või toimimises, sealhulgas rikked
  , kasutusvead
  või tootja esitatud teabe ebapiisavus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40)

„seadme puudulikkus” – puudused
  uuritava
  seadme identifitseerimises, kvaliteedis, vastupidavuses, usaldusväärsuses, ohutuses või toimimises, sealhulgas rikked
  , kasutusvead
  või tootja esitatud teabe ebapiisavus;

| (40) | „seadme puudulikkus” – puudused
  käesoleva lõike punktides 1–6 määratletud
  seadme identifitseerimises, kvaliteedis, vastupidavuses, usaldusväärsuses, ohutuses või toimimises, sealhulgas rikked või tootja esitatud teabe ebapiisavus; |
| --- | --- |

(40)

„seadme puudulikkus” – puudused
  käesoleva lõike punktides 1–6 määratletud
  seadme identifitseerimises, kvaliteedis, vastupidavuses, usaldusväärsuses, ohutuses või toimimises, sealhulgas rikked või tootja esitatud teabe ebapiisavus;

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt 48 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (48 a) | „etteteatamata kontrollkäik” – ilma etteteatamiseta korraldatav kontrollimine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(48 a)

„etteteatamata kontrollkäik” – ilma etteteatamiseta korraldatav kontrollimine;

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon võib liikmesriigi taotluse korral
  või omal algatusel
  rakendusaktide kaudu kindlaks
  määrata
  , kas teatav toode või toodete kategooria või rühm kuulub „meditsiiniseadme” või „meditsiiniseadme abiseadme” määratluse alla. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | 1.   Komisjon võib
  omal algatusel
  või
  peab
  liikmesriigi taotluse korral rakendusaktide kaudu
  ning vastavalt artiklis 78 ja 78 a osutatud MDCG ja MDAC arvamustele tuginedes
  kindlaks
  määrama
  , kas teatav toode või toodete kategooria või rühm
  , piiripealsed tooted kaasa arvatud,
  kuulub „meditsiiniseadme” või „meditsiiniseadme abiseadme” määratluse alla. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. |
| 2.
     
  Komisjon tagab kogemuste vahetamise liikmesriikide vahel meditsiiniseadmete, in vitro diagnostikameditsiiniseadmete, ravimite, inimkudede ja -rakkude, kosmeetikatoodete, biotsiidide, toidu ja vajaduse korral muude toodete valdkonnas, et määrata kindlaks toote või toodete kategooria või rühma asjakohane õiguslik staatus. | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon võib liikmesriigi taotluse korral
  või omal algatusel
  rakendusaktide kaudu kindlaks
  määrata
  , kas teatav toode või toodete kategooria või rühm kuulub „meditsiiniseadme” või „meditsiiniseadme abiseadme” määratluse alla. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

1.   Komisjon võib
  omal algatusel
  või
  peab
  liikmesriigi taotluse korral rakendusaktide kaudu
  ning vastavalt artiklis 78 ja 78 a osutatud MDCG ja MDAC arvamustele tuginedes
  kindlaks
  määrama
  , kas teatav toode või toodete kategooria või rühm
  , piiripealsed tooted kaasa arvatud,
  kuulub „meditsiiniseadme” või „meditsiiniseadme abiseadme” määratluse alla. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

2.
     
  Komisjon tagab kogemuste vahetamise liikmesriikide vahel meditsiiniseadmete, in vitro diagnostikameditsiiniseadmete, ravimite, inimkudede ja -rakkude, kosmeetikatoodete, biotsiidide, toidu ja vajaduse korral muude toodete valdkonnas, et määrata kindlaks toote või toodete kategooria või rühma asjakohane õiguslik staatus.

Muudatusettepanek 256

Ettepanek võtta vastu määrus

II peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | Seadmete kättesaadavaks tegemine, ettevõtjate kohustused, taastöötlemine, CE-märgis, vaba liikumine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Seadmete kättesaadavaks tegemine, ettevõtjate kohustused, taastöötlemine, CE-märgis, vaba liikumine

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Seadmeid, mida valmistatakse ja kasutatakse ühes tervishoiuasutuses, käsitatakse kasutuselevõetutena. Nende seadmete suhtes ei kohaldata artiklis 18 osutatud CE-märgisega seotud sätteid ning artiklites 23 — 27 sätestatud kohustusi tingimusel, et seadmete valmistamine ja kasutamine toimub tervishoiuasutuse ühtse kvaliteedijuhtimissüsteemi raames. | 4.   Seadmeid, mida valmistatakse ja kasutatakse ühes tervishoiuasutuses, käsitatakse kasutuselevõetutena. Nende seadmete suhtes ei kohaldata artiklis 18 osutatud CE-märgisega seotud sätteid ning artiklites
  23, 26 ja 27
  sätestatud kohustusi tingimusel, et seadmete valmistamine ja kasutamine toimub tervishoiuasutuse ühtse kvaliteedijuhtimissüsteemi raames. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Seadmeid, mida valmistatakse ja kasutatakse ühes tervishoiuasutuses, käsitatakse kasutuselevõetutena. Nende seadmete suhtes ei kohaldata artiklis 18 osutatud CE-märgisega seotud sätteid ning artiklites 23 — 27 sätestatud kohustusi tingimusel, et seadmete valmistamine ja kasutamine toimub tervishoiuasutuse ühtse kvaliteedijuhtimissüsteemi raames.

4.   Seadmeid, mida valmistatakse ja kasutatakse ühes tervishoiuasutuses, käsitatakse kasutuselevõetutena. Nende seadmete suhtes ei kohaldata artiklis 18 osutatud CE-märgisega seotud sätteid ning artiklites
  23, 26 ja 27
  sätestatud kohustusi tingimusel, et seadmete valmistamine ja kasutamine toimub tervishoiuasutuse ühtse kvaliteedijuhtimissüsteemi raames.

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.
     
  Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 89 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega, pidades silmas tehnika arengut ning võttes arvesse ettenähtud kasutajaid või patsiente, muudetakse või täiendatakse I lisas sätestatud üldisi ohutus- ja toimivusnõudeid, sealhulgas tootja esitatavat teavet. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.
     
  Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 89 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega, pidades silmas tehnika arengut ning võttes arvesse ettenähtud kasutajaid või patsiente, muudetakse või täiendatakse I lisas sätestatud üldisi ohutus- ja toimivusnõudeid, sealhulgas tootja esitatavat teavet.

välja jäetud

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Seade, mida pakutakse direktiivi 98/34/EÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud infoühiskonna teenuste vahendusel liidus asuvatele füüsilistele või juriidilistele isikutele, peab vastama käesoleva määruse nõuetele hiljemalt
  siis, kui seade
  turule
  lastakse
  . | 1.   Seade, mida pakutakse direktiivi 98/34/EÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud infoühiskonna teenuste vahendusel liidus asuvatele füüsilistele või juriidilistele isikutele, peab vastama käesoleva määruse nõuetele hiljemalt
  seadme
  turule
  laskmise päevaks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Seade, mida pakutakse direktiivi 98/34/EÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud infoühiskonna teenuste vahendusel liidus asuvatele füüsilistele või juriidilistele isikutele, peab vastama käesoleva määruse nõuetele hiljemalt
  siis, kui seade
  turule
  lastakse
  .

1.   Seade, mida pakutakse direktiivi 98/34/EÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud infoühiskonna teenuste vahendusel liidus asuvatele füüsilistele või juriidilistele isikutele, peab vastama käesoleva määruse nõuetele hiljemalt
  seadme
  turule
  laskmise päevaks
  .

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a. | Kaugsuhtlusvahendeid tagavad teenusepakkujad peavad pädeva asutuse nõudel esitama toodete kaugmüüki teostavate üksuste andmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.

Kaugsuhtlusvahendeid tagavad teenusepakkujad peavad pädeva asutuse nõudel esitama toodete kaugmüüki teostavate üksuste andmed.

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Keelatud on turustada, kasutusele võtta, levitada, tarnida ja kättesaadavaks teha tooteid, mille nimetus, märgistus või kasutusjuhend võib esitada eksitavat teavet toote omaduste ja mõju kohta järgmistel viisidel: |
| | (a) | tootele omistatakse omadused, funktsioonid ja mõju, mida sellel tegelikult ei ole; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Keelatud on turustada, kasutusele võtta, levitada, tarnida ja kättesaadavaks teha tooteid, mille nimetus, märgistus või kasutusjuhend võib esitada eksitavat teavet toote omaduste ja mõju kohta järgmistel viisidel:

(a)

tootele omistatakse omadused, funktsioonid ja mõju, mida sellel tegelikult ei ole;

| (b) | jäetakse ekslik mulje, nagu oleks toote abil ravimine või diagnoosimine kindlasti edukas, või jäetakse teavitamata võimalikest riskidest, mis võivad kaasneda toote kasutamisega vastavalt selle ettenähtud otstarbele või toote kasutamisega ettenähtust kauem; |
| --- | --- |

(b)

jäetakse ekslik mulje, nagu oleks toote abil ravimine või diagnoosimine kindlasti edukas, või jäetakse teavitamata võimalikest riskidest, mis võivad kaasneda toote kasutamisega vastavalt selle ettenähtud otstarbele või toote kasutamisega ettenähtust kauem;

| (c) | omistatakse tootele muid otstarbeid ja omadusi kui need, mida deklareeriti vastavushindamisel. |
| --- | --- |

(c)

omistatakse tootele muid otstarbeid ja omadusi kui need, mida deklareeriti vastavushindamisel.

Reklaammaterjalid, esitlused ja tooteinfo ei tohi olla eksitavad esimeses lõigus osutatud tähenduses.

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui ühtlustatud standardid puuduvad või
  kui asjakohased ühtlustatud standardid ei ole piisavad
  , on komisjonil õigus võtta vastu ühtne tehniline kirjeldus seoses I lisas sätestatud üldiste ohutus- ja toimivusnõuete, II lisas sätestatud tehnilise dokumentatsiooni või XIII lisas sätestatud kliinilise hinnangu ja turustamisjärgse kliinilise jälgimisega. Ühtne tehniline kirjeldus võetakse vastu rakendusaktide kaudu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | 1.   Kui ühtlustatud standardid puuduvad või
  kui on vaja käsitleda rahvatervisega seotud probleeme
  , on komisjonil
  pärast MDCG ja MDACga konsulteerimist
  õigus võtta vastu ühtne tehniline kirjeldus seoses I lisas sätestatud üldiste ohutus- ja toimivusnõuete, II lisas sätestatud tehnilise dokumentatsiooni või XIII lisas sätestatud kliinilise hinnangu ja turustamisjärgse kliinilise jälgimisega. Ühtne tehniline kirjeldus võetakse vastu rakendusaktide kaudu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. |
| | 1 a.
     
  Enne lõikes 1 osutatud ühtse tehnilise kirjelduse (ÜTK) vastuvõtmist veendub komisjon, et see on koostatud asjaomaste sidusrühmade vajaliku abiga ning on kooskõlas Euroopa ja rahvusvahelise standardimissüsteemiga. ÜTK on sidus, kui see ei ole vastuolus Euroopa standarditega, st kui see hõlmab valdkonda, kus puuduvad ühtlustatud standardid, kui uute Euroopa standardite kehtestamist ei ole mõistliku ajavahemiku jooksul ette näha, kui olemasolevaid standardeid turul ei kasutata, kui need standardid on vananenud või kui nende ebapiisavus on järelevalve- või seireandmetega selgelt tõendatud ja kui tehnilise kirjelduse ülevõtmist Euroopa standarditesse mõistliku ajavahemiku jooksul ette ei nähta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui ühtlustatud standardid puuduvad või
  kui asjakohased ühtlustatud standardid ei ole piisavad
  , on komisjonil õigus võtta vastu ühtne tehniline kirjeldus seoses I lisas sätestatud üldiste ohutus- ja toimivusnõuete, II lisas sätestatud tehnilise dokumentatsiooni või XIII lisas sätestatud kliinilise hinnangu ja turustamisjärgse kliinilise jälgimisega. Ühtne tehniline kirjeldus võetakse vastu rakendusaktide kaudu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

1.   Kui ühtlustatud standardid puuduvad või
  kui on vaja käsitleda rahvatervisega seotud probleeme
  , on komisjonil
  pärast MDCG ja MDACga konsulteerimist
  õigus võtta vastu ühtne tehniline kirjeldus seoses I lisas sätestatud üldiste ohutus- ja toimivusnõuete, II lisas sätestatud tehnilise dokumentatsiooni või XIII lisas sätestatud kliinilise hinnangu ja turustamisjärgse kliinilise jälgimisega. Ühtne tehniline kirjeldus võetakse vastu rakendusaktide kaudu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

1 a.
     
  Enne lõikes 1 osutatud ühtse tehnilise kirjelduse (ÜTK) vastuvõtmist veendub komisjon, et see on koostatud asjaomaste sidusrühmade vajaliku abiga ning on kooskõlas Euroopa ja rahvusvahelise standardimissüsteemiga. ÜTK on sidus, kui see ei ole vastuolus Euroopa standarditega, st kui see hõlmab valdkonda, kus puuduvad ühtlustatud standardid, kui uute Euroopa standardite kehtestamist ei ole mõistliku ajavahemiku jooksul ette näha, kui olemasolevaid standardeid turul ei kasutata, kui need standardid on vananenud või kui nende ebapiisavus on järelevalve- või seireandmetega selgelt tõendatud ja kui tehnilise kirjelduse ülevõtmist Euroopa standarditesse mõistliku ajavahemiku jooksul ette ei nähta.

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 89 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse või täiendatakse II lisas sätestatud tehnilise dokumentatsiooni elemente, pidades silmas tehnika arengut. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 89 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse või täiendatakse II lisas sätestatud tehnilise dokumentatsiooni elemente, pidades silmas tehnika arengut.

välja jäetud

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 6 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui turustamisjärgse järelevalve käigus ilmneb parandusmeetmete võtmise vajadus, rakendab tootja asjakohaseid meetmeid. | Kui turustamisjärgse järelevalve käigus ilmneb parandusmeetmete võtmise vajadus, rakendab tootja asjakohaseid meetmeid
  , muu hulgas teavitab koheselt Eudamedi, nagu nähakse ette artiklis 27
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui turustamisjärgse järelevalve käigus ilmneb parandusmeetmete võtmise vajadus, rakendab tootja asjakohaseid meetmeid.

Kui turustamisjärgse järelevalve käigus ilmneb parandusmeetmete võtmise vajadus, rakendab tootja asjakohaseid meetmeid
  , muu hulgas teavitab koheselt Eudamedi, nagu nähakse ette artiklis 27
  .

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks, vajaduse korral kõrvaldavad selle või võtavad selle tagasi. Nad teavitavad sellest levitajaid ja vajaduse korral volitatud esindajat. | 8.   Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks, vajaduse korral kõrvaldavad selle või võtavad selle tagasi. Nad teavitavad sellest levitajaid
  , importijaid
  ja vajaduse korral volitatud esindajat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.   Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks, vajaduse korral kõrvaldavad selle või võtavad selle tagasi. Nad teavitavad sellest levitajaid ja vajaduse korral volitatud esindajat.

8.   Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed toote vastavusse viimiseks, vajaduse korral kõrvaldavad selle või võtavad selle tagasi. Nad teavitavad sellest levitajaid
  , importijaid
  ja vajaduse korral volitatud esindajat.

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 9 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kui pädev asutus on seisukohal või tal on alust uskuda, et seade on põhjustanud kahju, siis, kui see ei ole juba siseriikliku kohtu- või apellatsioonimenetlusega ette nähtud, tagab ta, et võimalik kahjustatud kasutaja, kasutaja õigusjärglane, kasutaja ravikindlustusselts või muud kasutajale tekitatud kahjust mõjutatud kolmandad isikud võivad nõuda tootjalt või tema volitatud esindajalt esimeses lõigus osutatud teavet, tagades seejuures intellektuaalomandiõiguse nõuetekohase kaitse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui pädev asutus on seisukohal või tal on alust uskuda, et seade on põhjustanud kahju, siis, kui see ei ole juba siseriikliku kohtu- või apellatsioonimenetlusega ette nähtud, tagab ta, et võimalik kahjustatud kasutaja, kasutaja õigusjärglane, kasutaja ravikindlustusselts või muud kasutajale tekitatud kahjust mõjutatud kolmandad isikud võivad nõuda tootjalt või tema volitatud esindajalt esimeses lõigus osutatud teavet, tagades seejuures intellektuaalomandiõiguse nõuetekohase kaitse.

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 10 a.
     
  Enne meditsiiniseadme turulelaskmist tagavad tootjad endale vajaliku vastutuskindlustuse, mis katab kõik patsientidele või kasutajatele tekitatud kahjud, mida saab vahetult omistada sama meditsiiniseadme tootmisdefektile, kusjuures kindlustuskaitse peab olema meditsiiniseadmega seotud võimaliku riskiga proportsionaalne ja kooskõlas nõukogu direktiiviga 85/374/EMÜ

   (9)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

10 a.
     
  Enne meditsiiniseadme turulelaskmist tagavad tootjad endale vajaliku vastutuskindlustuse, mis katab kõik patsientidele või kasutajatele tekitatud kahjud, mida saab vahetult omistada sama meditsiiniseadme tootmisdefektile, kusjuures kindlustuskaitse peab olema meditsiiniseadmega seotud võimaliku riskiga proportsionaalne ja kooskõlas nõukogu direktiiviga 85/374/EMÜ

   (9)

  .

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2 – lõik 1 – punkt -a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-a) | tootja on identifitseeritav ja omab tehnilist, teaduslikku ja finantssuutlikkust käesoleva määruse nõuetele vastava meditsiiniseadme tootmiseks ning importijad edastavad riiklikele asutustele ja oma veebisaidil aruande tootja oskusteabe kontrollimise menetluste kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-a)

tootja on identifitseeritav ja omab tehnilist, teaduslikku ja finantssuutlikkust käesoleva määruse nõuetele vastava meditsiiniseadme tootmiseks ning importijad edastavad riiklikele asutustele ja oma veebisaidil aruande tootja oskusteabe kontrollimise menetluste kohta;

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2 – lõik 1 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (f a) | tootja on muretsenud piisava kindlustuskaitse vastavalt artikli 8 lõikele 10 a, välja arvatud juhul, kui importija ise tagab selle sätte nõuetele vastava kaitse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f a)

tootja on muretsenud piisava kindlustuskaitse vastavalt artikli 8 lõikele 10 a, välja arvatud juhul, kui importija ise tagab selle sätte nõuetele vastava kaitse.

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, teavitavad viivitamatult tootjat ja tema volitatud esindajat ning
  võtavad
  vajaduse korral vajalikud parandusmeetmed seadme vastavusse viimiseks,
  vajaduse korral kõrvaldavad selle
  või
  võtavad selle tagasi
  . Kui seade on ohtlik, teavitavad nad viivitamatult ka selle liikmesriigi pädevat asutust, kus nad seadme kättesaadavaks tegid, ja vajaduse korral teavitatud asutust, kes andis välja artikli 45 kohase tunnistuse kõnealuse seadme kohta, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja
  võetud
  parandusmeetmete kohta. | 7.   Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, teavitavad viivitamatult tootjat ja tema volitatud esindajat ning
  vajaduse korral tagavad
  vajalikud parandusmeetmed seadme vastavusse viimiseks,
  kõrvaldamiseks
  või
  tagasivõtmiseks ja viivad need meetmed ellu
  . Kui seade on ohtlik, teavitavad nad viivitamatult ka selle liikmesriigi pädevat asutust, kus nad seadme kättesaadavaks tegid, ja vajaduse korral teavitatud asutust, kes andis välja artikli 45 kohase tunnistuse kõnealuse seadme kohta, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja
  rakendatud
  parandusmeetmete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.   Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, teavitavad viivitamatult tootjat ja tema volitatud esindajat ning
  võtavad
  vajaduse korral vajalikud parandusmeetmed seadme vastavusse viimiseks,
  vajaduse korral kõrvaldavad selle
  või
  võtavad selle tagasi
  . Kui seade on ohtlik, teavitavad nad viivitamatult ka selle liikmesriigi pädevat asutust, kus nad seadme kättesaadavaks tegid, ja vajaduse korral teavitatud asutust, kes andis välja artikli 45 kohase tunnistuse kõnealuse seadme kohta, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja
  võetud
  parandusmeetmete kohta.

7.   Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turule lasknud, ei vasta käesolevale määrusele, teavitavad viivitamatult tootjat ja tema volitatud esindajat ning
  vajaduse korral tagavad
  vajalikud parandusmeetmed seadme vastavusse viimiseks,
  kõrvaldamiseks
  või
  tagasivõtmiseks ja viivad need meetmed ellu
  . Kui seade on ohtlik, teavitavad nad viivitamatult ka selle liikmesriigi pädevat asutust, kus nad seadme kättesaadavaks tegid, ja vajaduse korral teavitatud asutust, kes andis välja artikli 45 kohase tunnistuse kõnealuse seadme kohta, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja
  rakendatud
  parandusmeetmete kohta.

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tootja ja vajaduse korral importija on täitnud
  vastavalt artiklis 24 ja
  artikli 11 lõikes 3 sätestatud nõudmised. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tootja ja vajaduse korral importija on täitnud
  vastavalt artiklis 24 ja
  artikli 11 lõikes 3 sätestatud nõudmised.

| (c) | tootja ja vajaduse korral importija on täitnud artikli 11 lõikes 3 sätestatud nõudmised. |
| --- | --- |

(c)

tootja ja vajaduse korral importija on täitnud artikli 11 lõikes 3 sätestatud nõudmised.

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesolevale määrusele, teavitavad viivitamatult tootjat ning vajaduse korral tema volitatud esindajat ja importijat ning tagavad, et võetakse vajalikud parandusmeetmed seadme vastavusse viimiseks või vajaduse korral selle kõrvaldamiseks või tagasi võtmiseks. Kui seade on ohtlik, teavitavad nad sellest viivitamata pädevaid asutusi nendes liikmesriikides, kus nad seadme turul kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta. | 4.   Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesolevale määrusele, teavitavad viivitamatult tootjat ning vajaduse korral tema volitatud esindajat ja importijat ning tagavad
  oma tegevuse piires
  , et võetakse vajalikud parandusmeetmed seadme vastavusse viimiseks või vajaduse korral selle kõrvaldamiseks või tagasi võtmiseks. Kui seade on ohtlik, teavitavad nad sellest viivitamata pädevaid asutusi nendes liikmesriikides, kus nad seadme turul kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesolevale määrusele, teavitavad viivitamatult tootjat ning vajaduse korral tema volitatud esindajat ja importijat ning tagavad, et võetakse vajalikud parandusmeetmed seadme vastavusse viimiseks või vajaduse korral selle kõrvaldamiseks või tagasi võtmiseks. Kui seade on ohtlik, teavitavad nad sellest viivitamata pädevaid asutusi nendes liikmesriikides, kus nad seadme turul kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta.

4.   Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et seade, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta käesolevale määrusele, teavitavad viivitamatult tootjat ning vajaduse korral tema volitatud esindajat ja importijat ning tagavad
  oma tegevuse piires
  , et võetakse vajalikud parandusmeetmed seadme vastavusse viimiseks või vajaduse korral selle kõrvaldamiseks või tagasi võtmiseks. Kui seade on ohtlik, teavitavad nad sellest viivitamata pädevaid asutusi nendes liikmesriikides, kus nad seadme turul kättesaadavaks tegid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta.

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Õigusnormidele vastavuse eest vastutav isik | Õigusnormidele vastavuse eest vastutav isik |
| 1.   Tootja organisatsioonis on vähemalt üks
  kvalifitseeritud inimene
  , kellel on
  erialased teadmised
  meditsiiniseadmete valdkonnas.
  Erialaseid teadmisi
  tõendatakse ühega järgmistest kvalifikatsioonidest: | 1.   Tootja organisatsioonis on vähemalt üks
  nõuetelevastavuse eest vastutav isik
  , kellel on
  vajalikud eriteadmised
  meditsiiniseadmete valdkonnas.
  Vajalikke eriteadmisi
  tõendatakse ühega järgmistest kvalifikatsioonidest: |
| (a) | diplom, tunnistus või muu kvalifikatsioonitõend, mis antakse pärast ülikooli või muu samaväärse kursuse lõpetamist loodusteaduste, meditsiini, farmaatsia, inseneriteaduste või muus asjakohases valdkonnas
  ning vähemalt kaks aastat erialast töökogemust seoses meditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Õigusnormidele vastavuse eest vastutav isik

Õigusnormidele vastavuse eest vastutav isik

1.   Tootja organisatsioonis on vähemalt üks
  kvalifitseeritud inimene
  , kellel on
  erialased teadmised
  meditsiiniseadmete valdkonnas.
  Erialaseid teadmisi
  tõendatakse ühega järgmistest kvalifikatsioonidest:

1.   Tootja organisatsioonis on vähemalt üks
  nõuetelevastavuse eest vastutav isik
  , kellel on
  vajalikud eriteadmised
  meditsiiniseadmete valdkonnas.
  Vajalikke eriteadmisi
  tõendatakse ühega järgmistest kvalifikatsioonidest:

(a)

diplom, tunnistus või muu kvalifikatsioonitõend, mis antakse pärast ülikooli või muu samaväärse kursuse lõpetamist loodusteaduste, meditsiini, farmaatsia, inseneriteaduste või muus asjakohases valdkonnas
  ning vähemalt kaks aastat erialast töökogemust seoses meditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas
  ;

| (a) | diplom, tunnistus või muu kvalifikatsioonitõend, mis antakse pärast ülikooli või muu samaväärse kursuse lõpetamist
  õigusteaduse,
  loodusteaduste, meditsiini, farmaatsia, inseneriteaduste või muus asjakohases valdkonnas; |
| --- | --- |

(a)

diplom, tunnistus või muu kvalifikatsioonitõend, mis antakse pärast ülikooli või muu samaväärse kursuse lõpetamist
  õigusteaduse,
  loodusteaduste, meditsiini, farmaatsia, inseneriteaduste või muus asjakohases valdkonnas;

| (b) | viis
  aastat erialast töökogemust seoses meditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas. |
| --- | --- |

(b)

viis
  aastat erialast töökogemust seoses meditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas.

| (b) | kolm
  aastat erialast töökogemust seoses meditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas. |
| --- | --- |

(b)

kolm
  aastat erialast töökogemust seoses meditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas.

Ilma et see piiraks kutsekvalifikatsiooni puudutavate riiklike sätete kohaldamist, võivad tellimusmeditsiiniseadmete tootjad tõendada esimeses lõigus osutatud erialaseid teadmisi vähemalt kaheaastase erialase töökogemusega asjakohases tootmisharus.

Ilma et see piiraks kutsekvalifikatsiooni puudutavate riiklike sätete kohaldamist, võivad tellimusmeditsiiniseadmete tootjad tõendada esimeses lõigus osutatud erialaseid teadmisi vähemalt kaheaastase erialase töökogemusega asjakohases tootmisharus.

Käesolevat lõiget ei kohaldata selliste tellimusmeditsiiniseadmete tootjate suhtes, kes on mikroettevõtjad, nagu on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ.

Käesolevat lõiget ei kohaldata selliste tellimusmeditsiiniseadmete tootjate suhtes, kes on mikroettevõtjad, nagu on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ.

2.   
  Kvalifitseeritud
  isik tagab vähemalt järgmised asjaolud:

2.   
  Nõuetelevastavuse eest vastutav
  isik tagab vähemalt järgmised asjaolud:

| (a) | et seadmete vastavust on enne partii ringlusselaskmist nõuetekohaselt hinnatud; |
| --- | --- |

(a)

et seadmete vastavust on enne partii ringlusselaskmist nõuetekohaselt hinnatud;

| (a) | et seadmete vastavust on enne partii ringlusselaskmist nõuetekohaselt hinnatud; |
| --- | --- |

(a)

et seadmete vastavust on enne partii ringlusselaskmist nõuetekohaselt hinnatud;

| (b) | et on koostatud tehniline dokumentatsioon ja vastavusdeklaratsioon ning et neid ajakohastatakse; |
| --- | --- |

(b)

et on koostatud tehniline dokumentatsioon ja vastavusdeklaratsioon ning et neid ajakohastatakse;

| (b) | et on koostatud tehniline dokumentatsioon ja vastavusdeklaratsioon ning et neid ajakohastatakse; |
| --- | --- |

(b)

et on koostatud tehniline dokumentatsioon ja vastavusdeklaratsioon ning et neid ajakohastatakse;

| (c) | et täidetakse artiklites 61 — 66 sätestatud aruandluskohustusi; |
| --- | --- |

(c)

et täidetakse artiklites 61 — 66 sätestatud aruandluskohustusi;

| (c) | et täidetakse artiklites 61 — 66 sätestatud aruandluskohustusi; |
| --- | --- |

(c)

et täidetakse artiklites 61 — 66 sätestatud aruandluskohustusi;

| (d) | et uuritavate seadmete korral on välja antud XIV lisa II peatüki punktis 4.1 osutatud avaldus. |
| --- | --- |

(d)

et uuritavate seadmete korral on välja antud XIV lisa II peatüki punktis 4.1 osutatud avaldus.

| (c) | et uuritavate seadmete korral on välja antud XIV lisa II peatüki punktis 4.1 osutatud avaldus. |
| --- | --- |

(c)

et uuritavate seadmete korral on välja antud XIV lisa II peatüki punktis 4.1 osutatud avaldus.

Kui nõuetelevastavuse eest vastavalt lõigetele 1 ja 2 vastutavad ühiselt mitu isikut, tuleb nende vastutusvaldkonnad kirjalikult fikseerida.

3.   
  Kvalifitseeritud
  isik ei tohi sattuda tootja organisatsioonis ebavõrdsesse olukorda seoses oma kohustuste nõuetekohase täitmisega.

3.   
  Õigusnormidele vastavuse eest vastutav
  isik ei tohi sattuda tootja organisatsioonis ebavõrdsesse olukorda seoses oma kohustuste nõuetekohase täitmisega.

4.   Volitatud esindajate organisatsioonis on vähemalt üks
  kvalifitseeritud inimene
  , kellel on
  erialased teadmised
  meditsiiniseadmeid käsitlevate Euroopa Liidu õigusnormide valdkonnas.
  Erialaseid teadmisi
  tõendatakse ühega järgmistest kvalifikatsioonidest:

4.   Volitatud esindajate organisatsioonis on vähemalt üks
  nõuetelevastavuse eest vastutav isik
  , kellel on
  vajalikud eriteadmised
  meditsiiniseadmeid käsitlevate Euroopa Liidu nõuete valdkonnas.
  Vajalikke eriteadmisi
  tõendatakse ühega järgmistest kvalifikatsioonidest:

| (a) | diplom, tunnistus või muu kvalifikatsioonitõend, mis antakse pärast ülikooli või muu samaväärse kursuse lõpetamist õigusteaduse, loodusteaduste, meditsiini, farmaatsia, inseneriteaduste või muus asjakohases valdkonnas
  ning vähemalt kaks aastat erialast töökogemust seoses meditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas
  ; |
| --- | --- |

(a)

diplom, tunnistus või muu kvalifikatsioonitõend, mis antakse pärast ülikooli või muu samaväärse kursuse lõpetamist õigusteaduse, loodusteaduste, meditsiini, farmaatsia, inseneriteaduste või muus asjakohases valdkonnas
  ning vähemalt kaks aastat erialast töökogemust seoses meditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas
  ;

| (a) | diplom, tunnistus või muu kvalifikatsioonitõend, mis antakse pärast ülikooli või muu samaväärse kursuse lõpetamist õigusteaduse, loodusteaduste, meditsiini, farmaatsia, inseneriteaduste või muus asjakohases valdkonnas; |
| --- | --- |

(a)

diplom, tunnistus või muu kvalifikatsioonitõend, mis antakse pärast ülikooli või muu samaväärse kursuse lõpetamist õigusteaduse, loodusteaduste, meditsiini, farmaatsia, inseneriteaduste või muus asjakohases valdkonnas;

| (b) | viis
  aastat erialast töökogemust seoses meditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas. |
| --- | --- |

(b)

viis
  aastat erialast töökogemust seoses meditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas.

| (b) | kolm
  aastat erialast töökogemust seoses meditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas. |
| --- | --- |

(b)

kolm
  aastat erialast töökogemust seoses meditsiiniseadmetega regulatiivses või kvaliteedijuhtimissüsteemide valdkonnas.

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Importija, levitaja või muu füüsiline või juriidiline isik täidab lõike 1 punkti a kohaselt tootjale pandud kohustusi ainult siis, kui asjaomane toode toodeti väljaspool liitu asuvas kolmandas riigis. Liidus toodetud seadmete puhul piisab sellest, kui tootja tõendab käesoleva määruse sätetest kinnipidamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Importija, levitaja või muu füüsiline või juriidiline isik täidab lõike 1 punkti a kohaselt tootjale pandud kohustusi ainult siis, kui asjaomane toode toodeti väljaspool liitu asuvas kolmandas riigis. Liidus toodetud seadmete puhul piisab sellest, kui tootja tõendab käesoleva määruse sätetest kinnipidamist.

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Enne ümbermärgistatud või ümberpakendatud seadme kättesaadavaks tegemist teatab lõikes 3 osutatud levitaja või importija sellest tootjale ja selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus ta kavatseb seadme kättesaadavaks teha, ning taotluse korral esitab neile ümbermärgistatud või ümberpakendatud seadme näidise
  või maketi
  koos tõlgitud sildi ja kasutusjuhenditega. Ta
  esitab
  pädevale asutusele artiklis 29 osutatud teavitatud asutuse väljastatud tõendi, mis on määratud lõike 2 punktides a ja b nimetatud tegevuste alla kuuluva seadmetüübi jaoks, millega tõendatakse, et kvaliteedijuhtimissüsteem vastab lõikes 3 sätestatud tingimustele. | 4.   
  Vähemalt 28 kalendripäeva
  enne ümbermärgistatud või ümberpakendatud seadme kättesaadavaks tegemist teatab lõikes 3 osutatud levitaja või importija sellest tootjale ja selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus ta kavatseb seadme kättesaadavaks teha, ning taotluse korral esitab neile ümbermärgistatud või ümberpakendatud seadme näidise koos tõlgitud sildi ja kasutusjuhenditega.
  Samade 28 kalendripäeva jooksul esitab
  ta pädevale asutusele artiklis 29 osutatud teavitatud asutuse väljastatud tõendi, mis on määratud lõike 2 punktides a ja b nimetatud tegevuste alla kuuluva seadmetüübi jaoks, millega tõendatakse, et kvaliteedijuhtimissüsteem vastab lõikes 3 sätestatud tingimustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Enne ümbermärgistatud või ümberpakendatud seadme kättesaadavaks tegemist teatab lõikes 3 osutatud levitaja või importija sellest tootjale ja selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus ta kavatseb seadme kättesaadavaks teha, ning taotluse korral esitab neile ümbermärgistatud või ümberpakendatud seadme näidise
  või maketi
  koos tõlgitud sildi ja kasutusjuhenditega. Ta
  esitab
  pädevale asutusele artiklis 29 osutatud teavitatud asutuse väljastatud tõendi, mis on määratud lõike 2 punktides a ja b nimetatud tegevuste alla kuuluva seadmetüübi jaoks, millega tõendatakse, et kvaliteedijuhtimissüsteem vastab lõikes 3 sätestatud tingimustele.

4.   
  Vähemalt 28 kalendripäeva
  enne ümbermärgistatud või ümberpakendatud seadme kättesaadavaks tegemist teatab lõikes 3 osutatud levitaja või importija sellest tootjale ja selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus ta kavatseb seadme kättesaadavaks teha, ning taotluse korral esitab neile ümbermärgistatud või ümberpakendatud seadme näidise koos tõlgitud sildi ja kasutusjuhenditega.
  Samade 28 kalendripäeva jooksul esitab
  ta pädevale asutusele artiklis 29 osutatud teavitatud asutuse väljastatud tõendi, mis on määratud lõike 2 punktides a ja b nimetatud tegevuste alla kuuluva seadmetüübi jaoks, millega tõendatakse, et kvaliteedijuhtimissüsteem vastab lõikes 3 sätestatud tingimustele.

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 15 | välja jäetud |
| Ühekordselt kasutatavad seadmed ja taastöötlemine | |
| 1.
     
  Iga füüsilist või juriidilist isikut, kes taastöötleb ühekordselt kasutatavaid seadmeid, et muuta need kõlblikuks edasiseks kasutamiseks liidus, käsitatakse taastöödeldud seadme tootjana ja ta peab täitma käesoleva määrusega tootjatele pandud kohustusi. | |
| 2.
     
  Taastöödelda võib üksnes selliseid ühekordselt kasutatavaid seadmeid, mis on liidu turule lastud kooskõlas käesoleva määrusega või enne [käesoleva määruse kohaldamise kuupäev] kooskõlas direktiiviga 90/385/EMÜ või direktiiviga 93/42/EMÜ. | |
| 3.
     
  Kriitiliseks kasutuseks ühekordselt kasutatava seadme puhul on lubatud üksnes selline taastöötlemine, mida peetakse uusimate teaduslike tõendusmaterjalide kohaselt ohutuks. | |
| 4.
     
  Komisjon koostab rakendusaktidega loetelu kriitiliseks kasutuseks ühekordselt kasutatavate seadmete kategooriatest või rühmadest, mida võib kooskõlas lõikega 3 taastöödelda, ning ajakohastab seda korrapäraselt. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | |
| 5.
     
  Lõikes 1 osutatud füüsilise või juriidilise isiku nimi ja aadress ning muu oluline info vastavalt I lisa punktile 19 esitatakse taastöödeldud seadme märgistusel ja vajaduse korral kasutusjuhendis. | |
| Algse ühekordselt kasutatava seadme tootja nime ja aadressi ei märgita enam märgistusele, kuid need esitatakse taastöödeldud seadme kasutusjuhendis. | |
| 6.
     
  Liikmesriik võib säilitada või kehtestada siseriiklikud sätted, millega keelatakse tema territooriumil liikmesriigile eriomastel rahva tervise kaitsmise põhjustel: | |
| (a) | ühekordselt kasutatavate seadmete taastöötlemine ja ühekordselt kasutatavate seadmete üleviimine teise liikmesriiki või kolmandasse riiki nende taastöötlemise eesmärgil; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 15

välja jäetud

Ühekordselt kasutatavad seadmed ja taastöötlemine

1.
     
  Iga füüsilist või juriidilist isikut, kes taastöötleb ühekordselt kasutatavaid seadmeid, et muuta need kõlblikuks edasiseks kasutamiseks liidus, käsitatakse taastöödeldud seadme tootjana ja ta peab täitma käesoleva määrusega tootjatele pandud kohustusi.

2.
     
  Taastöödelda võib üksnes selliseid ühekordselt kasutatavaid seadmeid, mis on liidu turule lastud kooskõlas käesoleva määrusega või enne [käesoleva määruse kohaldamise kuupäev] kooskõlas direktiiviga 90/385/EMÜ või direktiiviga 93/42/EMÜ.

3.
     
  Kriitiliseks kasutuseks ühekordselt kasutatava seadme puhul on lubatud üksnes selline taastöötlemine, mida peetakse uusimate teaduslike tõendusmaterjalide kohaselt ohutuks.

4.
     
  Komisjon koostab rakendusaktidega loetelu kriitiliseks kasutuseks ühekordselt kasutatavate seadmete kategooriatest või rühmadest, mida võib kooskõlas lõikega 3 taastöödelda, ning ajakohastab seda korrapäraselt. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

5.
     
  Lõikes 1 osutatud füüsilise või juriidilise isiku nimi ja aadress ning muu oluline info vastavalt I lisa punktile 19 esitatakse taastöödeldud seadme märgistusel ja vajaduse korral kasutusjuhendis.

Algse ühekordselt kasutatava seadme tootja nime ja aadressi ei märgita enam märgistusele, kuid need esitatakse taastöödeldud seadme kasutusjuhendis.

6.
     
  Liikmesriik võib säilitada või kehtestada siseriiklikud sätted, millega keelatakse tema territooriumil liikmesriigile eriomastel rahva tervise kaitsmise põhjustel:

(a)

ühekordselt kasutatavate seadmete taastöötlemine ja ühekordselt kasutatavate seadmete üleviimine teise liikmesriiki või kolmandasse riiki nende taastöötlemise eesmärgil;

| (b) | taastöödeldud ühekordselt kasutatavate seadmete kättesaadavaks tegemine. |
| --- | --- |

(b)

taastöödeldud ühekordselt kasutatavate seadmete kättesaadavaks tegemine.

Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele siseriiklikest sätetest ja nende kehtestamise põhjustest. Komisjon teeb kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 257

Ettepanek võtta vastu määrus

VI a peatükk (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | VI a peatükk

   (**)



  Meditsiiniseadmete märgistamine ja ohutu taastöötlemine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

VI a peatükk

   (**)

Meditsiiniseadmete märgistamine ja ohutu taastöötlemine

Muudatusettepanek 358

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 15 a |
| | Ohutu taastöötlemise üldpõhimõtted |
| | 1.
     
  Iga füüsilist või juriidilist isikut, sealhulgas artikli 4 lõikes 4 osutatud tervishoiuasutust, kes soovib ühekordselt kasutatavaid seadmeid taastöödelda, et muuta need liidus kõlblikuks edasiseks kasutamiseks ja kes suudab teaduslikult tõendada sellise seadme taastöötlemise ohutust, loetakse taastöödeldud seadme tootjaks ja taastöötlemistegevuse eest vastutavaks. Nimetatud füüsiline või juriidiline isik peab tagama taastöödeldud seadme jälgitavuse ja täitma käesoleva määrusega tootjatele kehtestatud kohustusi, välja arvatud vastavushindamismenetlusega seotud kohustused. |
| | 2.
     
  Taastöödelda võib üksnes selliseid korduvkasutatavaid seadmeid, mis on liidu turule lastud kooskõlas käesoleva määrusega või enne [käesoleva määruse kohaldamise kuupäev] kooskõlas direktiiviga 90/385/EMÜ või direktiiviga 93/42/EMÜ. |
| | 3.
     
  Kui meditsiiniseadet ei ole kantud artiklis 15 b osutatud ühekordselt kasutatavate seadmete nimekirja, loetakse meditsiiniseade taastöötlemiskõlblikuks ja korduvkasutatavaks seadmeks vastavalt artiklile 15 c, tingimusel et tagatud on patsientide ohutuse kõrgeim tase. |
| | 4.
     
  Liikmesriik võib säilitada või kehtestada siseriiklikud sätted, millega keelatakse tema territooriumil liikmesriigile eriomastel rahva tervise kaitsmise põhjustel: |
| | a) | ühekordselt kasutatavate seadmete taastöötlemine ja ühekordselt kasutatavate seadmete üleviimine teise liikmesriiki või kolmandasse riiki nende taastöötlemise eesmärgil; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 15 a

Ohutu taastöötlemise üldpõhimõtted

1.
     
  Iga füüsilist või juriidilist isikut, sealhulgas artikli 4 lõikes 4 osutatud tervishoiuasutust, kes soovib ühekordselt kasutatavaid seadmeid taastöödelda, et muuta need liidus kõlblikuks edasiseks kasutamiseks ja kes suudab teaduslikult tõendada sellise seadme taastöötlemise ohutust, loetakse taastöödeldud seadme tootjaks ja taastöötlemistegevuse eest vastutavaks. Nimetatud füüsiline või juriidiline isik peab tagama taastöödeldud seadme jälgitavuse ja täitma käesoleva määrusega tootjatele kehtestatud kohustusi, välja arvatud vastavushindamismenetlusega seotud kohustused.

2.
     
  Taastöödelda võib üksnes selliseid korduvkasutatavaid seadmeid, mis on liidu turule lastud kooskõlas käesoleva määrusega või enne [käesoleva määruse kohaldamise kuupäev] kooskõlas direktiiviga 90/385/EMÜ või direktiiviga 93/42/EMÜ.

3.
     
  Kui meditsiiniseadet ei ole kantud artiklis 15 b osutatud ühekordselt kasutatavate seadmete nimekirja, loetakse meditsiiniseade taastöötlemiskõlblikuks ja korduvkasutatavaks seadmeks vastavalt artiklile 15 c, tingimusel et tagatud on patsientide ohutuse kõrgeim tase.

4.
     
  Liikmesriik võib säilitada või kehtestada siseriiklikud sätted, millega keelatakse tema territooriumil liikmesriigile eriomastel rahva tervise kaitsmise põhjustel:

a)

ühekordselt kasutatavate seadmete taastöötlemine ja ühekordselt kasutatavate seadmete üleviimine teise liikmesriiki või kolmandasse riiki nende taastöötlemise eesmärgil;

| b) | taastöödeldud ühekordselt kasutatavate seadmete kättesaadavaks tegemine. |
| --- | --- |

b)

taastöödeldud ühekordselt kasutatavate seadmete kättesaadavaks tegemine.

Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele siseriiklikest sätetest ja nende kehtestamise põhjustest. Komisjon teeb kõnealuse teabe üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 359

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 15 b |
| | Taastöötlemiseks sobimatute ühekordselt kasutatavate seadmete nimekiri |
| | 1.
     
  Vastavalt artikli 15 a lõikele 3 kehtestab komisjon pärast kohustuslikku konsulteerimist MDACga delegeeritud õigusaktidega taastöötlemiseks sobimatute meditsiiniseadmete või meditsiiniseadmete liikide nimekirja. Komisjon ajakohastab seda nimekirja korrapäraselt, lisades sinna nimetusi või jättes neid sealt välja. Esimene nimekiri koostatakse hiljemalt kuue kuu jooksul enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. |
| | 2.
     
  Seadme või seadmete liigi nimekirja lisamise või sealt väljajätmise korral võetakse eelkõige arvesse järgmist: |
| | — | kavandatud kasutusviis seadmega kontaktis oleval inimkehal või kehaosadel või nende sees; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 15 b

Taastöötlemiseks sobimatute ühekordselt kasutatavate seadmete nimekiri

1.
     
  Vastavalt artikli 15 a lõikele 3 kehtestab komisjon pärast kohustuslikku konsulteerimist MDACga delegeeritud õigusaktidega taastöötlemiseks sobimatute meditsiiniseadmete või meditsiiniseadmete liikide nimekirja. Komisjon ajakohastab seda nimekirja korrapäraselt, lisades sinna nimetusi või jättes neid sealt välja. Esimene nimekiri koostatakse hiljemalt kuue kuu jooksul enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

2.
     
  Seadme või seadmete liigi nimekirja lisamise või sealt väljajätmise korral võetakse eelkõige arvesse järgmist:

—

kavandatud kasutusviis seadmega kontaktis oleval inimkehal või kehaosadel või nende sees;

| — | seadme kasutustingimused; |
| --- | --- |

—

seadme kasutustingimused;

| — | seadme ettenähtud otstarve; |
| --- | --- |

—

seadme ettenähtud otstarve;

| — | seadme koostismaterjal; |
| --- | --- |

—

seadme koostismaterjal;

| — | seadmega ravitava haiguse raskus; |
| --- | --- |

—

seadmega ravitava haiguse raskus;

| — | seadme tegelik turvarisk ning |
| --- | --- |

—

seadme tegelik turvarisk ning

| — | teaduse ja tehnika viimased saavutused asjaomasel alal ja asjaomases teadusvaldkonnas. |
| --- | --- |

—

teaduse ja tehnika viimased saavutused asjaomasel alal ja asjaomases teadusvaldkonnas.

3.
     
  Lõikes 1 osutatud õigusaktid võetakse vastu kooskõlas artikliga 89.

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 15 c |
| | Korduvkasutatavana märgistatud seadmete taastöötlemine |
| | 1.
     
  Kõik füüsilised või juriidilised isikud, sealhulgas artikli 4 lõikes 4 osutatud tervishoiuasutused, kes taaskasutuseks sobivatena märgistatud seadmeid taastöötlevad, peavad: |
| | — | järgima lõikes 2 osutatud ELi standardeid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 15 c

Korduvkasutatavana märgistatud seadmete taastöötlemine

1.
     
  Kõik füüsilised või juriidilised isikud, sealhulgas artikli 4 lõikes 4 osutatud tervishoiuasutused, kes taaskasutuseks sobivatena märgistatud seadmeid taastöötlevad, peavad:

—

järgima lõikes 2 osutatud ELi standardeid;

| — | ühekordselt kasutatava seadme artiklis 15 b osutatud nimekirjast kõrvaldamise korral tagama taaskasutatava seadme taastöötlemise osutatud referentlabori arvamusega; |
| --- | --- |

—

ühekordselt kasutatava seadme artiklis 15 b osutatud nimekirjast kõrvaldamise korral tagama taaskasutatava seadme taastöötlemise osutatud referentlabori arvamusega;

| — | tagama, et seadet ei taastöödeldaks rohkem kordi, kui selle seadme puhul on maksimaalselt lubatud. |
| --- | --- |

—

tagama, et seadet ei taastöödeldaks rohkem kordi, kui selle seadme puhul on maksimaalselt lubatud.

2.
     
  Komisjon määrab rakendusaktides ning koostöös meditsiiniseadmeid reguleeriva rahvusvahelise foorumiga ja rahvusvaheliste standardiorganisatsioonidega kindlaks selged ühekordselt kasutatavate seadmete taastöötlemise kvaliteedi- ja ohutusstandardid, sealhulgas erinõuded taastöödeldud seadmete tootjatele.

3.
     
  Kvaliteedi- ja ohutusstandardite koostamisel lisab komisjon neisse eeskätt:

| — | puhastus-, desinfitseerimis- ja steriliseerimisprotsessid vastavalt seadmete riskihinnangutele; |
| --- | --- |

—

puhastus-, desinfitseerimis- ja steriliseerimisprotsessid vastavalt seadmete riskihinnangutele;

| — | meditsiiniseadmeid taastöötlevate füüsiliste või juriidiliste isikute hügieeni -, nakkuste vältimise, kvaliteedijuhtimis- ja dokumenteerimissüsteemidele esitatavad nõuded; |
| --- | --- |

—

meditsiiniseadmeid taastöötlevate füüsiliste või juriidiliste isikute hügieeni -, nakkuste vältimise, kvaliteedijuhtimis- ja dokumenteerimissüsteemidele esitatavad nõuded;

| — | taastöötlemise järgsed seadmete toimivuskatsed. |
| --- | --- |

—

taastöötlemise järgsed seadmete toimivuskatsed.

Kõnealused standardid peavad olema kooskõlas uusimate teadusandmetega ning tagama kõrgeimal tasemel kvaliteedi ja ohutuse sõltuvalt tingimuse rangusest, nagu see kajastub Euroopa standardiorganisatsioonide standardites, mille puhul need organisatsioonid võtavad arvesse asjakohaseid rahvusvahelisi, eeskätt ISO ja EIC standardeid või mis tahes muid rahvusvahelisi tehnilisi standardeid, mis miinimumnõudena tagavad ISO ja EIC standarditega võrreldes kõrgema kvaliteedi-, ohutus- ja toimivustaseme.

3.
     
  Lõikes 1 osutatud füüsiline või juriidiline isik peab täitma lõikes 1 osutatud ELi standardeid, et tagada korduvkasutatavaks loetud meditsiiniseadmete taastöötlemise kvaliteet ja taastöödeldud seadmete ohutus.

4.
     
  Ühtlustatud standardite puudumise või asjaomaste harmoneeritud standardite ebapiisavuse korral on komisjonil õigus võtta vastu artikli 7 lõikes 1 osutatud ühtsed tehnilised kirjeldused.

Muudatusettepanek 377

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 15 d |
| | Süsteemi toimimise aruanne |
| | Hiljemalt neli aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva teostab komisjon hindamise ja koostab hindamisaruande. Aruanne esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 15 d

Süsteemi toimimise aruanne

Hiljemalt neli aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva teostab komisjon hindamise ja koostab hindamisaruande. Aruanne esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek.

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Implantaadi kaart | Implantaadi kaart
  ja teave siirdatavate seadmete kohta |
| 1.   Siirdatava seadme tootja väljastab koos seadmega implantaadi kaardi, mis tehakse kättesaadavaks
  konkreetsele patsiendile, kellele seade on siirdatud. | 1.   Siirdatava seadme tootja väljastab koos seadmega implantaadi kaardi, mis tehakse kättesaadavaks
  seadet siirdavale tervishoiutöötajale, kes: |
| | — | edastab implantaadi kaardi patsiendile ja |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Implantaadi kaart

Implantaadi kaart
  ja teave siirdatavate seadmete kohta

1.   Siirdatava seadme tootja väljastab koos seadmega implantaadi kaardi, mis tehakse kättesaadavaks
  konkreetsele patsiendile, kellele seade on siirdatud.

1.   Siirdatava seadme tootja väljastab koos seadmega implantaadi kaardi, mis tehakse kättesaadavaks
  seadet siirdavale tervishoiutöötajale, kes:

—

edastab implantaadi kaardi patsiendile ja

| — | kannab kogu kaardil oleva teabe patsiendi haigusloosse. |
| --- | --- |

—

kannab kogu kaardil oleva teabe patsiendi haigusloosse.

Tootja teeb implantaadi kaardi kättesaadavaks ka elektroonilisel kujul ja liikmesriigid tagavad, et haiglad ja kliinikud säilitavad selle elektroonilist versiooni.

See kohustus ei puuduta järgmisi implantaate: haavaõmblusmaterjalid, haavaklambrid, hambaimplantaadid, kruvid ja plaadid.

Komisjonile antakse õigus võtta artikli 89 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse või täiendatakse eelnimetatud kohustusest vabastatud implantaatide loendit.

2.   Kaart sisaldab järgmist:

2.   Kaart sisaldab järgmist:

| (a) | teave seadme identifitseerimiseks, sealhulgas kordumatu identifitseerimistunnus; |
| --- | --- |

(a)

teave seadme identifitseerimiseks, sealhulgas kordumatu identifitseerimistunnus;

| (a) | teave seadme identifitseerimiseks, sealhulgas kordumatu identifitseerimistunnus; |
| --- | --- |

(a)

teave seadme identifitseerimiseks, sealhulgas kordumatu identifitseerimistunnus;

| (b) | hoiatused, ettevaatusabinõud või meetmed, mida patsient või tervishoiutöötaja peab võtma seoses seadmete talitluse vastastikuse häirimisega eeldatavate välismõjude ja keskkonnatingimuste korral; |
| --- | --- |

(b)

hoiatused, ettevaatusabinõud või meetmed, mida patsient või tervishoiutöötaja peab võtma seoses seadmete talitluse vastastikuse häirimisega eeldatavate välismõjude ja keskkonnatingimuste korral;

| (b) | hoiatused, ettevaatusabinõud või meetmed, mida patsient või tervishoiutöötaja peab võtma seoses seadmete talitluse vastastikuse häirimisega eeldatavate välismõjude ja keskkonnatingimuste korral; |
| --- | --- |

(b)

hoiatused, ettevaatusabinõud või meetmed, mida patsient või tervishoiutöötaja peab võtma seoses seadmete talitluse vastastikuse häirimisega eeldatavate välismõjude ja keskkonnatingimuste korral;

| (b a) | võimalike negatiivsete mõjude kirjeldus; |
| --- | --- |

(b a)

võimalike negatiivsete mõjude kirjeldus;

| (c) | teave seadme eeldatava kasutusaja ja vajaliku järelkontrolli kohta. |
| --- | --- |

(c)

teave seadme eeldatava kasutusaja ja vajaliku järelkontrolli kohta.

| (c) | teave seadme eeldatava kasutusaja ja vajaliku järelkontrolli kohta; |
| --- | --- |

(c)

teave seadme eeldatava kasutusaja ja vajaliku järelkontrolli kohta;

| (c a) | seadme põhiomadused, sh kasutatud materjalid. |
| --- | --- |

(c a)

seadme põhiomadused, sh kasutatud materjalid.

Liikmesriigid võivad kehtestada siseriiklikke õigusnorme nõudega, et implantaadi kaardil oleks ka teave operatsioonijärgse järelravi kohta.

Teave esitatakse nii, et vastava väljaõppeta isik sellest hõlpsasti aru saaks.

Teave esitatakse nii, et vastava väljaõppeta isik sellest hõlpsasti aru saaks.

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Iga füüsiline või juriidiline isik, kes teeb turul kättesaadavaks toote, mis on konkreetselt ette nähtud seadme samasuguse või sarnase sisseehitatud osa või komponendi asendamiseks, kui see on defektne või kulunud, et säilitada või taastada seadme töö ilma
  oluliselt muutmata
  selle toimivus- või ohutusparameetreid, tagab, et toode ei mõjuta kahjulikult seadme ohutust ja toimimist. Tõendavaid materjale hoitakse liikmesriigi pädevatele asutustele kättesaadavatena. | 1.   Iga füüsiline või juriidiline isik, kes teeb turul kättesaadavaks toote, mis on konkreetselt ette nähtud seadme samasuguse või sarnase sisseehitatud osa või komponendi asendamiseks, kui see on defektne või kulunud, et säilitada või taastada seadme töö ilma selle toimivus- või ohutusparameetreid
  muutmata
  , tagab, et toode ei mõjuta kahjulikult seadme ohutust ja toimimist.
  Kui toode on siirdatava seadme osa, teeb toote turul kättesaadavaks tegev füüsiline või juriidiline isik koostööd seadme tootjaga, et tagada selle kokkusobivus seadme töötava osaga, selleks et vältida kogu seadme väljavahetamist ning selle mõju patsiendi ohutusele.
  Tõendavaid materjale hoitakse liikmesriigi pädevatele asutustele kättesaadavatena. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Iga füüsiline või juriidiline isik, kes teeb turul kättesaadavaks toote, mis on konkreetselt ette nähtud seadme samasuguse või sarnase sisseehitatud osa või komponendi asendamiseks, kui see on defektne või kulunud, et säilitada või taastada seadme töö ilma
  oluliselt muutmata
  selle toimivus- või ohutusparameetreid, tagab, et toode ei mõjuta kahjulikult seadme ohutust ja toimimist. Tõendavaid materjale hoitakse liikmesriigi pädevatele asutustele kättesaadavatena.

1.   Iga füüsiline või juriidiline isik, kes teeb turul kättesaadavaks toote, mis on konkreetselt ette nähtud seadme samasuguse või sarnase sisseehitatud osa või komponendi asendamiseks, kui see on defektne või kulunud, et säilitada või taastada seadme töö ilma selle toimivus- või ohutusparameetreid
  muutmata
  , tagab, et toode ei mõjuta kahjulikult seadme ohutust ja toimimist.
  Kui toode on siirdatava seadme osa, teeb toote turul kättesaadavaks tegev füüsiline või juriidiline isik koostööd seadme tootjaga, et tagada selle kokkusobivus seadme töötava osaga, selleks et vältida kogu seadme väljavahetamist ning selle mõju patsiendi ohutusele.
  Tõendavaid materjale hoitakse liikmesriigi pädevatele asutustele kättesaadavatena.

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Seadme osa või komponendi asendamiseks konkreetselt ette nähtud toodet, mis muudab
  oluliselt
  seadme toimivus- või ohutusparameetreid, käsitatakse seadmena. | 2.   Seadme osa või komponendi asendamiseks konkreetselt ette nähtud toodet, mis muudab seadme toimivus- või ohutusparameetreid, käsitatakse seadmena
  ning see peab vastama käesolevas määruses sätestatud nõuetele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Seadme osa või komponendi asendamiseks konkreetselt ette nähtud toodet, mis muudab
  oluliselt
  seadme toimivus- või ohutusparameetreid, käsitatakse seadmena.

2.   Seadme osa või komponendi asendamiseks konkreetselt ette nähtud toodet, mis muudab seadme toimivus- või ohutusparameetreid, käsitatakse seadmena
  ning see peab vastama käesolevas määruses sätestatud nõuetele
  .

Muudatusettepanek 258

Ettepanek võtta vastu määrus

III peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | Seadmete identifitseerimine ja jälgitavus, seadmete ja ettevõtjate registreerimine, Euroopa meditsiiniseadmete andmepank |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Seadmete identifitseerimine ja jälgitavus, seadmete ja ettevõtjate registreerimine, Euroopa meditsiiniseadmete andmepank

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Seadmete puhul, välja arvatud tellimusmeditsiiniseadmed ja uuritavad seadmed, luuakse liidus seadme kordumatu identifitseerimissüsteem. Seadme kordumatu identifitseerimissüsteem võimaldab seadmete identifitseerimist ja jälgitavust ning koosneb järgmisest: | 1.   Seadmete puhul, välja arvatud tellimusmeditsiiniseadmed ja uuritavad seadmed, luuakse liidus
  ühtne
  seadme kordumatu identifitseerimissüsteem
  (Unique Device Identification – UDI)
  . Seadme kordumatu identifitseerimissüsteem võimaldab seadmete identifitseerimist ja jälgitavust
  , on võimalusel kooskõlas meditsiiniseadmete kordumatu identifitseerimissüsteemi üleilmse reguleeriva käsitusega
  ning koosneb järgmisest: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Seadmete puhul, välja arvatud tellimusmeditsiiniseadmed ja uuritavad seadmed, luuakse liidus seadme kordumatu identifitseerimissüsteem. Seadme kordumatu identifitseerimissüsteem võimaldab seadmete identifitseerimist ja jälgitavust ning koosneb järgmisest:

1.   Seadmete puhul, välja arvatud tellimusmeditsiiniseadmed ja uuritavad seadmed, luuakse liidus
  ühtne
  seadme kordumatu identifitseerimissüsteem
  (Unique Device Identification – UDI)
  . Seadme kordumatu identifitseerimissüsteem võimaldab seadmete identifitseerimist ja jälgitavust
  , on võimalusel kooskõlas meditsiiniseadmete kordumatu identifitseerimissüsteemi üleilmse reguleeriva käsitusega
  ning koosneb järgmisest:

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Kordumatut identifitseerimissüsteemi ajakohastatakse XIII lisa B osa punktis 3 osutatud turustamisjärgse kliinilise järelhindamise aruande tulemustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  Kordumatut identifitseerimissüsteemi ajakohastatakse XIII lisa B osa punktis 3 osutatud turustamisjärgse kliinilise järelhindamise aruande tulemustega.

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt e – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | rakendama kordumatu identifitseerimistunnuse määramise süsteemi volituses kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis on vähemalt
  kolm
  aastat alates üksuse määramisest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

i)

rakendama kordumatu identifitseerimistunnuse määramise süsteemi volituses kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis on vähemalt
  kolm
  aastat alates üksuse määramisest;

| i) | rakendama kordumatu identifitseerimistunnuse määramise süsteemi volituses kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis on vähemalt
  viis
  aastat alates üksuse määramisest; |
| --- | --- |

i)

rakendama kordumatu identifitseerimistunnuse määramise süsteemi volituses kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis on vähemalt
  viis
  aastat alates üksuse määramisest;

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 8 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | õigustatud huvi kaitsta tundlikku äriteavet; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

õigustatud huvi kaitsta tundlikku äriteavet;

| (b) | õigustatud huvi kaitsta tundlikku äriteavet
  , kui see ei ole vastuolus rahvatervise kaitsega
  ; |
| --- | --- |

(b)

õigustatud huvi kaitsta tundlikku äriteavet
  , kui see ei ole vastuolus rahvatervise kaitsega
  ;

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 8 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (e a) | kokkusobivust muude jälgitavussüsteemidega, mida kasutavad meditsiiniseadmetega seotud sidusrühmad |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e a)

kokkusobivust muude jälgitavussüsteemidega, mida kasutavad meditsiiniseadmetega seotud sidusrühmad

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 8 – punkt e b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (e b) | kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi kooskõla direktiiviga 2011/62/EL juurutatud turvaelementidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e b)

kordumatu identifitseerimistunnuse süsteemi kooskõla direktiiviga 2011/62/EL juurutatud turvaelementidega.

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Tuleb tagada, et täiendavat riiklikku registreerimist ei ole vaja. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Tuleb tagada, et täiendavat riiklikku registreerimist ei ole vaja.

Muudatusettepanek 261

Ettepanek võtta vastu määrus

II a peatükk (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | II a peatükk

   (****)



  Vastavushindamine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

II a peatükk

   (****)

Vastavushindamine

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ohutuse ja kliinilise toimivuse
  kokkuvõte | Ohutuse ja kliinilise toimivuse
  aruanne |
| 1.   III klassi seadmete ja siirdatavate seadmete puhul (välja arvatud tellimusmeditsiiniseadmed ja uuritavad seadmed) koostab tootja ohutuse ja kliinilise toimivuse
  kokkuvõtte
  .
  Kokkuvõte koostatakse nii, et see oleks ettenähtud kasutajale üheselt arusaadav
  .
  Kokkuvõtte
  kavand kuulub dokumentide hulka, mis tuleb esitada vastavushindamises osalevale teavitatud asutusele kooskõlas artikliga
  42 ja mille see asutus kinnitab
  . | 1.   III klassi seadmete ja siirdatavate seadmete puhul (välja arvatud tellimusmeditsiiniseadmed ja uuritavad seadmed) koostab tootja
  kogu kliiniliste uuringute perioodil kogutud teabe põhjal seadme
  ohutuse ja kliinilise toimivuse
  aruande
  .
  Lisaks koostab tootja selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus meditsiiniseade turul kättesaadavaks tehti, aruandest tavalugejale kergesti arusaadava kokkuvõtte
  .
  Aruande
  kavand kuulub dokumentide hulka, mis tuleb esitada
  kinnitamiseks
  vastavushindamises osalevale
  spetsiaalsele
  teavitatud asutusele kooskõlas artikliga
  43 a
  . |
| | 1 a.
     
  Lõikes 1 osutatud kokkuvõte tehakse Eudamedi kaudu üldsusele kättesaadavaks vastavalt artikli 27 lõike 2 punkti b ja V lisa A osa punkti 18 sätetele. |
| 2.   Komisjon võib rakendusaktide kaudu
  koostada ohutust ja kliinilist toimivust käsitleva
  kokkuvõtte andmeelementide vormi ja esitlusviisi. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. | 2.   Komisjon võib rakendusaktide kaudu
  kehtestada nii aruande kui ka lõikes 1 osutatud
  kokkuvõtte andmeelementide vormi ja esitlusviisi. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ohutuse ja kliinilise toimivuse
  kokkuvõte

Ohutuse ja kliinilise toimivuse
  aruanne

1.   III klassi seadmete ja siirdatavate seadmete puhul (välja arvatud tellimusmeditsiiniseadmed ja uuritavad seadmed) koostab tootja ohutuse ja kliinilise toimivuse
  kokkuvõtte
  .
  Kokkuvõte koostatakse nii, et see oleks ettenähtud kasutajale üheselt arusaadav
  .
  Kokkuvõtte
  kavand kuulub dokumentide hulka, mis tuleb esitada vastavushindamises osalevale teavitatud asutusele kooskõlas artikliga
  42 ja mille see asutus kinnitab
  .

1.   III klassi seadmete ja siirdatavate seadmete puhul (välja arvatud tellimusmeditsiiniseadmed ja uuritavad seadmed) koostab tootja
  kogu kliiniliste uuringute perioodil kogutud teabe põhjal seadme
  ohutuse ja kliinilise toimivuse
  aruande
  .
  Lisaks koostab tootja selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus meditsiiniseade turul kättesaadavaks tehti, aruandest tavalugejale kergesti arusaadava kokkuvõtte
  .
  Aruande
  kavand kuulub dokumentide hulka, mis tuleb esitada
  kinnitamiseks
  vastavushindamises osalevale
  spetsiaalsele
  teavitatud asutusele kooskõlas artikliga
  43 a
  .

1 a.
     
  Lõikes 1 osutatud kokkuvõte tehakse Eudamedi kaudu üldsusele kättesaadavaks vastavalt artikli 27 lõike 2 punkti b ja V lisa A osa punkti 18 sätetele.

2.   Komisjon võib rakendusaktide kaudu
  koostada ohutust ja kliinilist toimivust käsitleva
  kokkuvõtte andmeelementide vormi ja esitlusviisi. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

2.   Komisjon võib rakendusaktide kaudu
  kehtestada nii aruande kui ka lõikes 1 osutatud
  kokkuvõtte andmeelementide vormi ja esitlusviisi. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon arendab edasi ja haldab Euroopa meditsiiniseadmete andmepanka (Eudamed) järgmistel eesmärkidel: | 1.   Komisjon arendab edasi ja haldab Euroopa meditsiiniseadmete andmepanka (Eudamed) järgmistel eesmärkidel: |
| (a) | anda üldsusele asjakohast teavet turule lastud seadmete, teavitatud asutuste väljastatud vastavate sertifikaatide ja asjakohaste ettevõtjate kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon arendab edasi ja haldab Euroopa meditsiiniseadmete andmepanka (Eudamed) järgmistel eesmärkidel:

1.   Komisjon arendab edasi ja haldab Euroopa meditsiiniseadmete andmepanka (Eudamed) järgmistel eesmärkidel:

(a)

anda üldsusele asjakohast teavet turule lastud seadmete, teavitatud asutuste väljastatud vastavate sertifikaatide ja asjakohaste ettevõtjate kohta;

| (a) | anda üldsusele asjakohast teavet turule lastud
  või turult kõrvaldatud
  seadmete, teavitatud asutuste väljastatud vastavate sertifikaatide ja asjakohaste ettevõtjate kohta
  , pidades seal, kus see on põhjendatud, nõuetekohaselt ärisaladust
  ; |
| --- | --- |

(a)

anda üldsusele asjakohast teavet turule lastud
  või turult kõrvaldatud
  seadmete, teavitatud asutuste väljastatud vastavate sertifikaatide ja asjakohaste ettevõtjate kohta
  , pidades seal, kus see on põhjendatud, nõuetekohaselt ärisaladust
  ;

| (b) | võimaldada seadmete jälgitavust siseturul; |
| --- | --- |

(b)

võimaldada seadmete jälgitavust siseturul;

| (b) | võimaldada seadmete jälgitavust siseturul; |
| --- | --- |

(b)

võimaldada seadmete jälgitavust siseturul;

| (c) | anda üldsusele asjakohast teavet kliiniliste uuringute kohta ja võimaldada mitmes liikmesriigis toimuvate kliiniliste uuringute sponsoritel täita artiklites 50 — 60 sätestatud teatamiskohustusi; |
| --- | --- |

(c)

anda üldsusele asjakohast teavet kliiniliste uuringute kohta ja võimaldada mitmes liikmesriigis toimuvate kliiniliste uuringute sponsoritel täita artiklites 50 — 60 sätestatud teatamiskohustusi;

| (c) | anda üldsusele asjakohast teavet kliiniliste uuringute kohta
  , omada ülevaadet järelevalveandmetest ja turujärelevalvetegevusest, tagada tervishoiutöötajatele asjakohane juurdepääs kliiniliste uuringute tulemustele
  ja võimaldada mitmes liikmesriigis toimuvate kliiniliste uuringute sponsoritel täita artiklites 50–60 sätestatud teatamiskohustusi; |
| --- | --- |

(c)

anda üldsusele asjakohast teavet kliiniliste uuringute kohta
  , omada ülevaadet järelevalveandmetest ja turujärelevalvetegevusest, tagada tervishoiutöötajatele asjakohane juurdepääs kliiniliste uuringute tulemustele
  ja võimaldada mitmes liikmesriigis toimuvate kliiniliste uuringute sponsoritel täita artiklites 50–60 sätestatud teatamiskohustusi;

| (d) | võimaldada tootjatel täita artiklites 61 — 66 sätestatud teatamiskohustusi; |
| --- | --- |

(d)

võimaldada tootjatel täita artiklites 61 — 66 sätestatud teatamiskohustusi;

| (d) | võimaldada tootjatel täita artiklites 61 — 66 sätestatud teatamiskohustusi; |
| --- | --- |

(d)

võimaldada tootjatel täita artiklites 61 — 66 sätestatud teatamiskohustusi;

| (e) | võimaldada liikmesriikide pädevatel asutustel ja komisjonil olla käesoleva määrusega seotud ülesannete täitmiseks hästi informeeritud ning parandada nendevahelist koostööd. |
| --- | --- |

(e)

võimaldada liikmesriikide pädevatel asutustel ja komisjonil olla käesoleva määrusega seotud ülesannete täitmiseks hästi informeeritud ning parandada nendevahelist koostööd.

| (e) | võimaldada liikmesriikide pädevatel asutustel ja komisjonil olla käesoleva määrusega seotud ülesannete täitmiseks hästi informeeritud ning parandada nendevahelist koostööd. |
| --- | --- |

(e)

võimaldada liikmesriikide pädevatel asutustel ja komisjonil olla käesoleva määrusega seotud ülesannete täitmiseks hästi informeeritud ning parandada nendevahelist koostööd.

2.   Eudamed sisaldab
  järgmiseid
  lahutamatuid osi:

2.   Eudamed sisaldab
  järgmisi
  lahutamatuid osi:

| (a) | artiklis 24 osutatud kordumatu identifitseerimistunnuse elektrooniline süsteem; |
| --- | --- |

(a)

artiklis 24 osutatud kordumatu identifitseerimistunnuse elektrooniline süsteem;

| (a) | artiklis 24 osutatud kordumatu identifitseerimistunnuse elektrooniline süsteem; |
| --- | --- |

(a)

artiklis 24 osutatud kordumatu identifitseerimistunnuse elektrooniline süsteem;

| (b) | artiklis 25 osutatud seadmete ja ettevõtjate registreerimise elektrooniline süsteem; |
| --- | --- |

(b)

artiklis 25 osutatud seadmete ja ettevõtjate registreerimise elektrooniline süsteem;

| (b) | artiklis 25 osutatud seadmete ja ettevõtjate registreerimise elektrooniline süsteem; |
| --- | --- |

(b)

artiklis 25 osutatud seadmete ja ettevõtjate registreerimise elektrooniline süsteem;

| (c) | artikli 45 lõikes 4 osutatud sertifikaate käsitlevate andmete elektrooniline süsteem; |
| --- | --- |

(c)

artikli 45 lõikes 4 osutatud sertifikaate käsitlevate andmete elektrooniline süsteem;

| (c) | artikli 45 lõikes 4 osutatud sertifikaate käsitlevate andmete elektrooniline süsteem; |
| --- | --- |

(c)

artikli 45 lõikes 4 osutatud sertifikaate käsitlevate andmete elektrooniline süsteem;

| (d) | artiklis 53 osutatud kliiniliste uuringute elektrooniline süsteem; |
| --- | --- |

(d)

artiklis 53 osutatud kliiniliste uuringute elektrooniline süsteem;

| (d) | artiklis 53 osutatud kliiniliste uuringute elektrooniline süsteem; |
| --- | --- |

(d)

artiklis 53 osutatud kliiniliste uuringute elektrooniline süsteem;

| (e) | artiklis 62 osutatud järelevalve elektrooniline süsteem; |
| --- | --- |

(e)

artiklis 62 osutatud järelevalve elektrooniline süsteem;

| (e) | artiklis 62 osutatud järelevalve elektrooniline süsteem; |
| --- | --- |

(e)

artiklis 62 osutatud järelevalve elektrooniline süsteem;

| (f) | artiklis 68 osutatud turujärelevalve elektrooniline süsteem. |
| --- | --- |

(f)

artiklis 68 osutatud turujärelevalve elektrooniline süsteem.

| (f) | artiklis 68 osutatud turujärelevalve elektrooniline süsteem; |
| --- | --- |

(f)

artiklis 68 osutatud turujärelevalve elektrooniline süsteem;

| (f a) | artiklis 30 a osutatud tütarettevõtjate ja alltöövõtjate elektrooniline register; |
| --- | --- |

(f a)

artiklis 30 a osutatud tütarettevõtjate ja alltöövõtjate elektrooniline register;

| (f b) | artiklis 43 b osutatud spetsiaalsete teavitatud asutuste elektrooniline register. |
| --- | --- |

(f b)

artiklis 43 b osutatud spetsiaalsete teavitatud asutuste elektrooniline register.

3.   Andmeid sisestavad Eudamedi liikmesriigid, teavitatud asutused, ettevõtjad
  ja
  sponsorid, nagu on ette nähtud lõikes 2 osutatud elektroonilisi süsteeme käsitlevates sätetes.

3.   Andmeid sisestavad Eudamedi
  komisjon,
  liikmesriigid, teavitatud asutused, ettevõtjad, sponsorid ja
  tervishoiutöötajad
  , nagu on ette nähtud lõikes 2 osutatud elektroonilisi süsteeme käsitlevates sätetes.

4.   Kogu Eudamedi kaudu kõrvutatud ja töödeldud teave on kättesaadav liikmesriikidele ja komisjonile. Teave on kättesaadav teavitatud asutustele, ettevõtjatele, sponsoritele ja üldsusele lõikes 2 osutatud sätetes kindlaksmääratud ulatuses.

4.   Kogu Eudamedi kaudu kõrvutatud ja töödeldud teave on kättesaadav liikmesriikidele ja komisjonile. Teave on kättesaadav teavitatud asutustele, ettevõtjatele, sponsoritele
  , tervishoiutöötajatele
  ja üldsusele lõikes 2 osutatud sätetes kindlaksmääratud ulatuses.

5.   Eudamed sisaldab isikuandmeid ainult juhul, kui see on vajalik lõikes 2 osutatud elektroonilistele süsteemidele teabe võrdlemiseks ja töötlemiseks kooskõlas käesoleva määrusega. Isikuandmeid säilitatakse kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada üksnes artikli 8 lõikes 4 osutatud ajavahemiku jooksul.

5.   Eudamed sisaldab isikuandmeid ainult juhul, kui see on vajalik lõikes 2 osutatud elektroonilistele süsteemidele teabe võrdlemiseks ja töötlemiseks kooskõlas käesoleva määrusega. Isikuandmeid säilitatakse kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada üksnes artikli 8 lõikes 4 osutatud ajavahemiku jooksul.

6.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et andmesubjekt võib tõhusalt kasutada oma õigust pääseda ligi andmetele, neid parandada ja esitada vastuväiteid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001 ja direktiiviga 95/46/EÜ. Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et andmesubjektid võivad tõhusalt kasutada oma õigust pääseda juurde endaga seotud andmetele ning parandada ja kustutada ebaõigeid või ebatäpseid andmeid. Vastavalt oma pädevusele tagavad komisjon ja liikmesriigid, et vigased ja ebaseaduslikult töödeldud isikuandmed kustutatakse vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele. Parandused ja kustutamised tehakse nii kiiresti kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 60 päeva pärast taotluse esitamist andmesubjekti poolt.

6.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et andmesubjekt võib tõhusalt kasutada oma õigust pääseda ligi andmetele, neid parandada ja esitada vastuväiteid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001 ja direktiiviga 95/46/EÜ. Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et andmesubjektid võivad tõhusalt kasutada oma õigust pääseda juurde endaga seotud andmetele ning parandada ja kustutada ebaõigeid või ebatäpseid andmeid. Vastavalt oma pädevusele tagavad komisjon ja liikmesriigid, et vigased ja ebaseaduslikult töödeldud isikuandmed kustutatakse vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele. Parandused ja kustutamised tehakse nii kiiresti kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 60 päeva pärast taotluse esitamist andmesubjekti poolt.

7.   Komisjon sätestab rakendusaktides Eudamedi arendamiseks ja haldamiseks vajalikud tingimused. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

7.   Komisjon sätestab rakendusaktides Eudamedi arendamiseks ja haldamiseks vajalikud tingimused. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

7 a.
     
  Euroopa andmepangas sisalduv teave peab olema kindel, läbipaistev ja kasutajasõbralik ning võimaldama avalikkusel ja tervishoiutöötajatel võrrelda teavet registreeritud seadmete, ettevõtjate, kliiniliste uuringute, järelevalve andmete ja turujärelevalve meetmete kohta.

Eudamedi arendamisel ja haldamisel tagab komisjon asjaomaste sidusrühmade, sh patsiendi- ja tarbijakaitseorganisatsioonidega konsulteerides, et kõik Eudamedi osad on esitatud kasutajasõbralikul kujul.

8.   Seoses oma käesolevast artiklist tulenevate kohustustega ja sellega kaasneva isikuandmete töötlemisega on komisjon Eudamedi ja selle elektrooniliste süsteemide vastutav töötleja.

8.   Seoses oma käesolevast artiklist tulenevate kohustustega ja sellega kaasneva isikuandmete töötlemisega on komisjon Eudamedi ja selle elektrooniliste süsteemide vastutav töötleja.

Muudatusettepanek 259

Ettepanek võtta vastu määrus

IV peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | Teavitatud asutused |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Teavitatud asutused

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõiked 5–8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus
  tagab
  saadud teabe
  konfidentsiaalsuse
  . Siiski vahetab ta infot teavitatud asutuse kohta teiste liikmesriikide ja komisjoniga. | 5.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus
  hoolitseb
  saadud teabe
  konfidentsiaalsusaspektide eest
  . Siiski vahetab ta infot teavitatud asutuse kohta teiste liikmesriikide ja komisjoniga. |
| 6.   Teavitatud asutuste eest vastutaval riiklikul asutusel on oma ülesannete täitmiseks piisaval arvul asjatundlikke töötajaid. | 6.   Teavitatud asutuste eest vastutaval riiklikul asutusel on oma ülesannete täitmiseks
  asutusesiseselt
  piisaval arvul
  alalisi
  ja asjatundlikke koosseisulisi töötajaid.
  Selle nõude täitmist hinnatakse lõikes 8 osutatud vastastikuse hindamisega. |
| | Eelkõige riikliku asutuse töötajad, kes vastutavad tootepõhiseid hindamisi läbiviivate teavitatud asutuste töötajate töö auditeerimise eest, peavad omama tõendatud kvalifikatsiooni, mis on samaväärne teavitatud asutuste töötajate kvalifikatsiooniga, nagu see on sätestatud VI lisa punktis 3.2.5. |
| | Samamoodi peavad riikliku asutuse töötajad, kes vastutavad tootja kvaliteedijuhtimise süsteemi auditeid läbiviivate teavitatud asutuste töötajate töö auditeerimise eest, omama tõendatud kvalifikatsiooni, mis on samaväärne teavitatud asutuste töötajate kvalifikatsiooniga, nagu see on sätestatud VI lisa punktis 3.2.6. |
| Ilma et see piiraks artikli 33 lõike 3 kohaldamist,
  kui riiklik asutus vastutab teavitatud asutuste määramise eest ka muudes valdkondades kui meditsiiniseadmed, konsulteeritakse kõigis spetsiaalselt meditsiiniseadmetega seotud küsimustes meditsiiniseadmete pädeva asutusega. | Kui riiklik asutus vastutab teavitatud asutuste määramise eest ka muudes valdkondades kui meditsiiniseadmed, konsulteeritakse kõigis spetsiaalselt meditsiiniseadmetega seotud küsimustes meditsiiniseadmete pädeva asutusega. |
| 7.   Liikmesriigid annavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele
  teada
  vastavushindamisasutuste hindamise, määramise ja teavitamise ning teavitatud asutuste järelevalve
  menetlustest
  ja neis
  tehtavatest muudatustest
  . | 7.   
  Lõplik vastutus teavitatud asutuste ja nende eest vastutavate riiklike asutuste eest kuulub liikmesriigile, kus need asutused asuvad. Liikmesriik peab kontrollima, et määratud riigiasutused, kes vastutavad teavitatud asutuste eest, täidaksid nõuetekohaselt oma tööülesandeid seoses vastavushindamisasutuste hindamise, määramise ja teavitamisega ning seoses teavitatud asutuste järelevalvega, ja et määratud riigiasutused, kes vastutavad teavitatud asutuste eest, töötaksid erapooletult ja objektiivselt.
  Liikmesriigid annavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele
  kogu nõutud teabe
  vastavushindamisasutuste hindamise, määramise ja teavitamise ning teavitatud asutuste järelevalve menetluste ja neis
  tehtavate muudatuste kohta
  .
  Vastavalt artikli 84 sätetele on selline teave üldsusele kättesaadav. |
| 8.   Igal teisel aastal toimub teavitatud asutuste eest
  vastutava riikliku asutuse
  vastastikune hindamine. Vastastikune hindamine hõlmab hinnatava asutuse vastutusalas oleva vastavushindamisasutuse või teavitatud asutuse kohapealset kontrolli. Lõike 6 teises lõigus osutatud juhul osaleb vastastikuses hindamises meditsiiniseadmete pädev asutus. | 8.   Igal teisel aastal toimub teavitatud asutuste eest
  vastutavate riiklike asutuste
  vastastikune hindamine. Vastastikune hindamine hõlmab hinnatava asutuse vastutusalas oleva vastavushindamisasutuse või teavitatud asutuse kohapealset kontrolli. Lõike 6 teises lõigus osutatud juhul osaleb vastastikuses hindamises meditsiiniseadmete pädev asutus. |
| Liikmesriigid koostavad vastastikuse hindamise aastakava, tagades hindavate ja hinnatavate asutuste asjakohase rotatsiooni ning esitavad selle komisjonile. Komisjon
  võib
  nimetatud hindamisest osa
  võtta
  . Vastastikuse hindamise tulemused teatatakse kõigile liikmesriikidele
  ja komisjonile
  ning tulemuste kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks. | Liikmesriigid koostavad vastastikuse hindamise aastakava, tagades hindavate ja hinnatavate asutuste asjakohase rotatsiooni ning esitavad selle komisjonile. Komisjon
  võtab
  nimetatud hindamisest osa. Vastastikuse hindamise tulemused teatatakse kõigile liikmesriikidele ning tulemuste kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus
  tagab
  saadud teabe
  konfidentsiaalsuse
  . Siiski vahetab ta infot teavitatud asutuse kohta teiste liikmesriikide ja komisjoniga.

5.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus
  hoolitseb
  saadud teabe
  konfidentsiaalsusaspektide eest
  . Siiski vahetab ta infot teavitatud asutuse kohta teiste liikmesriikide ja komisjoniga.

6.   Teavitatud asutuste eest vastutaval riiklikul asutusel on oma ülesannete täitmiseks piisaval arvul asjatundlikke töötajaid.

6.   Teavitatud asutuste eest vastutaval riiklikul asutusel on oma ülesannete täitmiseks
  asutusesiseselt
  piisaval arvul
  alalisi
  ja asjatundlikke koosseisulisi töötajaid.
  Selle nõude täitmist hinnatakse lõikes 8 osutatud vastastikuse hindamisega.

Eelkõige riikliku asutuse töötajad, kes vastutavad tootepõhiseid hindamisi läbiviivate teavitatud asutuste töötajate töö auditeerimise eest, peavad omama tõendatud kvalifikatsiooni, mis on samaväärne teavitatud asutuste töötajate kvalifikatsiooniga, nagu see on sätestatud VI lisa punktis 3.2.5.

Samamoodi peavad riikliku asutuse töötajad, kes vastutavad tootja kvaliteedijuhtimise süsteemi auditeid läbiviivate teavitatud asutuste töötajate töö auditeerimise eest, omama tõendatud kvalifikatsiooni, mis on samaväärne teavitatud asutuste töötajate kvalifikatsiooniga, nagu see on sätestatud VI lisa punktis 3.2.6.

Ilma et see piiraks artikli 33 lõike 3 kohaldamist,
  kui riiklik asutus vastutab teavitatud asutuste määramise eest ka muudes valdkondades kui meditsiiniseadmed, konsulteeritakse kõigis spetsiaalselt meditsiiniseadmetega seotud küsimustes meditsiiniseadmete pädeva asutusega.

Kui riiklik asutus vastutab teavitatud asutuste määramise eest ka muudes valdkondades kui meditsiiniseadmed, konsulteeritakse kõigis spetsiaalselt meditsiiniseadmetega seotud küsimustes meditsiiniseadmete pädeva asutusega.

7.   Liikmesriigid annavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele
  teada
  vastavushindamisasutuste hindamise, määramise ja teavitamise ning teavitatud asutuste järelevalve
  menetlustest
  ja neis
  tehtavatest muudatustest
  .

7.   
  Lõplik vastutus teavitatud asutuste ja nende eest vastutavate riiklike asutuste eest kuulub liikmesriigile, kus need asutused asuvad. Liikmesriik peab kontrollima, et määratud riigiasutused, kes vastutavad teavitatud asutuste eest, täidaksid nõuetekohaselt oma tööülesandeid seoses vastavushindamisasutuste hindamise, määramise ja teavitamisega ning seoses teavitatud asutuste järelevalvega, ja et määratud riigiasutused, kes vastutavad teavitatud asutuste eest, töötaksid erapooletult ja objektiivselt.
  Liikmesriigid annavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele
  kogu nõutud teabe
  vastavushindamisasutuste hindamise, määramise ja teavitamise ning teavitatud asutuste järelevalve menetluste ja neis
  tehtavate muudatuste kohta
  .
  Vastavalt artikli 84 sätetele on selline teave üldsusele kättesaadav.

8.   Igal teisel aastal toimub teavitatud asutuste eest
  vastutava riikliku asutuse
  vastastikune hindamine. Vastastikune hindamine hõlmab hinnatava asutuse vastutusalas oleva vastavushindamisasutuse või teavitatud asutuse kohapealset kontrolli. Lõike 6 teises lõigus osutatud juhul osaleb vastastikuses hindamises meditsiiniseadmete pädev asutus.

8.   Igal teisel aastal toimub teavitatud asutuste eest
  vastutavate riiklike asutuste
  vastastikune hindamine. Vastastikune hindamine hõlmab hinnatava asutuse vastutusalas oleva vastavushindamisasutuse või teavitatud asutuse kohapealset kontrolli. Lõike 6 teises lõigus osutatud juhul osaleb vastastikuses hindamises meditsiiniseadmete pädev asutus.

Liikmesriigid koostavad vastastikuse hindamise aastakava, tagades hindavate ja hinnatavate asutuste asjakohase rotatsiooni ning esitavad selle komisjonile. Komisjon
  võib
  nimetatud hindamisest osa
  võtta
  . Vastastikuse hindamise tulemused teatatakse kõigile liikmesriikidele
  ja komisjonile
  ning tulemuste kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Liikmesriigid koostavad vastastikuse hindamise aastakava, tagades hindavate ja hinnatavate asutuste asjakohase rotatsiooni ning esitavad selle komisjonile. Komisjon
  võtab
  nimetatud hindamisest osa. Vastastikuse hindamise tulemused teatatakse kõigile liikmesriikidele ning tulemuste kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Teavitatud asutused peavad täitma organisatsioonilisi ja üldnõudeid ning kvaliteedijuhtimise, ressursside ja protsessidega seotud nõudeid, mis on vajalikud, et täita ülesandeid, milleks nad käesoleva määruse kohaselt määratud on. Miinimumnõuded, mida teavitatud asutused peavad täitma, on sätestatud VI lisas. | 1.   Teavitatud asutused peavad täitma organisatsioonilisi ja üldnõudeid ning kvaliteedijuhtimise, ressursside ja protsessidega seotud nõudeid, mis on vajalikud, et täita ülesandeid, milleks nad käesoleva määruse kohaselt määratud on.
  Seetõttu tuleb tagada alaliste koosseisuliste meditsiiniliste ja tehniliste ning vajaduse korral ka farmakoloogiliste teadmistega haldus-, tehniliste ja teadustöötajate olemasolu. Kasutatakse alalisi koosseisulisi töötajaid, aga teavitatud asutustel võivad vajaduse korral palgata sihtotstarbeliselt ja ajutiselt ka väliseksperte.
  Miinimumnõuded, mida teavitatud asutused peavad täitma, on sätestatud VI lisas.
  Eelkõige peab teavitatud asutuse töökorraldus ja toimimine olema kooskõlas VI lisa punktiga 1.2 selline, et tagada oma tegevuse sõltumatus, objektiivsus ja erapooletus ning vältida huvide konflikte. |
| | Teavitatud asutus avaldab oma meditsiiniseadmete sertifitseerimise ja vastavushindamise eest vastutavate töötajate nimekirja. Nimekiri peab sisaldama vähemalt iga töötaja kvalifikatsioone, CV-d ja huvide deklaratsiooni. Nimekiri saadetakse teavitatud asutuste eest vastutavale riigiasutusele, kes kontrollib, kas töötajad täidavad käesoleva määruse nõudeid. Nimekiri saadetakse ka komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Teavitatud asutused peavad täitma organisatsioonilisi ja üldnõudeid ning kvaliteedijuhtimise, ressursside ja protsessidega seotud nõudeid, mis on vajalikud, et täita ülesandeid, milleks nad käesoleva määruse kohaselt määratud on. Miinimumnõuded, mida teavitatud asutused peavad täitma, on sätestatud VI lisas.

1.   Teavitatud asutused peavad täitma organisatsioonilisi ja üldnõudeid ning kvaliteedijuhtimise, ressursside ja protsessidega seotud nõudeid, mis on vajalikud, et täita ülesandeid, milleks nad käesoleva määruse kohaselt määratud on.
  Seetõttu tuleb tagada alaliste koosseisuliste meditsiiniliste ja tehniliste ning vajaduse korral ka farmakoloogiliste teadmistega haldus-, tehniliste ja teadustöötajate olemasolu. Kasutatakse alalisi koosseisulisi töötajaid, aga teavitatud asutustel võivad vajaduse korral palgata sihtotstarbeliselt ja ajutiselt ka väliseksperte.
  Miinimumnõuded, mida teavitatud asutused peavad täitma, on sätestatud VI lisas.
  Eelkõige peab teavitatud asutuse töökorraldus ja toimimine olema kooskõlas VI lisa punktiga 1.2 selline, et tagada oma tegevuse sõltumatus, objektiivsus ja erapooletus ning vältida huvide konflikte.

Teavitatud asutus avaldab oma meditsiiniseadmete sertifitseerimise ja vastavushindamise eest vastutavate töötajate nimekirja. Nimekiri peab sisaldama vähemalt iga töötaja kvalifikatsioone, CV-d ja huvide deklaratsiooni. Nimekiri saadetakse teavitatud asutuste eest vastutavale riigiasutusele, kes kontrollib, kas töötajad täidavad käesoleva määruse nõudeid. Nimekiri saadetakse ka komisjonile.

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Teavitatud asutusel peavad olema alalised koosseisulised töötajad ja teadmised nii seadmete toimimise hindamisega seotud tehnilistes valdkondades kui ka meditsiinivaldkonnas. Ta peab suutma oma jõududega hinnata alltöövõtjate kvaliteeti. |
| | Meditsiiniseadmete või tehnoloogiate hindamiseks võib sõlmida lepinguid ka välisekspertidega, eriti kui oma kliiniline pädevus ei ole piisav. |
| 1.   Kui teavitatud asutus annab kellelegi allhankelepingu korras vastavushindamisega seotud konkreetse ülesande või kasutab vastavushindamisega seotud konkreetse ülesande täitmiseks tütarettevõtjat, kontrollib ta, kas alltöövõtja või tütarettevõtja täidab VI lisas sätestatud asjakohaseid nõudmisi ja teatab sellest teavitatud asutuste eest vastutava riiklikule asutusele. | 1.   Kui teavitatud asutus annab kellelegi allhankelepingu korras vastavushindamisega seotud konkreetse ülesande või kasutab vastavushindamisega seotud konkreetse ülesande täitmiseks tütarettevõtjat, kontrollib ta, kas alltöövõtja või tütarettevõtja täidab VI lisas sätestatud asjakohaseid nõudmisi ja teatab sellest teavitatud asutuste eest vastutava riiklikule asutusele. |
| 2.   Teavitatud asutus kannab täisvastutust tema nimel alltöövõtjate või tütarettevõtjate poolt täidetud ülesannete eest. | 2.   Teavitatud asutus kannab täisvastutust tema nimel alltöövõtjate või tütarettevõtjate poolt täidetud ülesannete eest. |
| | 2 a.
     
  Teavitatud asutus teeb üldsusele kättesaadavaks alltöövõtjate või tütarettevõtjate nimekirja, nende konkreetsed ülesanded ja nende töötajate huvide deklaratsioonid. |
| 3.   Vastavushindamistoimingute teostamisel võib alltöövõtjaid või
  tütarettevõtja
  kasutada üksnes vastavushindamist taotlenud füüsilise või juriidilise isiku nõusolekul. | 3.   Vastavushindamistoimingute teostamisel võib alltöövõtjaid või
  tütarettevõtjat
  kasutada üksnes vastavushindamist taotlenud füüsilise või juriidilise isiku
  selgesõnalisel
  nõusolekul. |
| 4.   Teavitatud asutus
  hoiab
  teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele
  kättesaadavana dokumente
  , milles käsitletakse alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni ja nende käesoleva määruse alusel tehtud töö kontrollimist. | 4.   Teavitatud asutus
  esitab vähemalt kord aastas
  teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele
  dokumendid
  , milles käsitletakse alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni ja nende käesoleva määruse alusel tehtud töö kontrollimist. |
| | 4 a.
     
  Artikli 35 lõikes 3 sätestatud teavitatud asutuste iga-aastane hindamine peab sisaldama teavitatud asutuste alltöövõtja(te) või tütarettevõtja(te) vastavust VI lisas sätestatud tingimustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-1.
     
  Teavitatud asutusel peavad olema alalised koosseisulised töötajad ja teadmised nii seadmete toimimise hindamisega seotud tehnilistes valdkondades kui ka meditsiinivaldkonnas. Ta peab suutma oma jõududega hinnata alltöövõtjate kvaliteeti.

Meditsiiniseadmete või tehnoloogiate hindamiseks võib sõlmida lepinguid ka välisekspertidega, eriti kui oma kliiniline pädevus ei ole piisav.

1.   Kui teavitatud asutus annab kellelegi allhankelepingu korras vastavushindamisega seotud konkreetse ülesande või kasutab vastavushindamisega seotud konkreetse ülesande täitmiseks tütarettevõtjat, kontrollib ta, kas alltöövõtja või tütarettevõtja täidab VI lisas sätestatud asjakohaseid nõudmisi ja teatab sellest teavitatud asutuste eest vastutava riiklikule asutusele.

1.   Kui teavitatud asutus annab kellelegi allhankelepingu korras vastavushindamisega seotud konkreetse ülesande või kasutab vastavushindamisega seotud konkreetse ülesande täitmiseks tütarettevõtjat, kontrollib ta, kas alltöövõtja või tütarettevõtja täidab VI lisas sätestatud asjakohaseid nõudmisi ja teatab sellest teavitatud asutuste eest vastutava riiklikule asutusele.

2.   Teavitatud asutus kannab täisvastutust tema nimel alltöövõtjate või tütarettevõtjate poolt täidetud ülesannete eest.

2.   Teavitatud asutus kannab täisvastutust tema nimel alltöövõtjate või tütarettevõtjate poolt täidetud ülesannete eest.

2 a.
     
  Teavitatud asutus teeb üldsusele kättesaadavaks alltöövõtjate või tütarettevõtjate nimekirja, nende konkreetsed ülesanded ja nende töötajate huvide deklaratsioonid.

3.   Vastavushindamistoimingute teostamisel võib alltöövõtjaid või
  tütarettevõtja
  kasutada üksnes vastavushindamist taotlenud füüsilise või juriidilise isiku nõusolekul.

3.   Vastavushindamistoimingute teostamisel võib alltöövõtjaid või
  tütarettevõtjat
  kasutada üksnes vastavushindamist taotlenud füüsilise või juriidilise isiku
  selgesõnalisel
  nõusolekul.

4.   Teavitatud asutus
  hoiab
  teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele
  kättesaadavana dokumente
  , milles käsitletakse alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni ja nende käesoleva määruse alusel tehtud töö kontrollimist.

4.   Teavitatud asutus
  esitab vähemalt kord aastas
  teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele
  dokumendid
  , milles käsitletakse alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni ja nende käesoleva määruse alusel tehtud töö kontrollimist.

4 a.
     
  Artikli 35 lõikes 3 sätestatud teavitatud asutuste iga-aastane hindamine peab sisaldama teavitatud asutuste alltöövõtja(te) või tütarettevõtja(te) vastavust VI lisas sätestatud tingimustele.

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 30 a |
| | Tütarettevõtjate ja alltöövõtjate elektrooniline register |
| | 1.
     
  Komisjon loob koostöös liikmesriikidega elektroonilise süsteemi alltöövõtjaid ja tütarettevõtjaid ning nende täidetavaid konkreetseid ülesandeid puudutava teabe võrdlemiseks ja töötlemiseks ning haldab seda. |
| | 2.
     
  Enne alltöövõtu tegelikku korraldamist peab teavitatud asutus, kes kavatseb sõlmida alltöövõtulepingu või kasutada tütarettevõtjat vastavushindamisega seotud konkreetsete ülesannete täitmiseks, registreerima alltöövõtja(te) või tütarettevõtja(te) nime(d) ja nende konkreetsed ülesanded. |
| | 3.
     
  Ühe nädala jooksul pärast mis tahes muudatust lõikes 1 osutatud teabes ajakohastab asjakohane ettevõtja elektroonilises süsteemis olevad andmed. |
| | 4.
     
  Elektroonilises süsteemis sisalduvad andmed on üldsusele kättesaadavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 30 a

Tütarettevõtjate ja alltöövõtjate elektrooniline register

1.
     
  Komisjon loob koostöös liikmesriikidega elektroonilise süsteemi alltöövõtjaid ja tütarettevõtjaid ning nende täidetavaid konkreetseid ülesandeid puudutava teabe võrdlemiseks ja töötlemiseks ning haldab seda.

2.
     
  Enne alltöövõtu tegelikku korraldamist peab teavitatud asutus, kes kavatseb sõlmida alltöövõtulepingu või kasutada tütarettevõtjat vastavushindamisega seotud konkreetsete ülesannete täitmiseks, registreerima alltöövõtja(te) või tütarettevõtja(te) nime(d) ja nende konkreetsed ülesanded.

3.
     
  Ühe nädala jooksul pärast mis tahes muudatust lõikes 1 osutatud teabes ajakohastab asjakohane ettevõtja elektroonilises süsteemis olevad andmed.

4.
     
  Elektroonilises süsteemis sisalduvad andmed on üldsusele kättesaadavad.

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kui vastavushindamisasutus soovib enda teavitamist artikli 43 a lõikes 1 osutatud seadmetest, teatab ta sellest ja esitab Euroopa Ravimiametile artikli 43 a kohase teavitamistaotluse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui vastavushindamisasutus soovib enda teavitamist artikli 43 a lõikes 1 osutatud seadmetest, teatab ta sellest ja esitab Euroopa Ravimiametile artikli 43 a kohase teavitamistaotluse.

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõiked 3 – 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   14 päeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud esitamist määrab komisjon ühise hindamisrühma, mis koosneb vähemalt
  kahest
  ekspertide loetelust valitud eksperdist, kes on kvalifitseeritud vastavushindamisasutusi hindama. Loetelu koostab komisjon koostöös meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga. Vähemalt üks neist ekspertidest on komisjoni esindaja
  , kes
  juhib ühist hindamisrühma. | 3.   14 päeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud esitamist määrab komisjon ühise hindamisrühma, mis koosneb vähemalt
  kolmest
  ekspertide loetelust valitud eksperdist, kes on kvalifitseeritud vastavushindamisasutusi hindama
  ning kellel ei ole huvide konflikti taotleja vastavushindamisasutusega
  . Loetelu koostab komisjon koostöös meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga. Vähemalt üks neist ekspertidest on komisjoni esindaja
  ja vähemalt üks ekspert tuleb muust liikmesriigist kui see, kus asub taotleja vastavushindamisasutus. Komisjoni esindaja
  juhib ühist hindamisrühma.
  Juhul kui vastavushindamisasutus palus ennast teavitada artikli 43 a lõikes 1 osutatud seadmetest, kuulub hindamisrühma ka Euroopa Ravimiameti esindaja. |
| 4.   90 päeva jooksul pärast ühise hindamisrühma määramist vaatavad teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ja ühine hindamisrühm läbi dokumendid, mis on esitatud koos taotlusega vastavalt artiklile 31 ja viivad läbi taotleja vastavushindamisasutuse ja vajaduse korral vastavushindamismenetluses osalevate, liidus või liidust väljaspool asuvate tütarettevõtjate või alltöövõtjate kohapealse hindamise. Selline kohapealne hindamine ei hõlma nõudeid, mille kohta taotleja vastavushindamisasutus on saanud artikli 31 lõikes 2 osutatud riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud sertifikaadi, välja arvatud juhul, kui artikli 32 lõikes 3 osutatud komisjoni esindaja nõuab kohapealset hindamist. | 4.   90 päeva jooksul pärast ühise hindamisrühma määramist vaatavad teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ja ühine hindamisrühm läbi dokumendid, mis on esitatud koos taotlusega vastavalt artiklile 31 ja viivad läbi taotleja vastavushindamisasutuse ja vajaduse korral vastavushindamismenetluses osalevate, liidus või liidust väljaspool asuvate tütarettevõtjate või alltöövõtjate kohapealse hindamise. Selline kohapealne hindamine ei hõlma nõudeid, mille kohta taotleja vastavushindamisasutus on saanud artikli 31 lõikes 2 osutatud riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud sertifikaadi, välja arvatud juhul, kui artikli 32 lõikes 3 osutatud komisjoni esindaja nõuab kohapealset hindamist. |
| Järeldused asutuse mittevastavuse kohta VI lisas sätestatud nõuetele tõstatatakse hindamismenetluse käigus ja neid arutatakse teavitatud asutuste eest vastutava riikliku asutuse ja ühise hindamisrühma vahel
  , et jõuda taotluse hindamise osas ühisele seisukohale
  .
  Eriarvamused tuuakse välja
  vastutava riikliku asutuse
  hindamisaruandes
  . | Järeldused taotleja vastavushindamisasutuse mittevastavuse kohta VI lisas sätestatud nõuetele tõstatatakse hindamismenetluse käigus ja neid arutatakse teavitatud asutuste eest vastutava riikliku asutuse ja ühise hindamisrühma vahel.
  Riiklik asutus esitab hindamisaruandes meetmed, mida teavitatud asutus peab võtma selle tagamiseks, et kõnealune taotleja vastavushindamisasutus vastaks VI lisas sätestatud nõuetele. Eriarvamuste korral lisatakse
  vastutava riikliku asutuse
  hindamisaruandele hindamisrühma eriarvamus, milles esitatakse teatisega seotud kahtlused
  . |
| 5.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus esitab oma hindamisaruande ja teatise kavandi komisjonile, kes edastab need dokumendid viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale ja ühise hindamisrühma liikmetele. Komisjoni taotluse korral esitab asutus need dokumendid kuni kolmes liidu ametlikus keeles. | 5.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus esitab oma hindamisaruande ja teatise kavandi komisjonile, kes edastab need dokumendid viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale ja ühise hindamisrühma liikmetele.
  Hindamisrühma eriarvamuse korral esitatakse ka see komisjonile edastamiseks meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale.
  Komisjoni taotluse korral esitab asutus need dokumendid kuni kolmes liidu ametlikus keeles. |
| 6.   Ühine hindamisrühm esitab oma arvamuse hindamisaruande
  ja
  teatise kavandi kohta 21 päeva jooksul pärast nende dokumentide kättesaamist ja komisjon edastab selle arvamuse viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. 21 päeva jooksul pärast ühise hindamisrühma arvamuse saamist annab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm välja soovituse teatise kavandi kohta
  , mida
  asjakohane riiklik asutus
  otsuse tegemisel
  teavitava asutuse määramise
  suhtes nõuetekohaselt arvesse võtab
  . | 6.   Ühine hindamisrühm esitab oma
  lõpliku
  arvamuse hindamisaruande, teatise kavandi
  ja vajaduse korral hindamisrühma eriarvamuse
  kohta 21 päeva jooksul pärast nende dokumentide kättesaamist ja komisjon edastab selle arvamuse viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. 21 päeva jooksul pärast ühise hindamisrühma arvamuse saamist annab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm välja soovituse teatise kavandi kohta. Asjakohane riiklik asutus
  lähtub
  teavitava asutuse määramise
  otsuse tegemisel meditsiiniseadmete koordineerimisrühma kõnealusest soovitusest
  .
  Kui asjaomase riikliku asutuse otsus erineb meditsiiniseadmete koordineerimisrühma soovitusest, esitab ta koordineerimisrühmale oma otsuse täieliku kirjaliku põhjenduse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   14 päeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud esitamist määrab komisjon ühise hindamisrühma, mis koosneb vähemalt
  kahest
  ekspertide loetelust valitud eksperdist, kes on kvalifitseeritud vastavushindamisasutusi hindama. Loetelu koostab komisjon koostöös meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga. Vähemalt üks neist ekspertidest on komisjoni esindaja
  , kes
  juhib ühist hindamisrühma.

3.   14 päeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud esitamist määrab komisjon ühise hindamisrühma, mis koosneb vähemalt
  kolmest
  ekspertide loetelust valitud eksperdist, kes on kvalifitseeritud vastavushindamisasutusi hindama
  ning kellel ei ole huvide konflikti taotleja vastavushindamisasutusega
  . Loetelu koostab komisjon koostöös meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga. Vähemalt üks neist ekspertidest on komisjoni esindaja
  ja vähemalt üks ekspert tuleb muust liikmesriigist kui see, kus asub taotleja vastavushindamisasutus. Komisjoni esindaja
  juhib ühist hindamisrühma.
  Juhul kui vastavushindamisasutus palus ennast teavitada artikli 43 a lõikes 1 osutatud seadmetest, kuulub hindamisrühma ka Euroopa Ravimiameti esindaja.

4.   90 päeva jooksul pärast ühise hindamisrühma määramist vaatavad teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ja ühine hindamisrühm läbi dokumendid, mis on esitatud koos taotlusega vastavalt artiklile 31 ja viivad läbi taotleja vastavushindamisasutuse ja vajaduse korral vastavushindamismenetluses osalevate, liidus või liidust väljaspool asuvate tütarettevõtjate või alltöövõtjate kohapealse hindamise. Selline kohapealne hindamine ei hõlma nõudeid, mille kohta taotleja vastavushindamisasutus on saanud artikli 31 lõikes 2 osutatud riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud sertifikaadi, välja arvatud juhul, kui artikli 32 lõikes 3 osutatud komisjoni esindaja nõuab kohapealset hindamist.

4.   90 päeva jooksul pärast ühise hindamisrühma määramist vaatavad teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ja ühine hindamisrühm läbi dokumendid, mis on esitatud koos taotlusega vastavalt artiklile 31 ja viivad läbi taotleja vastavushindamisasutuse ja vajaduse korral vastavushindamismenetluses osalevate, liidus või liidust väljaspool asuvate tütarettevõtjate või alltöövõtjate kohapealse hindamise. Selline kohapealne hindamine ei hõlma nõudeid, mille kohta taotleja vastavushindamisasutus on saanud artikli 31 lõikes 2 osutatud riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud sertifikaadi, välja arvatud juhul, kui artikli 32 lõikes 3 osutatud komisjoni esindaja nõuab kohapealset hindamist.

Järeldused asutuse mittevastavuse kohta VI lisas sätestatud nõuetele tõstatatakse hindamismenetluse käigus ja neid arutatakse teavitatud asutuste eest vastutava riikliku asutuse ja ühise hindamisrühma vahel
  , et jõuda taotluse hindamise osas ühisele seisukohale
  .
  Eriarvamused tuuakse välja
  vastutava riikliku asutuse
  hindamisaruandes
  .

Järeldused taotleja vastavushindamisasutuse mittevastavuse kohta VI lisas sätestatud nõuetele tõstatatakse hindamismenetluse käigus ja neid arutatakse teavitatud asutuste eest vastutava riikliku asutuse ja ühise hindamisrühma vahel.
  Riiklik asutus esitab hindamisaruandes meetmed, mida teavitatud asutus peab võtma selle tagamiseks, et kõnealune taotleja vastavushindamisasutus vastaks VI lisas sätestatud nõuetele. Eriarvamuste korral lisatakse
  vastutava riikliku asutuse
  hindamisaruandele hindamisrühma eriarvamus, milles esitatakse teatisega seotud kahtlused
  .

5.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus esitab oma hindamisaruande ja teatise kavandi komisjonile, kes edastab need dokumendid viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale ja ühise hindamisrühma liikmetele. Komisjoni taotluse korral esitab asutus need dokumendid kuni kolmes liidu ametlikus keeles.

5.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus esitab oma hindamisaruande ja teatise kavandi komisjonile, kes edastab need dokumendid viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale ja ühise hindamisrühma liikmetele.
  Hindamisrühma eriarvamuse korral esitatakse ka see komisjonile edastamiseks meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale.
  Komisjoni taotluse korral esitab asutus need dokumendid kuni kolmes liidu ametlikus keeles.

6.   Ühine hindamisrühm esitab oma arvamuse hindamisaruande
  ja
  teatise kavandi kohta 21 päeva jooksul pärast nende dokumentide kättesaamist ja komisjon edastab selle arvamuse viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. 21 päeva jooksul pärast ühise hindamisrühma arvamuse saamist annab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm välja soovituse teatise kavandi kohta
  , mida
  asjakohane riiklik asutus
  otsuse tegemisel
  teavitava asutuse määramise
  suhtes nõuetekohaselt arvesse võtab
  .

6.   Ühine hindamisrühm esitab oma
  lõpliku
  arvamuse hindamisaruande, teatise kavandi
  ja vajaduse korral hindamisrühma eriarvamuse
  kohta 21 päeva jooksul pärast nende dokumentide kättesaamist ja komisjon edastab selle arvamuse viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. 21 päeva jooksul pärast ühise hindamisrühma arvamuse saamist annab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm välja soovituse teatise kavandi kohta. Asjakohane riiklik asutus
  lähtub
  teavitava asutuse määramise
  otsuse tegemisel meditsiiniseadmete koordineerimisrühma kõnealusest soovitusest
  .
  Kui asjaomase riikliku asutuse otsus erineb meditsiiniseadmete koordineerimisrühma soovitusest, esitab ta koordineerimisrühmale oma otsuse täieliku kirjaliku põhjenduse.

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 – lõiked 2–4 ja 8–9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid
  võivad teavitada
  üksnes sellistest vastavushindamisasutustest, mis vastavad VI lisas sätestatud tingimustele. | 2.   Liikmesriigid
  teavitavad
  üksnes sellistest vastavushindamisasutustest, mis vastavad VI lisas sätestatud tingimustele
  ja mille taotluste hindamise menetlused on artikli 32 kohaselt lõpule viidud
  . |
| 3.
     
  Kui teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus vastutab teavitatud asutuste määramise eest ka muude toodete valdkonnas peale meditsiiniseadmete, esitab meditsiiniseadmete pädev asutus enne teavitamist positiivse arvamuse teatise ja selle ulatuse kohta. | |
| 4.   Teatises määratakse selgelt kindlaks määramise ulatus, tuues välja vastavushindamistoimingud, vastavushindamismenetlused
  ja
  seadmete tüüp, mida teavitatud asutusel on õigus hinnata. | 4.   Teatises määratakse selgelt kindlaks määramise ulatus, tuues välja vastavushindamistoimingud, vastavushindamismenetlused
  ning nende
  seadmete
  riskiklassi ja
  tüübi, mida teavitatud asutusel on õigus hinnata. |
| Komisjon võib rakendusaktide kaudu koostada loetelu koodidest ja vastavatest seadme tüüpidest, et täpsustada teavitatud asutuse määramise ulatus, liikmesriigid
  saavad
  neid
  koode
  oma teatistes
  kasutada
  . Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. | Komisjon võib rakendusaktide kaudu koostada loetelu koodidest ja vastavatest seadme
  riskiklassidest ja
  tüüpidest, et täpsustada teavitatud asutuse määramise ulatus, liikmesriigid
  omakorda kasutavad
  neid oma teatistes. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. |
| 8.   Kui mõni liikmesriik või komisjon esitab vastuväiteid kooskõlas lõikega 7, peatatakse teatise mõju. Sellisel juhul esitab komisjon 15 päeva jooksul pärast lõikes 7 osutatud ajavahemiku lõppu küsimuse meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. Pärast osapooltega konsulteerimist avaldab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm oma arvamuse hiljemalt 28 päeva pärast seda, kui küsimus talle esitati. Kui teavitav liikmesriik ei nõustu meditsiiniseadmete koordineerimisrühma arvamusega, võib ta taotleda komisjoni arvamust. | 8.   Kui mõni liikmesriik või komisjon esitab vastuväiteid kooskõlas lõikega 7, peatatakse teatise mõju
  viivitamatult
  . Sellisel juhul esitab komisjon 15 päeva jooksul pärast lõikes 7 osutatud ajavahemiku lõppu küsimuse meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. Pärast osapooltega konsulteerimist avaldab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm oma arvamuse hiljemalt 28 päeva pärast seda, kui küsimus talle esitati. Kui teavitav liikmesriik ei nõustu meditsiiniseadmete koordineerimisrühma arvamusega, võib ta taotleda komisjoni arvamust. |
| 9.   Kui kooskõlas lõikega 7 vastuväiteid ei esitata või kui meditsiiniseadmete koordineerimisrühm või komisjon on pärast lõike 8 kohast konsulteerimist seisukohal, et teatise võib täielikult
  või osaliselt
  vastu võtta, avaldab komisjon teatise. | 9.   Kui kooskõlas lõikega 7 vastuväiteid ei esitata või kui meditsiiniseadmete koordineerimisrühm või komisjon on pärast lõike 8 kohast konsulteerimist seisukohal, et teatise võib täielikult vastu võtta, avaldab komisjon teatise. |
| | Komisjon sisestab teavitatud asutuse teatisega seotud teabe ka artikli 27 lõikes 2 sätestatud elektroonilisse süsteemi. Sellele teabele lisatakse käesolevas artiklis osutatud teavitatud asutuste eest vastutava riikliku asutuse lõplik hindamisaruanne, ühise hindamisrühma arvamus ja meditsiiniseadmete koordineerimisrühma soovitus. |
| | Teatise täielikud üksikasjad, sealhulgas seadmete klass ja tüüp, samuti lisad peavad olema üldsusele kättesaadavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid
  võivad teavitada
  üksnes sellistest vastavushindamisasutustest, mis vastavad VI lisas sätestatud tingimustele.

2.   Liikmesriigid
  teavitavad
  üksnes sellistest vastavushindamisasutustest, mis vastavad VI lisas sätestatud tingimustele
  ja mille taotluste hindamise menetlused on artikli 32 kohaselt lõpule viidud
  .

3.
     
  Kui teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus vastutab teavitatud asutuste määramise eest ka muude toodete valdkonnas peale meditsiiniseadmete, esitab meditsiiniseadmete pädev asutus enne teavitamist positiivse arvamuse teatise ja selle ulatuse kohta.

4.   Teatises määratakse selgelt kindlaks määramise ulatus, tuues välja vastavushindamistoimingud, vastavushindamismenetlused
  ja
  seadmete tüüp, mida teavitatud asutusel on õigus hinnata.

4.   Teatises määratakse selgelt kindlaks määramise ulatus, tuues välja vastavushindamistoimingud, vastavushindamismenetlused
  ning nende
  seadmete
  riskiklassi ja
  tüübi, mida teavitatud asutusel on õigus hinnata.

Komisjon võib rakendusaktide kaudu koostada loetelu koodidest ja vastavatest seadme tüüpidest, et täpsustada teavitatud asutuse määramise ulatus, liikmesriigid
  saavad
  neid
  koode
  oma teatistes
  kasutada
  . Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

Komisjon võib rakendusaktide kaudu koostada loetelu koodidest ja vastavatest seadme
  riskiklassidest ja
  tüüpidest, et täpsustada teavitatud asutuse määramise ulatus, liikmesriigid
  omakorda kasutavad
  neid oma teatistes. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

8.   Kui mõni liikmesriik või komisjon esitab vastuväiteid kooskõlas lõikega 7, peatatakse teatise mõju. Sellisel juhul esitab komisjon 15 päeva jooksul pärast lõikes 7 osutatud ajavahemiku lõppu küsimuse meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. Pärast osapooltega konsulteerimist avaldab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm oma arvamuse hiljemalt 28 päeva pärast seda, kui küsimus talle esitati. Kui teavitav liikmesriik ei nõustu meditsiiniseadmete koordineerimisrühma arvamusega, võib ta taotleda komisjoni arvamust.

8.   Kui mõni liikmesriik või komisjon esitab vastuväiteid kooskõlas lõikega 7, peatatakse teatise mõju
  viivitamatult
  . Sellisel juhul esitab komisjon 15 päeva jooksul pärast lõikes 7 osutatud ajavahemiku lõppu küsimuse meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. Pärast osapooltega konsulteerimist avaldab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm oma arvamuse hiljemalt 28 päeva pärast seda, kui küsimus talle esitati. Kui teavitav liikmesriik ei nõustu meditsiiniseadmete koordineerimisrühma arvamusega, võib ta taotleda komisjoni arvamust.

9.   Kui kooskõlas lõikega 7 vastuväiteid ei esitata või kui meditsiiniseadmete koordineerimisrühm või komisjon on pärast lõike 8 kohast konsulteerimist seisukohal, et teatise võib täielikult
  või osaliselt
  vastu võtta, avaldab komisjon teatise.

9.   Kui kooskõlas lõikega 7 vastuväiteid ei esitata või kui meditsiiniseadmete koordineerimisrühm või komisjon on pärast lõike 8 kohast konsulteerimist seisukohal, et teatise võib täielikult vastu võtta, avaldab komisjon teatise.

Komisjon sisestab teavitatud asutuse teatisega seotud teabe ka artikli 27 lõikes 2 sätestatud elektroonilisse süsteemi. Sellele teabele lisatakse käesolevas artiklis osutatud teavitatud asutuste eest vastutava riikliku asutuse lõplik hindamisaruanne, ühise hindamisrühma arvamus ja meditsiiniseadmete koordineerimisrühma soovitus.

Teatise täielikud üksikasjad, sealhulgas seadmete klass ja tüüp, samuti lisad peavad olema üldsusele kättesaadavad.

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon määrab identifitseerimisnumbri igale teavitatud asutusele, mille kohta on teatis kooskõlas artikliga 33 vastu võetud. Ta määrab üheainsa identifitseerimisnumbri, isegi kui asutusest teavitatakse mitme liidu õigusakti alusel. | 1.   Komisjon määrab identifitseerimisnumbri igale teavitatud asutusele, mille kohta on teatis kooskõlas artikliga 33 vastu võetud. Ta määrab üheainsa identifitseerimisnumbri, isegi kui asutusest teavitatakse mitme liidu õigusakti alusel.
  Direktiivi 90/385/EMÜ ja direktiivi 93/42/EMÜ alusel teavitatud asutused säilitavad eduka uuesti teavitamise korral oma identifitseerimisnumbri. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon määrab identifitseerimisnumbri igale teavitatud asutusele, mille kohta on teatis kooskõlas artikliga 33 vastu võetud. Ta määrab üheainsa identifitseerimisnumbri, isegi kui asutusest teavitatakse mitme liidu õigusakti alusel.

1.   Komisjon määrab identifitseerimisnumbri igale teavitatud asutusele, mille kohta on teatis kooskõlas artikliga 33 vastu võetud. Ta määrab üheainsa identifitseerimisnumbri, isegi kui asutusest teavitatakse mitme liidu õigusakti alusel.
  Direktiivi 90/385/EMÜ ja direktiivi 93/42/EMÜ alusel teavitatud asutused säilitavad eduka uuesti teavitamise korral oma identifitseerimisnumbri.

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon teeb avalikkusele kättesaadavaks käesoleva määruse alusel teavitatud asutuste nimekirja, mis sisaldab ka neile määratud identifitseerimisnumbreid ja toiminguid, mille teostamiseks nad on määratud. Komisjon tagab, et seda nimekirja ajakohastatakse. | 2.   Komisjon teeb avalikkusele
  lihtsalt
  kättesaadavaks käesoleva määruse alusel teavitatud asutuste nimekirja, mis sisaldab ka neile määratud identifitseerimisnumbreid ja toiminguid, mille teostamiseks nad on määratud. Komisjon tagab, et seda nimekirja ajakohastatakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon teeb avalikkusele kättesaadavaks käesoleva määruse alusel teavitatud asutuste nimekirja, mis sisaldab ka neile määratud identifitseerimisnumbreid ja toiminguid, mille teostamiseks nad on määratud. Komisjon tagab, et seda nimekirja ajakohastatakse.

2.   Komisjon teeb avalikkusele
  lihtsalt
  kättesaadavaks käesoleva määruse alusel teavitatud asutuste nimekirja, mis sisaldab ka neile määratud identifitseerimisnumbreid ja toiminguid, mille teostamiseks nad on määratud. Komisjon tagab, et seda nimekirja ajakohastatakse.

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus teostab pidevalt teavitatud asutuste järelevalvet, et tagada VI lisas sätestatud nõudmiste pidev täitmine. Teavitatud asutus esitab nõudmise korral kogu asjakohase informatsiooni ja dokumentatsiooni, mida on vaja, et vastutav asutus saaks kontrollida nimetatud kriteeriumide täitmist. | 1.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus
  ja vajaduse korral Euroopa Ravimiamet
  teostab pidevalt teavitatud asutuste järelevalvet, et tagada VI lisas sätestatud nõudmiste pidev täitmine. Teavitatud asutus esitab nõudmise korral kogu asjakohase informatsiooni ja dokumentatsiooni, mida on vaja, et vastutav asutus saaks kontrollida nimetatud kriteeriumide täitmist. |
| Teavitatud asutus teatab teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele viivitamatult kõigist muudatustest, eelkõige seoses personali, ruumide, tütarettevõtjate ja alltöövõtjatega, mis võivad mõjutada VI lisas sätestatud nõuete täitmist või asutuse suutlikkust teostada vastavushindamistoiminguid seoses seadmetega, mille jaoks ta on määratud. | Teavitatud asutus teatab teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele viivitamatult
  ja hiljemalt 15 päeva jooksul
  kõigist muudatustest, eelkõige seoses personali, ruumide, tütarettevõtjate ja alltöövõtjatega, mis võivad mõjutada VI lisas sätestatud nõuete täitmist või asutuse suutlikkust teostada vastavushindamistoiminguid seoses seadmetega, mille jaoks ta on määratud. |
| 2.   Teavitatud asutus vastab viivitamata tema teostatud vastavushindamistoimingutega seotud küsimustele, mille on esitanud tema või mõne teise liikmesriigi ametiasutus või komisjon. Selle liikmesriigi teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus, kus teavitatud asutus asub, täidab kõigi teiste liikmesriikide asutuste või komisjoni esitatud taotlused
  , välja arvatud juhul
  , kui on õiguspärane põhjus seda mitte teha –
  sellisel puhul võivad mõlemad pooled konsulteerida
  meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga.
  Teavitatud asutus või tema riigi teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus võib nõuda, et teise liikmesriigi asutustele või komisjonile edastatud teavet käsitataks konfidentsiaalsena. | 2.   Teavitatud asutus vastab viivitamata
  ja hiljemalt 15 päeva jooksul
  tema teostatud vastavushindamistoimingutega seotud küsimustele, mille on esitanud tema või mõne teise liikmesriigi ametiasutus või komisjon. Selle liikmesriigi teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus, kus teavitatud asutus asub, täidab kõigi teiste liikmesriikide asutuste või komisjoni esitatud taotlused
  . Juhul
  , kui on õiguspärane põhjus seda mitte teha
  , selgitavad teavitatud asutused neid põhjuseid kirjalikult ja konsulteerivad
  meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga
  , kes esitab seejärel oma soovituse
  .
  Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus järgib meditsiiniseadmete koordineerimisrühma soovitust. |
| 3.   Vähemalt kord aastas hindab teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus, kas iga tema vastutusalas olev teavitatud asutus vastab endiselt VI lisas sätestatud nõuetele. See hindamine sisaldab kontrollkäiku igasse teavitatud asutusse. | 3.   Vähemalt kord aastas hindab teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus, kas iga tema vastutusalas olev teavitatud asutus
  , sealhulgas ka viimase alltöövõtja(d) ja tütarettevõtja(d),
  vastab endiselt VI lisas sätestatud nõuetele. See hindamine sisaldab
  etteteatamata kontrollkäiku
  igasse teavitatud asutusse
  ning vajaduse korral igasse Euroopa Liidus või sellest väljaspool asuvatesse tütarettevõtjasse või alltöövõtjasse
  . |
| | Hindamine hõlmab ka teavitatud asutuse poolt seadme kavandile antud hinnangu pistelist läbivaatamist, et määrata kindlaks teavitatud asutuse jätkuv pädevus ja hindamise kvaliteet, eriti tema võime kaaluda ja hinnata kliinilisi tõendeid. |
| 4.   
  Kolm
  aastat pärast teavitatud asutusest teatamist ja seejärel iga
  kolme
  aasta tagant hindavad asutuse asukohariigi teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ja artikli 32 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud menetluse kohaselt määratud ühine hindamisrühm, kas teavitatud asutus
  vastab
  endiselt VI lisas sätestatud nõudmistele. Komisjoni või liikmesriigi taotlusel võib meditsiiniseadmete koordineerimisrühm algatada käesolevas lõikes kirjeldatud hindamismenetluse igal ajal, kui tekib põhjendatud kahtlus, kas teavitatud asutus vastab endiselt VI lisas sätestatud nõudmistele. | 4.   
  Kaks
  aastat pärast teavitatud asutusest teatamist ja seejärel iga
  kahe
  aasta tagant hindavad asutuse asukohariigi teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ja artikli 32 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud menetluse kohaselt määratud ühine hindamisrühm, kas teavitatud asutus
  ning tema tütarettevõtjad ja alltöövõtjad vastavad
  endiselt VI lisas sätestatud nõudmistele. Komisjoni või liikmesriigi taotlusel võib meditsiiniseadmete koordineerimisrühm algatada käesolevas lõikes kirjeldatud hindamismenetluse igal ajal, kui tekib põhjendatud kahtlus, kas teavitatud asutus
  või tema tütarettevõtja või alltöövõtja
  vastab endiselt VI lisas sätestatud nõudmistele. |
| | Artiklis 43 a käsitletud spetsiaalsete teavitatud asutuste hindamine viiakse läbi igal aastal. |
| | Hindamise täielik tulemus avaldatakse. |
| 5.   Liikmesriigid annavad vähemalt kord aastas komisjonile ja teistele liikmesriikidele aru oma järelevalvetegevuse kohta. See aruanne sisaldab kokkuvõtet, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks. | 5.   Liikmesriigid annavad vähemalt kord aastas komisjonile ja teistele liikmesriikidele aru oma järelevalvetegevuse kohta. See aruanne sisaldab kokkuvõtet, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks. |
| | 5 a.
     
  Igal aastal esitavad teavitatud asutused oma aasta tegevusaruande, mis sisaldab VI lisa punktis 3.5 sätestatud teavet, pädevale asutusele ja komisjonile, kes edastab selle meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus teostab pidevalt teavitatud asutuste järelevalvet, et tagada VI lisas sätestatud nõudmiste pidev täitmine. Teavitatud asutus esitab nõudmise korral kogu asjakohase informatsiooni ja dokumentatsiooni, mida on vaja, et vastutav asutus saaks kontrollida nimetatud kriteeriumide täitmist.

1.   Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus
  ja vajaduse korral Euroopa Ravimiamet
  teostab pidevalt teavitatud asutuste järelevalvet, et tagada VI lisas sätestatud nõudmiste pidev täitmine. Teavitatud asutus esitab nõudmise korral kogu asjakohase informatsiooni ja dokumentatsiooni, mida on vaja, et vastutav asutus saaks kontrollida nimetatud kriteeriumide täitmist.

Teavitatud asutus teatab teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele viivitamatult kõigist muudatustest, eelkõige seoses personali, ruumide, tütarettevõtjate ja alltöövõtjatega, mis võivad mõjutada VI lisas sätestatud nõuete täitmist või asutuse suutlikkust teostada vastavushindamistoiminguid seoses seadmetega, mille jaoks ta on määratud.

Teavitatud asutus teatab teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele viivitamatult
  ja hiljemalt 15 päeva jooksul
  kõigist muudatustest, eelkõige seoses personali, ruumide, tütarettevõtjate ja alltöövõtjatega, mis võivad mõjutada VI lisas sätestatud nõuete täitmist või asutuse suutlikkust teostada vastavushindamistoiminguid seoses seadmetega, mille jaoks ta on määratud.

2.   Teavitatud asutus vastab viivitamata tema teostatud vastavushindamistoimingutega seotud küsimustele, mille on esitanud tema või mõne teise liikmesriigi ametiasutus või komisjon. Selle liikmesriigi teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus, kus teavitatud asutus asub, täidab kõigi teiste liikmesriikide asutuste või komisjoni esitatud taotlused
  , välja arvatud juhul
  , kui on õiguspärane põhjus seda mitte teha –
  sellisel puhul võivad mõlemad pooled konsulteerida
  meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga.
  Teavitatud asutus või tema riigi teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus võib nõuda, et teise liikmesriigi asutustele või komisjonile edastatud teavet käsitataks konfidentsiaalsena.

2.   Teavitatud asutus vastab viivitamata
  ja hiljemalt 15 päeva jooksul
  tema teostatud vastavushindamistoimingutega seotud küsimustele, mille on esitanud tema või mõne teise liikmesriigi ametiasutus või komisjon. Selle liikmesriigi teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus, kus teavitatud asutus asub, täidab kõigi teiste liikmesriikide asutuste või komisjoni esitatud taotlused
  . Juhul
  , kui on õiguspärane põhjus seda mitte teha
  , selgitavad teavitatud asutused neid põhjuseid kirjalikult ja konsulteerivad
  meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga
  , kes esitab seejärel oma soovituse
  .
  Teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus järgib meditsiiniseadmete koordineerimisrühma soovitust.

3.   Vähemalt kord aastas hindab teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus, kas iga tema vastutusalas olev teavitatud asutus vastab endiselt VI lisas sätestatud nõuetele. See hindamine sisaldab kontrollkäiku igasse teavitatud asutusse.

3.   Vähemalt kord aastas hindab teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus, kas iga tema vastutusalas olev teavitatud asutus
  , sealhulgas ka viimase alltöövõtja(d) ja tütarettevõtja(d),
  vastab endiselt VI lisas sätestatud nõuetele. See hindamine sisaldab
  etteteatamata kontrollkäiku
  igasse teavitatud asutusse
  ning vajaduse korral igasse Euroopa Liidus või sellest väljaspool asuvatesse tütarettevõtjasse või alltöövõtjasse
  .

Hindamine hõlmab ka teavitatud asutuse poolt seadme kavandile antud hinnangu pistelist läbivaatamist, et määrata kindlaks teavitatud asutuse jätkuv pädevus ja hindamise kvaliteet, eriti tema võime kaaluda ja hinnata kliinilisi tõendeid.

4.   
  Kolm
  aastat pärast teavitatud asutusest teatamist ja seejärel iga
  kolme
  aasta tagant hindavad asutuse asukohariigi teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ja artikli 32 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud menetluse kohaselt määratud ühine hindamisrühm, kas teavitatud asutus
  vastab
  endiselt VI lisas sätestatud nõudmistele. Komisjoni või liikmesriigi taotlusel võib meditsiiniseadmete koordineerimisrühm algatada käesolevas lõikes kirjeldatud hindamismenetluse igal ajal, kui tekib põhjendatud kahtlus, kas teavitatud asutus vastab endiselt VI lisas sätestatud nõudmistele.

4.   
  Kaks
  aastat pärast teavitatud asutusest teatamist ja seejärel iga
  kahe
  aasta tagant hindavad asutuse asukohariigi teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ja artikli 32 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud menetluse kohaselt määratud ühine hindamisrühm, kas teavitatud asutus
  ning tema tütarettevõtjad ja alltöövõtjad vastavad
  endiselt VI lisas sätestatud nõudmistele. Komisjoni või liikmesriigi taotlusel võib meditsiiniseadmete koordineerimisrühm algatada käesolevas lõikes kirjeldatud hindamismenetluse igal ajal, kui tekib põhjendatud kahtlus, kas teavitatud asutus
  või tema tütarettevõtja või alltöövõtja
  vastab endiselt VI lisas sätestatud nõudmistele.

Artiklis 43 a käsitletud spetsiaalsete teavitatud asutuste hindamine viiakse läbi igal aastal.

Hindamise täielik tulemus avaldatakse.

5.   Liikmesriigid annavad vähemalt kord aastas komisjonile ja teistele liikmesriikidele aru oma järelevalvetegevuse kohta. See aruanne sisaldab kokkuvõtet, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks.

5.   Liikmesriigid annavad vähemalt kord aastas komisjonile ja teistele liikmesriikidele aru oma järelevalvetegevuse kohta. See aruanne sisaldab kokkuvõtet, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks.

5 a.
     
  Igal aastal esitavad teavitatud asutused oma aasta tegevusaruande, mis sisaldab VI lisa punktis 3.5 sätestatud teavet, pädevale asutusele ja komisjonile, kes edastab selle meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale.

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 35 a |
| | Karistused |
| | Liikmesriigid tagavad karistussüsteemi olemasolu, juhuks kui teavitatud asutused ei täida miinimumnõudeid. Kõnealune süsteem peab olema läbipaistev ning rikkumise laadi ja tasemega proportsionaalne. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 35 a

Karistused

Liikmesriigid tagavad karistussüsteemi olemasolu, juhuks kui teavitatud asutused ei täida miinimumnõudeid. Kõnealune süsteem peab olema läbipaistev ning rikkumise laadi ja tasemega proportsionaalne.

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjoni ja teisi liikmesriike teavitatakse kõigist edaspidistest asjakohastest muudatustest teatises. Artikli 32 lõigetes 2–6 ja artiklis 33 kirjeldatud menetlust kohaldatakse muudatuste suhtes, mis hõlmavad teatise ulatuse laiendamist. Kõikidel muudel juhtudel avaldab komisjon muudetud teatised artikli 33 lõikes 10 osutatud elektroonilises teavitamisvahendis. | 1.   Komisjoni ja teisi liikmesriike teavitatakse kõigist edaspidistest asjakohastest muudatustest teatises. Artikli 32 lõigetes 2–6 ja artiklis 33 kirjeldatud menetlust kohaldatakse muudatuste suhtes, mis hõlmavad teatise ulatuse laiendamist. Kõikidel muudel juhtudel avaldab komisjon muudetud teatised artikli 33 lõikes 10 osutatud elektroonilises teavitamisvahendis. |
| 2.   Kui teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus on veendunud, et teavitatud asutus ei vasta enam VI lisas sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis asutus peatab, piirab või tühistab täielikult või osaliselt teatise, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise tõsidusest.
  Peatamise kestus ei ületa ühte aastat, mida võib veel ühe aasta võrra pikendada
  . Kui teavitatud asutus on oma tegevuse lõpetanud, tühistab teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus teatise. | 2.   Kui teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus on veendunud, et teavitatud asutus ei vasta enam VI lisas sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis asutus peatab, piirab või tühistab täielikult või osaliselt teatise, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise tõsidusest.
  Peatamist kohaldatakse seni, kuni meditsiiniseadmete koordineerimisrühm on jõudnud peatamise tühistamise otsuseni, mis järgneb artikli 32 lõikes 3 kirjeldatud menetluse kohaselt määratud ühise hindamisrühma hindamisele.
  Kui teavitatud asutus on oma tegevuse lõpetanud, tühistab teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus teatise. |
| Teavitatud asutuste eest vastutavad riiklikud asutused teatavad komisjonile
  ja
  teistele liikmesriikidele viivitamata kõigist teatiste peatamistest, piiramistest ja tühistamistest. | Teavitatud asutuste eest vastutavad riiklikud asutused teatavad komisjonile, teistele liikmesriikidele
  ning asjaomastele tootjatele ja tervishoiutöötajatele
  viivitamata
  ja hiljemalt 10 päeva jooksul
  kõigist teatiste peatamistest, piiramistest ja tühistamistest. |
| 3.   Teatise piiramise, peatamise või tühistamise korral võtab
  liikmesriik
  asjakohaseid meetmeid, et tagada, et asjaomase teavitatud asutuse toimikuid töötleb kas teine teavitatud asutus või need hoitakse teavitatud asutuste ja turujärelevalve eest vastutavatele riiklikele asutustele nende taotluse korral kättesaadavatena. | 3.   Teatise piiramise, peatamise või tühistamise korral
  teavitab liikmesriik komisjoni ning
  võtab asjakohaseid meetmeid, et tagada, et asjaomase teavitatud asutuse toimikuid töötleb kas teine teavitatud asutus või need hoitakse teavitatud asutuste ja turujärelevalve eest vastutavatele riiklikele asutustele nende taotluse korral kättesaadavatena. |
| 4.   Teavitatud asutuste eest vastutavad riiklikud asutused hindavad, kas teatise
  muutmise
  põhjused mõjutavad teavitatud asutuse väljastatud sertifikaate ja esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele kolme kuu jooksul pärast teatise muudatustest teatamist aruande oma järelduste kohta. Kui see on turul olevate seadmete ohutuse tagamiseks vajalik, annab kõnealune ametiasutus teavitatud asutusele korralduse peatada või tühistada ametiasutuse määratud mõistliku aja jooksul kõik alusetult väljastatud sertifikaadid. Kui teavitatud asutus seda määratud aja jooksul ei tee või on oma tegevuse lõpetanud, peatab või tühistab alusetult väljastatud sertifikaadid teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ise. | 4.   Teavitatud asutuste eest vastutavad riiklikud asutused hindavad, kas teatise
  peatamise, piiramise või tühistamise
  põhjused mõjutavad teavitatud asutuse väljastatud sertifikaate ja esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele kolme kuu jooksul pärast teatise muudatustest teatamist aruande oma järelduste kohta. Kui see on turul olevate seadmete ohutuse tagamiseks vajalik, annab kõnealune ametiasutus teavitatud asutusele korralduse peatada või tühistada ametiasutuse määratud mõistliku aja jooksul
  ja hiljemalt 30 päeva pärast aruande avaldamist
  kõik alusetult väljastatud sertifikaadid. Kui teavitatud asutus seda määratud aja jooksul ei tee või on oma tegevuse lõpetanud, peatab või tühistab alusetult väljastatud sertifikaadid teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ise. |
| | Selleks et kontrollida, kas teatise peatamise, piiramise või tühistamise põhjused mõjutavad väljastatud sertifikaate, palub vastutav riiklik asutus asjaomastel tootjatel esitada tõendeid teatisele vastavuse kohta ning seejärel on tootjatel vastamiseks 30 päeva aega. |
| 5.   Muud sertifikaadid peale alusetult väljastatud sertifikaatide, mille on väljastanud teavitatud asutus, kelle suhtes on teavitamine peatatud, piiratud või tühistatud, jäävad kehtima järgmistel tingimustel: | 5.   Muud sertifikaadid peale alusetult väljastatud sertifikaatide, mille on väljastanud teavitatud asutus, kelle suhtes on teavitamine peatatud, piiratud või tühistatud, jäävad kehtima järgmistel tingimustel: |
| (a) | teatise peatamise korral: tingimusel, et kolme kuu jooksul pärast peatamist kinnitab
  kas meditsiiniseadmete pädev asutus selles liikmesriigis, kus asub sertifikaadiga hõlmatud toote tootja või
  muu teavitatud asutus kirjalikult, et ta täidab peatamise ajal teavitatud asutuse ülesandeid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjoni ja teisi liikmesriike teavitatakse kõigist edaspidistest asjakohastest muudatustest teatises. Artikli 32 lõigetes 2–6 ja artiklis 33 kirjeldatud menetlust kohaldatakse muudatuste suhtes, mis hõlmavad teatise ulatuse laiendamist. Kõikidel muudel juhtudel avaldab komisjon muudetud teatised artikli 33 lõikes 10 osutatud elektroonilises teavitamisvahendis.

1.   Komisjoni ja teisi liikmesriike teavitatakse kõigist edaspidistest asjakohastest muudatustest teatises. Artikli 32 lõigetes 2–6 ja artiklis 33 kirjeldatud menetlust kohaldatakse muudatuste suhtes, mis hõlmavad teatise ulatuse laiendamist. Kõikidel muudel juhtudel avaldab komisjon muudetud teatised artikli 33 lõikes 10 osutatud elektroonilises teavitamisvahendis.

2.   Kui teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus on veendunud, et teavitatud asutus ei vasta enam VI lisas sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis asutus peatab, piirab või tühistab täielikult või osaliselt teatise, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise tõsidusest.
  Peatamise kestus ei ületa ühte aastat, mida võib veel ühe aasta võrra pikendada
  . Kui teavitatud asutus on oma tegevuse lõpetanud, tühistab teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus teatise.

2.   Kui teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus on veendunud, et teavitatud asutus ei vasta enam VI lisas sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis asutus peatab, piirab või tühistab täielikult või osaliselt teatise, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise tõsidusest.
  Peatamist kohaldatakse seni, kuni meditsiiniseadmete koordineerimisrühm on jõudnud peatamise tühistamise otsuseni, mis järgneb artikli 32 lõikes 3 kirjeldatud menetluse kohaselt määratud ühise hindamisrühma hindamisele.
  Kui teavitatud asutus on oma tegevuse lõpetanud, tühistab teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus teatise.

Teavitatud asutuste eest vastutavad riiklikud asutused teatavad komisjonile
  ja
  teistele liikmesriikidele viivitamata kõigist teatiste peatamistest, piiramistest ja tühistamistest.

Teavitatud asutuste eest vastutavad riiklikud asutused teatavad komisjonile, teistele liikmesriikidele
  ning asjaomastele tootjatele ja tervishoiutöötajatele
  viivitamata
  ja hiljemalt 10 päeva jooksul
  kõigist teatiste peatamistest, piiramistest ja tühistamistest.

3.   Teatise piiramise, peatamise või tühistamise korral võtab
  liikmesriik
  asjakohaseid meetmeid, et tagada, et asjaomase teavitatud asutuse toimikuid töötleb kas teine teavitatud asutus või need hoitakse teavitatud asutuste ja turujärelevalve eest vastutavatele riiklikele asutustele nende taotluse korral kättesaadavatena.

3.   Teatise piiramise, peatamise või tühistamise korral
  teavitab liikmesriik komisjoni ning
  võtab asjakohaseid meetmeid, et tagada, et asjaomase teavitatud asutuse toimikuid töötleb kas teine teavitatud asutus või need hoitakse teavitatud asutuste ja turujärelevalve eest vastutavatele riiklikele asutustele nende taotluse korral kättesaadavatena.

4.   Teavitatud asutuste eest vastutavad riiklikud asutused hindavad, kas teatise
  muutmise
  põhjused mõjutavad teavitatud asutuse väljastatud sertifikaate ja esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele kolme kuu jooksul pärast teatise muudatustest teatamist aruande oma järelduste kohta. Kui see on turul olevate seadmete ohutuse tagamiseks vajalik, annab kõnealune ametiasutus teavitatud asutusele korralduse peatada või tühistada ametiasutuse määratud mõistliku aja jooksul kõik alusetult väljastatud sertifikaadid. Kui teavitatud asutus seda määratud aja jooksul ei tee või on oma tegevuse lõpetanud, peatab või tühistab alusetult väljastatud sertifikaadid teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ise.

4.   Teavitatud asutuste eest vastutavad riiklikud asutused hindavad, kas teatise
  peatamise, piiramise või tühistamise
  põhjused mõjutavad teavitatud asutuse väljastatud sertifikaate ja esitavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele kolme kuu jooksul pärast teatise muudatustest teatamist aruande oma järelduste kohta. Kui see on turul olevate seadmete ohutuse tagamiseks vajalik, annab kõnealune ametiasutus teavitatud asutusele korralduse peatada või tühistada ametiasutuse määratud mõistliku aja jooksul
  ja hiljemalt 30 päeva pärast aruande avaldamist
  kõik alusetult väljastatud sertifikaadid. Kui teavitatud asutus seda määratud aja jooksul ei tee või on oma tegevuse lõpetanud, peatab või tühistab alusetult väljastatud sertifikaadid teavitatud asutuste eest vastutav riiklik asutus ise.

Selleks et kontrollida, kas teatise peatamise, piiramise või tühistamise põhjused mõjutavad väljastatud sertifikaate, palub vastutav riiklik asutus asjaomastel tootjatel esitada tõendeid teatisele vastavuse kohta ning seejärel on tootjatel vastamiseks 30 päeva aega.

5.   Muud sertifikaadid peale alusetult väljastatud sertifikaatide, mille on väljastanud teavitatud asutus, kelle suhtes on teavitamine peatatud, piiratud või tühistatud, jäävad kehtima järgmistel tingimustel:

5.   Muud sertifikaadid peale alusetult väljastatud sertifikaatide, mille on väljastanud teavitatud asutus, kelle suhtes on teavitamine peatatud, piiratud või tühistatud, jäävad kehtima järgmistel tingimustel:

(a)

teatise peatamise korral: tingimusel, et kolme kuu jooksul pärast peatamist kinnitab
  kas meditsiiniseadmete pädev asutus selles liikmesriigis, kus asub sertifikaadiga hõlmatud toote tootja või
  muu teavitatud asutus kirjalikult, et ta täidab peatamise ajal teavitatud asutuse ülesandeid;

| (a) | teatise peatamise korral: tingimusel, et kolme kuu jooksul pärast peatamist kinnitab muu teavitatud asutus kirjalikult, et ta täidab peatamise ajal teavitatud asutuse ülesandeid; |
| --- | --- |

(a)

teatise peatamise korral: tingimusel, et kolme kuu jooksul pärast peatamist kinnitab muu teavitatud asutus kirjalikult, et ta täidab peatamise ajal teavitatud asutuse ülesandeid;

| (b) | teatise piiramise või tühistamise korral: kolmeks kuuks pärast piiramist või tühistamist. Meditsiiniseadmete pädev asutus selles liikmesriigis, kus asub sertifikaadiga hõlmatud toote tootja, võib pikendada sertifikaatide kehtivust veel kolme kuu kaupa, kusjuures kokku ei tohi pikendamise kestus ületada 12 kuud, tingimusel, et ta täidab selle aja jooksul teavitatud asutuse ülesandeid. |
| --- | --- |

(b)

teatise piiramise või tühistamise korral: kolmeks kuuks pärast piiramist või tühistamist. Meditsiiniseadmete pädev asutus selles liikmesriigis, kus asub sertifikaadiga hõlmatud toote tootja, võib pikendada sertifikaatide kehtivust veel kolme kuu kaupa, kusjuures kokku ei tohi pikendamise kestus ületada 12 kuud, tingimusel, et ta täidab selle aja jooksul teavitatud asutuse ülesandeid.

| (b) | teatise piiramise või tühistamise korral: kolmeks kuuks pärast piiramist või tühistamist. Meditsiiniseadmete pädev asutus selles liikmesriigis, kus asub sertifikaadiga hõlmatud toote tootja, võib pikendada sertifikaatide kehtivust veel kolme kuu kaupa, kusjuures kokku ei tohi pikendamise kestus ületada 12 kuud, tingimusel, et ta täidab selle aja jooksul teavitatud asutuse ülesandeid. |
| --- | --- |

(b)

teatise piiramise või tühistamise korral: kolmeks kuuks pärast piiramist või tühistamist. Meditsiiniseadmete pädev asutus selles liikmesriigis, kus asub sertifikaadiga hõlmatud toote tootja, võib pikendada sertifikaatide kehtivust veel kolme kuu kaupa, kusjuures kokku ei tohi pikendamise kestus ületada 12 kuud, tingimusel, et ta täidab selle aja jooksul teavitatud asutuse ülesandeid.

Ametiasutus või teavitatud asutus, kes täidab selle teavitatud asutuse ülesandeid, keda teatise muutmine puudutab, teavitab sellest viivitamata komisjoni, teisi liikmesriike ja teisi teavitatud asutusi.

Ametiasutus või teavitatud asutus, kes täidab selle teavitatud asutuse ülesandeid, keda teatise muutmine puudutab, teavitab sellest viivitamata
  ja hiljemalt 10 päeva jooksul
  komisjoni, teisi liikmesriike ja teisi teavitatud asutusi.

Komisjon sisestab viivitamata ja hiljemalt 10 päeva jooksul teavitatud asutuse teatisega seotud teabe muudatused artikli 27 lõikes 2 sätestatud elektroonilisse süsteemi.

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui komisjon on veendunud, et teavitatud asutus ei täida enam teavitamise aluseks olevaid nõudeid, siis teatab ta sellest teavitavale liikmesriigile ning nõuab, et see võtaks vajalikud parandusmeetmed, sealhulgas vajaduse korral peataks või tühistaks teavitamise või piiraks seda. | Kui komisjon on veendunud, et teavitatud asutus ei täida enam teavitamise aluseks olevaid nõudeid, siis teatab ta sellest teavitavale liikmesriigile ning nõuab, et see võtaks vajalikud parandusmeetmed, sealhulgas vajaduse korral peataks või tühistaks teavitamise või piiraks seda.
  Pärast hindamist teeb komisjon aruande koos liikmesriikide arvamustega üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui komisjon on veendunud, et teavitatud asutus ei täida enam teavitamise aluseks olevaid nõudeid, siis teatab ta sellest teavitavale liikmesriigile ning nõuab, et see võtaks vajalikud parandusmeetmed, sealhulgas vajaduse korral peataks või tühistaks teavitamise või piiraks seda.

Kui komisjon on veendunud, et teavitatud asutus ei täida enam teavitamise aluseks olevaid nõudeid, siis teatab ta sellest teavitavale liikmesriigile ning nõuab, et see võtaks vajalikud parandusmeetmed, sealhulgas vajaduse korral peataks või tühistaks teavitamise või piiraks seda.
  Pärast hindamist teeb komisjon aruande koos liikmesriikide arvamustega üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon tagab, et teavitatud asutuste vahel korraldatakse asjakohane koordineerimine ja koostöö ning selleks luuakse meditsiiniseadmete, sh in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonna teavitatud asutuste koordineerimisrühm. | Komisjon
  koostöös meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga
  tagab, et teavitatud asutuste vahel korraldatakse asjakohane koordineerimine ja koostöö ning selleks luuakse meditsiiniseadmete, sh in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonna teavitatud asutuste koordineerimisrühm.
  See rühm tuleb kokku regulaarselt ja vähemalt kaks korda aastas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon tagab, et teavitatud asutuste vahel korraldatakse asjakohane koordineerimine ja koostöö ning selleks luuakse meditsiiniseadmete, sh in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonna teavitatud asutuste koordineerimisrühm.

Komisjon
  koostöös meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga
  tagab, et teavitatud asutuste vahel korraldatakse asjakohane koordineerimine ja koostöö ning selleks luuakse meditsiiniseadmete, sh in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonna teavitatud asutuste koordineerimisrühm.
  See rühm tuleb kokku regulaarselt ja vähemalt kaks korda aastas.

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon või meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib nõuda mis tahes teavitatud asutuse osavõttu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon või meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib nõuda mis tahes teavitatud asutuse osavõttu.

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Vastavalt käesolevas artiklis sätestatule võib komisjon rakendusaktidega võtta vastu meetmeid, millega sätestatakse teavitatud asutuste koordineerimisrühma tegutsemise üksikasjad. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 84 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Vastavalt käesolevas artiklis sätestatule võib komisjon rakendusaktidega võtta vastu meetmeid, millega sätestatakse teavitatud asutuste koordineerimisrühma tegutsemise üksikasjad. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 84 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tasud | Riiklike asutuste teenuste kasutamise
  tasud |
| 1.   Liikmesriik, kus asutused asuvad, nõuab tasu taotlevatelt vastavushindamisasutuselt ja teavitatud asutustelt. Kõnealuste tasudega kaetakse täielikult või osaliselt need kulud, mis on seotud teavitatud asutuste eest vastutavate riiklike asutuste käesoleva määruse kohase tegevusega. | 1.   Liikmesriik, kus asutused asuvad, nõuab tasu taotlevatelt vastavushindamisasutuselt ja teavitatud asutustelt. Kõnealuste tasudega kaetakse täielikult või osaliselt need kulud, mis on seotud teavitatud asutuste eest vastutavate riiklike asutuste käesoleva määruse kohase tegevusega. |
| 2.   Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks lõikes 1 osutatud tasude suurus ja struktuur, võttes arvesse inimeste tervise ja ohutuse kaitse, innovatsiooni toetamise ja kulutõhususe eesmärki. Erilist tähelepanu pööratakse nende teavitatud asutuste huvidele, kes on esitanud riikliku akrediteerimisasutuse poolt väljastatud kehtiva sertifikaadi, nagu on osutatud artikli 31 lõikes 2, ja nende teavitatud asutuste huvidele, kes on komisjoni soovituse 2003/361/EÜ kohaselt määratletud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatena. | 2.   Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks lõikes 1 osutatud võrreldavate tasude määr ja struktuur, võttes arvesse inimeste tervise ja ohutuse kaitse, innovatsiooni toetamise ja kulutõhususe eesmärki
  ning vajadust luua kõigis liikmesriikides võrdsed konkurentsitingimused
  . Erilist tähelepanu pööratakse nende teavitatud asutuste huvidele, kes on esitanud riikliku akrediteerimisasutuse poolt väljastatud kehtiva sertifikaadi, nagu on osutatud artikli 31 lõikes 2, ja nende teavitatud asutuste huvidele, kes on komisjoni soovituse 2003/361/EÜ kohaselt määratletud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatena. |
| | Nimetatud tasud peavad olema proportsionaalsed ja kooskõlas liikmesriigi elatustasemega. Tasude suurused avalikustatakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Tasud

Riiklike asutuste teenuste kasutamise
  tasud

1.   Liikmesriik, kus asutused asuvad, nõuab tasu taotlevatelt vastavushindamisasutuselt ja teavitatud asutustelt. Kõnealuste tasudega kaetakse täielikult või osaliselt need kulud, mis on seotud teavitatud asutuste eest vastutavate riiklike asutuste käesoleva määruse kohase tegevusega.

1.   Liikmesriik, kus asutused asuvad, nõuab tasu taotlevatelt vastavushindamisasutuselt ja teavitatud asutustelt. Kõnealuste tasudega kaetakse täielikult või osaliselt need kulud, mis on seotud teavitatud asutuste eest vastutavate riiklike asutuste käesoleva määruse kohase tegevusega.

2.   Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks lõikes 1 osutatud tasude suurus ja struktuur, võttes arvesse inimeste tervise ja ohutuse kaitse, innovatsiooni toetamise ja kulutõhususe eesmärki. Erilist tähelepanu pööratakse nende teavitatud asutuste huvidele, kes on esitanud riikliku akrediteerimisasutuse poolt väljastatud kehtiva sertifikaadi, nagu on osutatud artikli 31 lõikes 2, ja nende teavitatud asutuste huvidele, kes on komisjoni soovituse 2003/361/EÜ kohaselt määratletud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatena.

2.   Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks lõikes 1 osutatud võrreldavate tasude määr ja struktuur, võttes arvesse inimeste tervise ja ohutuse kaitse, innovatsiooni toetamise ja kulutõhususe eesmärki
  ning vajadust luua kõigis liikmesriikides võrdsed konkurentsitingimused
  . Erilist tähelepanu pööratakse nende teavitatud asutuste huvidele, kes on esitanud riikliku akrediteerimisasutuse poolt väljastatud kehtiva sertifikaadi, nagu on osutatud artikli 31 lõikes 2, ja nende teavitatud asutuste huvidele, kes on komisjoni soovituse 2003/361/EÜ kohaselt määratletud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatena.

Nimetatud tasud peavad olema proportsionaalsed ja kooskõlas liikmesriigi elatustasemega. Tasude suurused avalikustatakse.

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 40 a |
| | Teavitatud asutuste vastavushindamisega seotud tegevuste eest võetavate tasude läbipaistvus |
| | 1.
     
  Liikmesriigid võtavad vastu teavitatud asutuste standardseid teenustasusid reguleerivad õigusnormid. |
| | 2.
     
  Liikmesriikide tasumäärad peavad olema võrreldavad. Kõnealuste tasude võrdlemise lihtsustamiseks esitab komisjon 24 kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist asjakohased suunised. |
| | 3.
     
  Liikmesriigid esitavad komisjonile oma standardtasude nimekirjad. |
| | 4.
     
  Liikmesriigi ravimiamet tagab, et teavitatud asutused avalikustavad vastavushindamise tasu standardmäärad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 40 a

Teavitatud asutuste vastavushindamisega seotud tegevuste eest võetavate tasude läbipaistvus

1.
     
  Liikmesriigid võtavad vastu teavitatud asutuste standardseid teenustasusid reguleerivad õigusnormid.

2.
     
  Liikmesriikide tasumäärad peavad olema võrreldavad. Kõnealuste tasude võrdlemise lihtsustamiseks esitab komisjon 24 kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist asjakohased suunised.

3.
     
  Liikmesriigid esitavad komisjonile oma standardtasude nimekirjad.

4.
     
  Liikmesriigi ravimiamet tagab, et teavitatud asutused avalikustavad vastavushindamise tasu standardmäärad.

Muudatusettepanek 260

Ettepanek võtta vastu määrus

V peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | Meditsiiniseadmete
  klassifitseerimine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Meditsiiniseadmete
  klassifitseerimine

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 41 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Pädev asutus teavitab vähemalt 14 päeva enne mis tahes otsuse tegemist meditsiiniseadmete koordineerimisrühma ja komisjoni oma kavandatavast otsusest. | Pädev asutus teavitab vähemalt 14 päeva enne mis tahes otsuse tegemist meditsiiniseadmete koordineerimisrühma ja komisjoni oma kavandatavast otsusest.
  Lõplik vastus avalikustatakse Eudamedis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Pädev asutus teavitab vähemalt 14 päeva enne mis tahes otsuse tegemist meditsiiniseadmete koordineerimisrühma ja komisjoni oma kavandatavast otsusest.

Pädev asutus teavitab vähemalt 14 päeva enne mis tahes otsuse tegemist meditsiiniseadmete koordineerimisrühma ja komisjoni oma kavandatavast otsusest.
  Lõplik vastus avalikustatakse Eudamedis.

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 41 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võib liikmesriigi palvel või omal initsiatiivil võtta vastu rakendusakte, millega otsustatakse VII lisas sätestatud klassifitseerimiskriteeriumide kohaldamine teatava seadme või seadmete kategooria või rühma suhtes, et määrata kindlaks nende seadmete klass. | Komisjon võib liikmesriigi palvel või omal initsiatiivil võtta vastu rakendusakte, millega otsustatakse VII lisas sätestatud klassifitseerimiskriteeriumide kohaldamine teatava seadme või seadmete kategooria või rühma suhtes, et määrata kindlaks nende seadmete klass.
  Selline otsus tuleks teha eelkõige liikmesriikide lahknevatest otsustest tingitud olukorra lahendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võib liikmesriigi palvel või omal initsiatiivil võtta vastu rakendusakte, millega otsustatakse VII lisas sätestatud klassifitseerimiskriteeriumide kohaldamine teatava seadme või seadmete kategooria või rühma suhtes, et määrata kindlaks nende seadmete klass.

Komisjon võib liikmesriigi palvel või omal initsiatiivil võtta vastu rakendusakte, millega otsustatakse VII lisas sätestatud klassifitseerimiskriteeriumide kohaldamine teatava seadme või seadmete kategooria või rühma suhtes, et määrata kindlaks nende seadmete klass.
  Selline otsus tuleks teha eelkõige liikmesriikide lahknevatest otsustest tingitud olukorra lahendamiseks.

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 41 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
  Enne rakendusaktide vastuvõtmist konsulteerib komisjon asjaomaste sidusrühmadega ja arvestab nende ettepanekutega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.
  Enne rakendusaktide vastuvõtmist konsulteerib komisjon asjaomaste sidusrühmadega ja arvestab nende ettepanekutega.

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 41 – lõige 4 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Selleks et võtta arvesse
  tehnika
  arengut
  ja artiklites 61–75 kirjeldatud turujärelevalvetoimingutest
  saadavat
  mis tahes
  teavet,
  antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad järgmist: | 4.   Tehnika
  arengu
  ja artiklites 61–75 kirjeldatud turujärelevalvetoimingutest
  saadava
  mis tahes
  teabe arvessevõtmiseks
  antakse komisjonile
  pärast konsulteerimist asjaomaste sidusrühmadega, sh tervishoiutöötajate organisatsioonidega
  õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Selleks et võtta arvesse
  tehnika
  arengut
  ja artiklites 61–75 kirjeldatud turujärelevalvetoimingutest
  saadavat
  mis tahes
  teavet,
  antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad järgmist:

4.   Tehnika
  arengu
  ja artiklites 61–75 kirjeldatud turujärelevalvetoimingutest
  saadava
  mis tahes
  teabe arvessevõtmiseks
  antakse komisjonile
  pärast konsulteerimist asjaomaste sidusrühmadega, sh tervishoiutöötajate organisatsioonidega
  õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad järgmist:

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   IIa klassi liigitatud seadmete (välja arvatud tellimusmeditsiiniseadmed või
  uuritavad seadmed
  ) tootjad viivad läbi kvaliteedi täielikul tagamisel
  ja kavandi toimiku läbivaatamisel
  põhineva vastavushindamismenetluse, mis on sätestatud VIII lisas (välja arvatud kõnealuse lisa II peatüki nõuded) ning hindavad representatiivsete näidiste põhjal kavandi dokumentatsiooni, mis moodustab osa tehnilisest dokumentatsioonist.
  Selle asemel
  võib tootja valida II lisas sätestatud tehnilise dokumentatsiooni koostamise koos X lisa A osa punktis 7 või B osa punktis 8 sätestatud toote vastavuse tõendamisel põhineva vastavushindamisega. | 4.   IIa klassi liigitatud seadmete (välja arvatud
  teadusuuringutes kasutatavad või
  tellimusmeditsiiniseadmed) tootjad viivad läbi kvaliteedi täielikul tagamisel põhineva vastavushindamismenetluse, mis on sätestatud VIII lisas (välja arvatud kõnealuse lisa II peatüki nõuded) ning hindavad representatiivsete näidiste põhjal
  prototüüpi ja
  kavandi dokumentatsiooni, mis moodustab osa tehnilisest dokumentatsioonist.
  Teise võimalusena
  võib tootja valida II lisas sätestatud tehnilise dokumentatsiooni koostamise koos X lisa A osa punktis 7 või B osa punktis 8 sätestatud toote vastavuse tõendamisel põhineva vastavushindamisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   IIa klassi liigitatud seadmete (välja arvatud tellimusmeditsiiniseadmed või
  uuritavad seadmed
  ) tootjad viivad läbi kvaliteedi täielikul tagamisel
  ja kavandi toimiku läbivaatamisel
  põhineva vastavushindamismenetluse, mis on sätestatud VIII lisas (välja arvatud kõnealuse lisa II peatüki nõuded) ning hindavad representatiivsete näidiste põhjal kavandi dokumentatsiooni, mis moodustab osa tehnilisest dokumentatsioonist.
  Selle asemel
  võib tootja valida II lisas sätestatud tehnilise dokumentatsiooni koostamise koos X lisa A osa punktis 7 või B osa punktis 8 sätestatud toote vastavuse tõendamisel põhineva vastavushindamisega.

4.   IIa klassi liigitatud seadmete (välja arvatud
  teadusuuringutes kasutatavad või
  tellimusmeditsiiniseadmed) tootjad viivad läbi kvaliteedi täielikul tagamisel põhineva vastavushindamismenetluse, mis on sätestatud VIII lisas (välja arvatud kõnealuse lisa II peatüki nõuded) ning hindavad representatiivsete näidiste põhjal
  prototüüpi ja
  kavandi dokumentatsiooni, mis moodustab osa tehnilisest dokumentatsioonist.
  Teise võimalusena
  võib tootja valida II lisas sätestatud tehnilise dokumentatsiooni koostamise koos X lisa A osa punktis 7 või B osa punktis 8 sätestatud toote vastavuse tõendamisel põhineva vastavushindamisega.

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 10 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et tagada vastavushindamismenetluste ühetaoline kohaldamine teavitatud asutuste poolt,
  võib
  komisjon rakendusaktidega
  täpsustada
  menetlusaspekte ja -korda järgmistes punktides: | Selleks et tagada vastavushindamismenetluste ühetaoline kohaldamine teavitatud asutuste poolt,
  täpsustab
  komisjon rakendusaktidega menetlusaspekte ja -korda järgmistes punktides: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Selleks et tagada vastavushindamismenetluste ühetaoline kohaldamine teavitatud asutuste poolt,
  võib
  komisjon rakendusaktidega
  täpsustada
  menetlusaspekte ja -korda järgmistes punktides:

Selleks et tagada vastavushindamismenetluste ühetaoline kohaldamine teavitatud asutuste poolt,
  täpsustab
  komisjon rakendusaktidega menetlusaspekte ja -korda järgmistes punktides:

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 10 – lõik 1 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | teavitatud asutuste poolt kooskõlas VIII lisa punktiga 4.4 korraldatavate tehaste etteteatamata kontrollimiste ja näidiste kontrollimiste minimaalne sagedus, võttes arvesse seadme riskiklassi ja liiki; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

teavitatud asutuste poolt kooskõlas VIII lisa punktiga 4.4 korraldatavate tehaste etteteatamata kontrollimiste ja näidiste kontrollimiste minimaalne sagedus, võttes arvesse seadme riskiklassi ja liiki;

välja jäetud

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 10 a.
     
  Etteteatamata kontrollkäike võib nende olemuse ja ulatuse mõttes käsitada korrapärase kontrollina, mille puhul hüvitatakse ettevõtjale etteteatamata kontrollkäigust tulenevad kulud, kui selle käigus ei tuvastata olulisi rikkumisi. Etteteatamata kontrollkäiguks korralduse tegemisel ja nende teostamisel tuleb alati arvestada proportsionaalsuse põhimõttega, pöörates eelkõige nõuetekohast tähelepanu iga tootega seotud võimalikule ohule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

10 a.
     
  Etteteatamata kontrollkäike võib nende olemuse ja ulatuse mõttes käsitada korrapärase kontrollina, mille puhul hüvitatakse ettevõtjale etteteatamata kontrollkäigust tulenevad kulud, kui selle käigus ei tuvastata olulisi rikkumisi. Etteteatamata kontrollkäiguks korralduse tegemisel ja nende teostamisel tuleb alati arvestada proportsionaalsuse põhimõttega, pöörates eelkõige nõuetekohast tähelepanu iga tootega seotud võimalikule ohule.

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 11.
     
  Selleks et võtta arvesse tehnika arengut ja mis tahes teavet, mis saadakse artiklites 28–40 sätestatud teavitatud asutuste määramise ja järelevalve käigus ning artiklites 61–75 kirjeldatud turujärelevalvetoimingutest, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse või täiendatakse VIII–XI lisas sätestatud vastavushindamismenetlusi. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

11.
     
  Selleks et võtta arvesse tehnika arengut ja mis tahes teavet, mis saadakse artiklites 28–40 sätestatud teavitatud asutuste määramise ja järelevalve käigus ning artiklites 61–75 kirjeldatud turujärelevalvetoimingutest, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse või täiendatakse VIII–XI lisas sätestatud vastavushindamismenetlusi.

välja jäetud

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 – pealkiri ja lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teavitatud asutuste osalemine | Teavitatud asutuste osalemine
  vastavushindamismenetlustes |
| 1.   Kui vastavushindamismenetlus eeldab teavitatud asutuse osalemist, võib tootja esitada taotluse oma valitud teavitatud asutusele tingimusel, et asutusest on vastavushindamistoimingute, vastavushindamismenetluste ja asjaomaste seadmetega seoses teatatud. Sama vastavushindamistoimingut käsitlevat taotlust ei või samaaegselt esitada rohkem kui ühele teavitatud asutusele. | 1.   Kui vastavushindamismenetlus eeldab teavitatud asutuse osalemist, võib
  muude kui artikli 43 a lõikes 1 loetletud seadmete
  tootja esitada taotluse oma valitud teavitatud asutusele tingimusel, et asutusest on vastavushindamistoimingute, vastavushindamismenetluste ja asjaomaste seadmetega seoses teatatud.
  Kui tootja esitab taotluse mõne muu liikmesriigi kui oma asukohariigi teavitatud asutusele, peab ta sellest teatama selle liikmesriigi teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele.
  Sama vastavushindamistoimingut käsitlevat taotlust ei või samaaegselt esitada rohkem kui ühele teavitatud asutusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Teavitatud asutuste osalemine

Teavitatud asutuste osalemine
  vastavushindamismenetlustes

1.   Kui vastavushindamismenetlus eeldab teavitatud asutuse osalemist, võib tootja esitada taotluse oma valitud teavitatud asutusele tingimusel, et asutusest on vastavushindamistoimingute, vastavushindamismenetluste ja asjaomaste seadmetega seoses teatatud. Sama vastavushindamistoimingut käsitlevat taotlust ei või samaaegselt esitada rohkem kui ühele teavitatud asutusele.

1.   Kui vastavushindamismenetlus eeldab teavitatud asutuse osalemist, võib
  muude kui artikli 43 a lõikes 1 loetletud seadmete
  tootja esitada taotluse oma valitud teavitatud asutusele tingimusel, et asutusest on vastavushindamistoimingute, vastavushindamismenetluste ja asjaomaste seadmetega seoses teatatud.
  Kui tootja esitab taotluse mõne muu liikmesriigi kui oma asukohariigi teavitatud asutusele, peab ta sellest teatama selle liikmesriigi teavitatud asutuste eest vastutavale riiklikule asutusele.
  Sama vastavushindamistoimingut käsitlevat taotlust ei või samaaegselt esitada rohkem kui ühele teavitatud asutusele.

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Asjaomane teavitatud asutus teatab teistele teavitatud asutustele tootjast, kes võtab oma taotluse tagasi enne teavitatud asutuselt vastavushindamisotsuse saamist. | 2.   Asjaomane teavitatud asutus teatab teistele teavitatud asutustele tootjast, kes võtab oma taotluse tagasi enne teavitatud asutuselt vastavushindamisotsuse saamist.
  Lisaks teavitab ta viivitamata kõiki pädevaid riiklikke asutusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Asjaomane teavitatud asutus teatab teistele teavitatud asutustele tootjast, kes võtab oma taotluse tagasi enne teavitatud asutuselt vastavushindamisotsuse saamist.

2.   Asjaomane teavitatud asutus teatab teistele teavitatud asutustele tootjast, kes võtab oma taotluse tagasi enne teavitatud asutuselt vastavushindamisotsuse saamist.
  Lisaks teavitab ta viivitamata kõiki pädevaid riiklikke asutusi.

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

V peatükk – 2 a jagu (uus) – pealkiri (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanekud 360 ja 371

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 43 a |
| | Spetsiaalsete teavitatud asutuste osalemine kõrge riskiteguriga seadmete vastavushindamisel |
| | 1.
     
  Ainult spetsiaalsetel teavitatud asutustel on õigus korraldada vastavushindamist järgmiste seadmete puhul: |
| | a) | implantaadid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 43 a

Spetsiaalsete teavitatud asutuste osalemine kõrge riskiteguriga seadmete vastavushindamisel

1.
     
  Ainult spetsiaalsetel teavitatud asutustel on õigus korraldada vastavushindamist järgmiste seadmete puhul:

a)

implantaadid;

| b) | artikli 1 lõikes 4 ja VII lisa (eeskiri 13) punktis 6.1 osutatud aineid sisaldavad seadmed; |
| --- | --- |

b)

artikli 1 lõikes 4 ja VII lisa (eeskiri 13) punktis 6.1 osutatud aineid sisaldavad seadmed;

| c) | artikli 1 lõikes 5 ja VII lisa (eeskiri 11) punktis 5.3 osutatud, ravimi manustamiseks ja/või kõrvaldamiseks ette nähtud IIb klassi seadmed; |
| --- | --- |

c)

artikli 1 lõikes 5 ja VII lisa (eeskiri 11) punktis 5.3 osutatud, ravimi manustamiseks ja/või kõrvaldamiseks ette nähtud IIb klassi seadmed;

| d) | eluvõimetute või eluvõimetuks muudetud inim- või loomse päritoluga kudede ja rakkude või nende preparaatide abil toodetud seadmed; või |
| --- | --- |

d)

eluvõimetute või eluvõimetuks muudetud inim- või loomse päritoluga kudede ja rakkude või nende preparaatide abil toodetud seadmed; või

| e) | kõik muud III klassi seadmed. |
| --- | --- |

e)

kõik muud III klassi seadmed.

2.
     
  Taotlejast spetsiaalne teavitatud asutus, kes leiab, et ta vastab VI lisa punktis 3.6 osutatud spetsiaalsete teavitatud asutuste suhtes kehtestatud nõuetele, esitab oma taotluse Euroopa Ravimiametile.

3.
     
  Koos taotluse esitamisega makstakse Euroopa Ravimiametile tasu taotluse läbivaatamise kulude katteks.

4.
     
  Euroopa Ravimiamet määrab VI lisas toodud nõudeid arvestades spetsiaalse(d) teavitatud asutuse(d), võtab 90 päeva jooksul vastu arvamuse lõikes 1 nimetatud seadmete vastavushindamiste teostamiste lubamise kohta, ja saadab selle komisjonile.

5.
     
  Komisjon avaldab seejärel vastava teatise ja spetsiaalse(te) teavitatud asutus(t)e nime(d).

6.
     
  Teatis jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist teavitatud asutuste andmebaasis, mille on koostanud ja mida haldab komisjon. Avaldatud teatises määratakse kindlaks spetsiaalse teavitatud asutuse õiguspärase tegevuse ulatus.

Teatis kehtib viis aastat ja seda uuendatakse iga viie aasta järel Euroopa Ravimiametile esitatava uue taotluse põhjal.

7.
     
  Lõikes 1 osutatud seadmete tootja võib pöörduda taotlusega vabalt valitud spetsiaalse teavitatud asutuse poole, kelle nimi esineb artiklis 43 b (uus) osutatud elektroonilises registris.

8.
     
  Sama vastavushindamistoimingut käsitlevat taotlust ei või samaaegselt esitada rohkem kui ühele spetsiaalsele teavitatud asutusele.

9.
     
  Spetsiaalne teavitatud asutus teavitab lõikes 1 osutatud seadmete vastavushindamise taotlustest komisjoni.

10.
     
  Artikli 43 lõikeid 2, 3 ja 4 kohaldatakse spetsiaalsete teavitatud asutuste suhtes.

Muudatusettepanek 372

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 43 b |
| | Spetsiaalsete teavitatud asutuste elektrooniline register |
| | 1.
     
  Komisjon koostab korrapäraselt ajakohastatava elektroonilise registri järgmistel eesmärkidel: |
| | — | käesolevas jaos käsitletud spetsiaalsete teavitatud asutuste vastavushindamise korraldamise loa taotluste ja väljastatud lubade registreerimine ning spetsiaalsete teavitatud asutuste nimeandmete kogumine ja töötlemine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 43 b

Spetsiaalsete teavitatud asutuste elektrooniline register

1.
     
  Komisjon koostab korrapäraselt ajakohastatava elektroonilise registri järgmistel eesmärkidel:

—

käesolevas jaos käsitletud spetsiaalsete teavitatud asutuste vastavushindamise korraldamise loa taotluste ja väljastatud lubade registreerimine ning spetsiaalsete teavitatud asutuste nimeandmete kogumine ja töötlemine;

| — | teabevahetus riiklike asutustega ning |
| --- | --- |

—

teabevahetus riiklike asutustega ning

| — | hindamisaruannete avaldamine. |
| --- | --- |

—

hindamisaruannete avaldamine.

2.
     
  Elektroonilises registris spetsiaalsete teavitatud asutuste taotlusprotsessiga seoses kogutava ja töödeldava teabe sisestab registrisse Euroopa Ravimiamet.

3.
     
  Elektroonilises registris spetsiaalsete teavitatud asutustega seoses kogutav ja töödeldav teave on üldsusele kättesaadav.

4.
     
  Komisjon ajakohastab seda registrit korrapäraselt.

Muudatusettepanekud 361 ja 373

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 43 c |
| | Spetsiaalsete teavitatud asutuste võrgustik |
| | 1.
     
  Komisjon ja meditsiiniseadmete koordineerimisrühm rajavad, hooldavad, kooskõlastavad ja haldavad spetsiaalsete teavitatud asutuste võrgustikku. |
| | 2.
     
  Võrgustikul on järgmised eesmärgid: |
| | a) | aidata realiseerida meditsiiniseadmete valdkonnas Euroopa koostööpotentsiaali kitsalt spetsialiseeritud meditsiinitehnoloogia osas; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 43 c

Spetsiaalsete teavitatud asutuste võrgustik

1.
     
  Komisjon ja meditsiiniseadmete koordineerimisrühm rajavad, hooldavad, kooskõlastavad ja haldavad spetsiaalsete teavitatud asutuste võrgustikku.

2.
     
  Võrgustikul on järgmised eesmärgid:

a)

aidata realiseerida meditsiiniseadmete valdkonnas Euroopa koostööpotentsiaali kitsalt spetsialiseeritud meditsiinitehnoloogia osas;

| b) | aidata kaasa meditsiiniseadmeid puudutavate teadmiste ühiskasutusele; |
| --- | --- |

b)

aidata kaasa meditsiiniseadmeid puudutavate teadmiste ühiskasutusele;

| c) | ergutada vastavushindamise võrdlusnäitajate väljatöötamist ning aidata välja töötada ja levitada häid tavasid võrgustiku raames ja väljaspool; |
| --- | --- |

c)

ergutada vastavushindamise võrdlusnäitajate väljatöötamist ning aidata välja töötada ja levitada häid tavasid võrgustiku raames ja väljaspool;

| d) | aidata leida uuenduslike valdkondade asjatundjaid; |
| --- | --- |

d)

aidata leida uuenduslike valdkondade asjatundjaid;

| e) | koostada ja ajakohastada huvide konflikte reguleerivaid eeskirju; |
| --- | --- |

e)

koostada ja ajakohastada huvide konflikte reguleerivaid eeskirju;

| f) | leida ühised vastused sarnastele probleemidele, mis puudutavad uuendusliku tehnoloogia vastavushindamise korraldamist ning |
| --- | --- |

f)

leida ühised vastused sarnastele probleemidele, mis puudutavad uuendusliku tehnoloogia vastavushindamise korraldamist ning

| g) | teha kindlaks ja märkida ära märkimisväärsed lahknevused eri spetsiaalsete teavitatud asutuste tehtud vastavushindamistes olulises osas sarnaste seadmete puhul ning teavitada neist meditsiiniseadmete koordineerimisrühma. |
| --- | --- |

g)

teha kindlaks ja märkida ära märkimisväärsed lahknevused eri spetsiaalsete teavitatud asutuste tehtud vastavushindamistes olulises osas sarnaste seadmete puhul ning teavitada neist meditsiiniseadmete koordineerimisrühma.

3.
     
  Võrgustiku koosoleku kutsuvad vajaduse tekkides kokku vähemalt kaks selle liiget või siis Euroopa Ravimiamet. Koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas.

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 44 | välja jäetud |
| Teatavate vastavushindamiste järelevalvemehhanism | |
| 1.
     
  Teavitatud asutus teatab komisjonile III klassi liigitatud seadmete vastavushindamise taotlustest, välja arvatud olemasolevate sertifikaatide täiendamise või uuendamise taotlused. Teatisele lisatakse I lisa punktis 19.3 osutatud kasutusjuhendi kavand ja artiklis 26 osutatud ohutust ja kliinilist toimivust käsitleva kokkuvõtte kavand. Teavitatud asutus märgib teatises vastavushindamise kavandatava lõppkuupäeva. Komisjon edastab teatise ja lisatud dokumendid viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. | |
| 2.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib 28 päeva jooksul alates teabe saamisest paluda teavitatud asutusel esitada esialgne vastavushindamise kokkuvõte enne sertifikaadi väljastamist. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm teeb kas oma liikme või komisjoni ettepanekul otsuse sellise taotluse esitamise kohta artikli 78 lõikes 4 sätestatud korras. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm märgib oma taotluses teaduslikult usaldusväärsed tervisega seotud põhjused selle kohta, miks ta soovib konkreetse toimiku esialgse vastavushindamise kokkuvõtte esitamist. Toimiku esitamise taotluse puhul tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta võrdse kohtlemise põhimõtet. | |
| Teavitav asutus teavitab tootjat viie päeva jooksul meditsiiniseadmete koordineerimisrühma taotluse saamisest. | |
| 3.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib esitada esialgse vastavushindamise kokkuvõtte kohta märkusi kõige rohkem 60 päeva jooksul alates selle kokkuvõtte saamisest. Nimetatud ajavahemiku jooksul ja hiljemalt 30 päeva pärast taotluse saamist võib meditsiiniseadmete koordineerimisrühm paluda esitada lisateavet, mis on teaduslikult usaldusväärsetel põhjustel vajalik teavitatud asutuse esialgse vastavushindamise kokkuvõtte analüüsimiseks. Muu hulgas võib taotleda näidiseid või tootja valduste külastamist. Käesoleva lõigu esimeses lauses osutatud märkuste esitamise tähtaeg peatatakse kuni taotletud lisateabe esitamiseni. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühma poolsed täiendavad lisateabe taotlused ei peata märkuste esitamise tähtaega. | |
| 4.
     
  Teavitatud asutus võtab nõuetekohaselt arvesse märkusi, mis on saadud vastavalt lõikele 3. Ta edastab komisjonile selgituse märkuste arvessevõtmise kohta, sh põhjenduse juhul, kui saadud märkusi ei ole arvesse võetud, ja oma lõpliku otsuse kõnealuse vastavushindamise kohta. Komisjon edastab kõnealuse teabe viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale. | |
| 5.
     
  Kui seda peetakse patsientide ohutuse ja rahvatervise seisukohast vajalikuks, võib komisjon rakendusaktidega kindlaks määrata konkreetsed seadmekategooriad või -rühmad (välja arvatud III klassi seadmed), mille suhtes kohaldatakse eelnevalt kindlaks määratud ajavahemiku jooksul lõikeid 1–4. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | |
| Selle lõike kohased meetmed on põhjendatud ainult ühe või mitme järgmise kriteeriumi korral: | |
| (a) | seadme või selle aluseks oleva tehnoloogia uudsus ja sellest tulenev oluline kliiniline mõju või mõju inimeste tervisele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 44

välja jäetud

Teatavate vastavushindamiste järelevalvemehhanism

1.
     
  Teavitatud asutus teatab komisjonile III klassi liigitatud seadmete vastavushindamise taotlustest, välja arvatud olemasolevate sertifikaatide täiendamise või uuendamise taotlused. Teatisele lisatakse I lisa punktis 19.3 osutatud kasutusjuhendi kavand ja artiklis 26 osutatud ohutust ja kliinilist toimivust käsitleva kokkuvõtte kavand. Teavitatud asutus märgib teatises vastavushindamise kavandatava lõppkuupäeva. Komisjon edastab teatise ja lisatud dokumendid viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale.

2.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib 28 päeva jooksul alates teabe saamisest paluda teavitatud asutusel esitada esialgne vastavushindamise kokkuvõte enne sertifikaadi väljastamist. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm teeb kas oma liikme või komisjoni ettepanekul otsuse sellise taotluse esitamise kohta artikli 78 lõikes 4 sätestatud korras. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm märgib oma taotluses teaduslikult usaldusväärsed tervisega seotud põhjused selle kohta, miks ta soovib konkreetse toimiku esialgse vastavushindamise kokkuvõtte esitamist. Toimiku esitamise taotluse puhul tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta võrdse kohtlemise põhimõtet.

Teavitav asutus teavitab tootjat viie päeva jooksul meditsiiniseadmete koordineerimisrühma taotluse saamisest.

3.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib esitada esialgse vastavushindamise kokkuvõtte kohta märkusi kõige rohkem 60 päeva jooksul alates selle kokkuvõtte saamisest. Nimetatud ajavahemiku jooksul ja hiljemalt 30 päeva pärast taotluse saamist võib meditsiiniseadmete koordineerimisrühm paluda esitada lisateavet, mis on teaduslikult usaldusväärsetel põhjustel vajalik teavitatud asutuse esialgse vastavushindamise kokkuvõtte analüüsimiseks. Muu hulgas võib taotleda näidiseid või tootja valduste külastamist. Käesoleva lõigu esimeses lauses osutatud märkuste esitamise tähtaeg peatatakse kuni taotletud lisateabe esitamiseni. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühma poolsed täiendavad lisateabe taotlused ei peata märkuste esitamise tähtaega.

4.
     
  Teavitatud asutus võtab nõuetekohaselt arvesse märkusi, mis on saadud vastavalt lõikele 3. Ta edastab komisjonile selgituse märkuste arvessevõtmise kohta, sh põhjenduse juhul, kui saadud märkusi ei ole arvesse võetud, ja oma lõpliku otsuse kõnealuse vastavushindamise kohta. Komisjon edastab kõnealuse teabe viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale.

5.
     
  Kui seda peetakse patsientide ohutuse ja rahvatervise seisukohast vajalikuks, võib komisjon rakendusaktidega kindlaks määrata konkreetsed seadmekategooriad või -rühmad (välja arvatud III klassi seadmed), mille suhtes kohaldatakse eelnevalt kindlaks määratud ajavahemiku jooksul lõikeid 1–4. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Selle lõike kohased meetmed on põhjendatud ainult ühe või mitme järgmise kriteeriumi korral:

(a)

seadme või selle aluseks oleva tehnoloogia uudsus ja sellest tulenev oluline kliiniline mõju või mõju inimeste tervisele;

| (b) | teatava seadmekategooria või -rühma riski-kasu suhte halvenemine, mille põhjuseks on teaduslikult usaldusväärne terviseoht seoses komponendi või lähtematerjaliga või mõjuga tervisele seadme rikke korral; |
| --- | --- |

(b)

teatava seadmekategooria või -rühma riski-kasu suhte halvenemine, mille põhjuseks on teaduslikult usaldusväärne terviseoht seoses komponendi või lähtematerjaliga või mõjuga tervisele seadme rikke korral;

| (c) | artikli 61 kohaselt teatatud tõsiste vahejuhtumite arvu suurenemine teatava seadmekategooria või -rühma osas; |
| --- | --- |

(c)

artikli 61 kohaselt teatatud tõsiste vahejuhtumite arvu suurenemine teatava seadmekategooria või -rühma osas;

| (d) | märkimisväärsed lahknevused eri teavitatud asutuste tehtud sisuliselt sarnaseid seadmeid käsitlevates vastavushindamistes; |
| --- | --- |

(d)

märkimisväärsed lahknevused eri teavitatud asutuste tehtud sisuliselt sarnaseid seadmeid käsitlevates vastavushindamistes;

| (e) | oht inimeste tervisele, mis on seotud teatava seadmekategooria või -rühmaga või selle aluseks oleva tehnoloogiaga. |
| --- | --- |

(e)

oht inimeste tervisele, mis on seotud teatava seadmekategooria või -rühmaga või selle aluseks oleva tehnoloogiaga.

6.
     
  Komisjon teeb kooskõlas lõikega 3 esitatud märkuste kokkuvõtte ja vastavushindamismenetluse tulemuse avalikkusele kättesaadavaks. Ta ei avalda isikuandmeid ega konfidentsiaalset äriteavet.

7.
     
  Komisjon loob käesoleva artikli kohaldamiseks tehnilise infrastruktuuri elektrooniliseks andmevahetuseks teavitatud asutuste ja meditsiiniseadmete koordineerimisrühma vahel.

8.
     
  Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta esialgse vastavushindamise kokkuvõtte lõigete 2 ja 3 kohast edastamist ja analüüsimist käsitlevad üksikasjalikud sätted ja menetluskorra. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 374/REV

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 44 a |
| | Vastavushindamismenetluse erijuhud |
| | 1.
     
  Spetsiaalsed teavitatud asutused teavitavad komisjoni vastavushindamise taotlustest III klassi siirdatavate seadmete kohta, artikli 1 lõikes 5 ja VII lisa (eeskiri 11) punktis 5.3 osutatud, ravimi manustamiseks ja/või kõrvaldamiseks ette nähtud IIb klassi seadmete kohta ning eluvõimetute või eluvõimetuks muudetud inim- või loomse päritoluga kudede või rakkude või nende preparaatide abil toodetud seadmete kohta, välja arvatud olemasolevate sertifikaatide täiendamise või uuendamise taotlused ja seadmed, mille kohta on avaldatud artiklites 6 ja 7 osutatud kirjeldus kliinilise hinnangu ja turustamisjärgse kliinilise järelevalve kohta. Teatisele lisatakse I lisa punktis 19.3 osutatud kasutusjuhendi kavand ja artiklis 26 osutatud ohutust ja kliinilist toimivust käsitleva kokkuvõtte kavand. Spetsiaalne teavitatud asutus esitab teatises vastavushindamise kavandatava lõpptähtaja. Komisjon edastab teatise ja lisatud dokumendid viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale arvamuse saamiseks. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib arvamuse koostamisel paluda artiklis 78 osutatud meditsiiniseadmete hindamiskomitee asjakohaste ekspertide kliinilist hinnangut. |
| | 2.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib 20 päeva jooksul pärast lõikes 1 osutatud teabe saamist paluda spetsiaalsel teavitatud asutusel esitada enne sertifikaadi väljastamist järgmised dokumendid: |
| | — | XIII lisas osutatud kliiniline hindamisaruanne koos XIV lisas osutatud kliiniliste uuringute aruandega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 44 a

Vastavushindamismenetluse erijuhud

1.
     
  Spetsiaalsed teavitatud asutused teavitavad komisjoni vastavushindamise taotlustest III klassi siirdatavate seadmete kohta, artikli 1 lõikes 5 ja VII lisa (eeskiri 11) punktis 5.3 osutatud, ravimi manustamiseks ja/või kõrvaldamiseks ette nähtud IIb klassi seadmete kohta ning eluvõimetute või eluvõimetuks muudetud inim- või loomse päritoluga kudede või rakkude või nende preparaatide abil toodetud seadmete kohta, välja arvatud olemasolevate sertifikaatide täiendamise või uuendamise taotlused ja seadmed, mille kohta on avaldatud artiklites 6 ja 7 osutatud kirjeldus kliinilise hinnangu ja turustamisjärgse kliinilise järelevalve kohta. Teatisele lisatakse I lisa punktis 19.3 osutatud kasutusjuhendi kavand ja artiklis 26 osutatud ohutust ja kliinilist toimivust käsitleva kokkuvõtte kavand. Spetsiaalne teavitatud asutus esitab teatises vastavushindamise kavandatava lõpptähtaja. Komisjon edastab teatise ja lisatud dokumendid viivitamata meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale arvamuse saamiseks. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib arvamuse koostamisel paluda artiklis 78 osutatud meditsiiniseadmete hindamiskomitee asjakohaste ekspertide kliinilist hinnangut.

2.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib 20 päeva jooksul pärast lõikes 1 osutatud teabe saamist paluda spetsiaalsel teavitatud asutusel esitada enne sertifikaadi väljastamist järgmised dokumendid:

—

XIII lisas osutatud kliiniline hindamisaruanne koos XIV lisas osutatud kliiniliste uuringute aruandega;

| — | XIII lisas osutatud turustamisjärgse kliinilise järelevalve kava; ning |
| --- | --- |

—

XIII lisas osutatud turustamisjärgse kliinilise järelevalve kava; ning

| — | mis tahes teave, mis puudutab seadme turustamist või mitteturustamist kolmandates riikides ning kolmandate riikide pädevate asutuste korraldatud hindamise tulemused, kui need on olemas. |
| --- | --- |

—

mis tahes teave, mis puudutab seadme turustamist või mitteturustamist kolmandates riikides ning kolmandate riikide pädevate asutuste korraldatud hindamise tulemused, kui need on olemas.

Meditsiiniseadmete koordineerimisrühma liikmed otsustavad sellise nõude esitada üksnes järgmiste kriteeriumite alusel:

| a) | seadme uudsus ja sellest tulenev võimalik oluline kliiniline mõju või mõju tervisele; |
| --- | --- |

a)

seadme uudsus ja sellest tulenev võimalik oluline kliiniline mõju või mõju tervisele;

| b) | teatava seadmekategooria või -rühma riski-kasu suhte halvenemine, mille põhjuseks on teaduslikult usaldusväärne terviseoht seoses komponendi või lähtematerjaliga või mõjuga tervisele seadme rikke korral; |
| --- | --- |

b)

teatava seadmekategooria või -rühma riski-kasu suhte halvenemine, mille põhjuseks on teaduslikult usaldusväärne terviseoht seoses komponendi või lähtematerjaliga või mõjuga tervisele seadme rikke korral;

| c) | artikli 61 kohaselt teatatud tõsiste vahejuhtumite arvu suurenemine teatava seadmekategooria või -rühma osas. |
| --- | --- |

c)

artikli 61 kohaselt teatatud tõsiste vahejuhtumite arvu suurenemine teatava seadmekategooria või -rühma osas.

Tehnika arengu ja mis tahes saadava teabe arvessevõtmiseks on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse või täiendatakse neid kriteeriumeid.

Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm annab konkreetse toimiku valimise kohta teaduslikult usaldusväärse tervisega seotud põhjenduse.

Kui meditsiiniseadmete koordineerimisrühm 20 päeva jooksul pärast lõikes 1 osutatud teabe saamist nõuet ei esita, võib spetsiaalne teavitatud asutus jätkata vastavushindamismenetlust.

3.
     
  Pärast meditsiiniseadmete hindamiskomiteega konsulteerimist väljastab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm oma arvamuse lõikes 2 osutatud dokumentide kohta hiljemalt 60 päeva pärast nende esitamist. Nimetatud ajavahemiku jooksul ja hiljemalt 30 päeva pärast taotluse saamist võib meditsiiniseadmete hindamiskomitee meditsiiniseadmete koordineerimisrühma kaudu paluda esitada lisateavet, mis on teaduslikult usaldusväärsetel põhjustel vajalik lõikes 2 osutatud dokumentide analüüsimiseks. Muu hulgas võib taotleda näidiseid või tootja valduste külastamist. Käesoleva lõigu esimeses lõikes osutatud märkuste esitamise tähtaeg peatatakse kuni taotletud lisateabe esitamiseni. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühma poolsed täiendavad lisateabe taotlused ei peata märkuste esitamise tähtaega.

4.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võtab oma arvamuses arvesse meditsiiniseadmete hindamiskomitee kliinilist hinnangut. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm võib soovitada lõikes 2 osutatud dokumentidesse muudatuste tegemist.

5.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm teavitab oma arvamusest viivitamata komisjoni, spetsiaalset teavitatud asutust ja tootjat.

6.
     
  15 päeva pärast lõikes 5 osutatud arvamuse esitamist annab spetsiaalne teavitatud asutus teada, kas ta on meditsiiniseadmete koordineerimisrühma arvamusega nõus või mitte. Viimasel juhul võib ta meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale kirjalikult teatada, et soovib taotleda arvamuse läbivaatamist. Sel juhul edastab spetsiaalne teavitatud asutus 30 päeva jooksul pärast arvamuse saamist meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale taotluse üksikasjalikud põhjendused. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm edastab kõnealuse teabe viivitamata meditsiiniseadmete hindamiskomiteele ja komisjonile.

Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm vaatab oma arvamuse uuesti läbi 30 päeva jooksul pärast taotluse põhjenduste saamist, vajaduse korral pärast konsulteerimist meditsiiniseadmete hindamiskomiteega. Tehtud järelduse põhjendus lisatakse lõplikule arvamusele.

7.
     
  Kohe pärast selle vastuvõtmist saadab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm oma lõpliku arvamuse komisjonile, spetsiaalsele teavitatud asutusele ja tootjale.

8.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühma heakskiitva arvamuse korral võib spetsiaalne teavitatud asutus jätkata sertifitseerimisega.

Kui aga meditsiiniseadmete koordineerimisrühma heakskiitev arvamus sõltub erimeetmete kohaldamisest (nt turustamisjärgse kliinilise järelevalve kava kohandamine, ajapiiranguga sertifitseerimine), siis väljastab spetsiaalne teavitatud asutus vastavussertifikaadi ainult tingimusel, et täies ulatuses rakendatakse nimetatud meetmeid.

Pärast heakskiitva arvamuse vastuvõtmist uurib komisjon alati võimalust võtta vastu ühtsed tehnilised standardid asjaomase seadme või seadmete rühma kohta ja võtab need võimalusel vastu (kooskõlas artikliga 7).

Meditsiiniseadmete koordineerimisrühma ebasoodsa arvamuse korral ei väljasta spetsiaalne teavitatud asutus vastavussertifikaati. Spetsiaalne teavitatud asutus võib aga esitada uut teavet vastuseks meditsiiniseadmete koordineerimisrühma hinnangusse kuuluvale selgitusele. Kui uus teave erineb oluliselt eelnevalt esitatud teabest, vaatab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm taotluse uuesti läbi.

Tootja taotluse korral korraldab komisjon kuulamise, mis võimaldab arutelu negatiivse teadusliku hinnangu teaduslike põhjuste ja meetmete üle, mida tootja saaks võtta, või andmete üle, mida võiks esitada meditsiiniseadmete koordineerimisrühma nimetatud probleemide lahendamiseks.

9.
     
  Kui seda peetakse patsientide ohutuse ja rahvatervise seisukohast vajalikuks, võib komisjon kooskõlas artikliga 89 vastu võtta delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks konkreetsed seadmekategooriad või -rühmad (välja arvatud lõikes 1 osutatud seadmed), mille suhtes kohaldatakse eelnevalt kindlaks määratud ajavahemiku jooksul lõikeid 1–8.

Selle lõike kohased meetmed on põhjendatud ainult ühe või mitme lõikes 2 osutatud kriteeriumi korral.

10.
     
  Komisjon teeb lõigetes 6 ja 7 osutatud otsuse kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks. Ta ei avalda isikuandmeid ega konfidentsiaalset äriteavet.

11.
     
  Komisjon loob käesoleva artikli kohaldamiseks tehnilise infrastruktuuri elektrooniliseks andmevahetuseks meditsiiniseadmete koordineerimisrühma, spetsiaalsete teavitatud asutuste ja meditsiiniseadmete hindamiskomitee vahel ning meditsiiniseadmete hindamiskomitee ja komisjoni vahel.

12.
     
  Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta käesoleva artikli kohaselt esitatud dokumentide esitamise ja analüüsi üksikasjad ja menetluskorra. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

13.
     
  Asjaomane ettevõte ei pea tasuma selle hindamise tõttu tekkivaid lisakulutusi.

Muudatusettepanek 369

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 44 b |
| | Viie aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest avaldab komisjon aruande kogemuste kohta, mis on saadud artiklis 44 a osutatud korra kohaldamisel. Aruandes hinnatakse eeskätt seda, kui paljudele toodetele anti täiendav hinnang, millised asjaolud tingisid hindamise vajaduse ja milline oli toote kohta tehtud lõplik otsus. Aruandes analüüsitakse samuti spetsiaalseid teavitatud asutusi käsitlevate uute eeskirjade täielikku mõju täiendavale hindamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 44 b

Viie aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest avaldab komisjon aruande kogemuste kohta, mis on saadud artiklis 44 a osutatud korra kohaldamisel. Aruandes hinnatakse eeskätt seda, kui paljudele toodetele anti täiendav hinnang, millised asjaolud tingisid hindamise vajaduse ja milline oli toote kohta tehtud lõplik otsus. Aruandes analüüsitakse samuti spetsiaalseid teavitatud asutusi käsitlevate uute eeskirjade täielikku mõju täiendavale hindamisele.

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Teavitatud asutuste poolt VIII, IX ja X lisa kohaselt väljastatud sertifikaadid on koostatud selle liikmesriigi määratud keeles, kus teavitatud asutus on registreeritud, kui keelt ei ole kindlaks määratud, siis mõnes muus teavitatud asutusele vastuvõetavas ELi ametlikus keeles. Sertifikaadis esitatavad miinimumandmed on ette nähtud XII lisas. | 1.   
  Teavitatud vastavushindamisasutus võtab enne sertifikaadi väljastamist arvesse kõiki artikli 59 lõikes 4 osutatud kliinilise uuringu aruandes esitatud järeldusi.
  Teavitatud asutuste poolt VIII, IX ja X lisa kohaselt väljastatud sertifikaadid on koostatud selle liikmesriigi määratud keeles, kus teavitatud asutus on registreeritud, kui keelt ei ole kindlaks määratud, siis mõnes muus teavitatud asutusele vastuvõetavas ELi ametlikus keeles. Sertifikaadis esitatavad miinimumandmed on ette nähtud XII lisas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Teavitatud asutuste poolt VIII, IX ja X lisa kohaselt väljastatud sertifikaadid on koostatud selle liikmesriigi määratud keeles, kus teavitatud asutus on registreeritud, kui keelt ei ole kindlaks määratud, siis mõnes muus teavitatud asutusele vastuvõetavas ELi ametlikus keeles. Sertifikaadis esitatavad miinimumandmed on ette nähtud XII lisas.

1.   
  Teavitatud vastavushindamisasutus võtab enne sertifikaadi väljastamist arvesse kõiki artikli 59 lõikes 4 osutatud kliinilise uuringu aruandes esitatud järeldusi.
  Teavitatud asutuste poolt VIII, IX ja X lisa kohaselt väljastatud sertifikaadid on koostatud selle liikmesriigi määratud keeles, kus teavitatud asutus on registreeritud, kui keelt ei ole kindlaks määratud, siis mõnes muus teavitatud asutusele vastuvõetavas ELi ametlikus keeles. Sertifikaadis esitatavad miinimumandmed on ette nähtud XII lisas.

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei täida enam käesoleva määruse nõudeid, peatab või tühistab ta proportsionaalsuse põhimõtet arvesse võttes väljastatud sertifikaadi või kehtestab selle suhtes piirangud, kui tootja ei taga nimetatud nõuete täitmist asjakohaste parandusmeetmete võtmisega teavitatud asutuse poolt kindlaksmääratud tähtajaks. Teavitatud asutus põhjendab oma otsust. | 3.   Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei täida enam käesoleva määruse nõudeid, peatab või tühistab ta proportsionaalsuse põhimõtet arvesse võttes väljastatud sertifikaadi või kehtestab selle suhtes piirangud, kui tootja ei taga nimetatud nõuete täitmist asjakohaste parandusmeetmete võtmisega teavitatud asutuse poolt kindlaksmääratud tähtajaks. Teavitatud asutus põhjendab oma otsust
  ja teavitab sellest niisuguste liikmesriikide pädevaid asutusi, kus meditsiiniseade on valmistatud ja turule lastud, samuti komisjoni ja meditsiiniseadmete koordineerimisrühma
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei täida enam käesoleva määruse nõudeid, peatab või tühistab ta proportsionaalsuse põhimõtet arvesse võttes väljastatud sertifikaadi või kehtestab selle suhtes piirangud, kui tootja ei taga nimetatud nõuete täitmist asjakohaste parandusmeetmete võtmisega teavitatud asutuse poolt kindlaksmääratud tähtajaks. Teavitatud asutus põhjendab oma otsust.

3.   Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei täida enam käesoleva määruse nõudeid, peatab või tühistab ta proportsionaalsuse põhimõtet arvesse võttes väljastatud sertifikaadi või kehtestab selle suhtes piirangud, kui tootja ei taga nimetatud nõuete täitmist asjakohaste parandusmeetmete võtmisega teavitatud asutuse poolt kindlaksmääratud tähtajaks. Teavitatud asutus põhjendab oma otsust
  ja teavitab sellest niisuguste liikmesriikide pädevaid asutusi, kus meditsiiniseade on valmistatud ja turule lastud, samuti komisjoni ja meditsiiniseadmete koordineerimisrühma
  .

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Ta teavitab asjaomase meditsiiniseadme tootmise ja turulelaskmisega seotud liikmesriikide pädevaid asutusi, komisjoni ja meditsiiniseadmete koordineerimisrühma. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Ta teavitab asjaomase meditsiiniseadme tootmise ja turulelaskmisega seotud liikmesriikide pädevaid asutusi, komisjoni ja meditsiiniseadmete koordineerimisrühma.

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Erandina artiklist 42 võib pädev asutus nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral lubada lasta asjaomase liikmesriigi territooriumil turule või võtta seal kasutusele teatava seadme, mille suhtes ei ole läbi viidud artiklis 42 osutatud menetlust ja mille kasutamine on inimeste tervise ja patsientide ohutuse huvides. | 1.   Erandina artiklist 42 võib pädev asutus nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral lubada lasta asjaomase liikmesriigi territooriumil turule või võtta seal kasutusele teatava seadme, mille suhtes ei ole läbi viidud artiklis 42 osutatud menetlust ja mille kasutamine on inimeste tervise ja patsientide ohutuse huvides
  , eeldusel et meditsiiniseadmete koordineerimisrühm on andnud selleks loa
  .
  Erand on võimalik ainult siis, kui tootja esitab pädevale asutusele ettenähtud aja jooksul vajalikud kliinilised andmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Erandina artiklist 42 võib pädev asutus nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral lubada lasta asjaomase liikmesriigi territooriumil turule või võtta seal kasutusele teatava seadme, mille suhtes ei ole läbi viidud artiklis 42 osutatud menetlust ja mille kasutamine on inimeste tervise ja patsientide ohutuse huvides.

1.   Erandina artiklist 42 võib pädev asutus nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral lubada lasta asjaomase liikmesriigi territooriumil turule või võtta seal kasutusele teatava seadme, mille suhtes ei ole läbi viidud artiklis 42 osutatud menetlust ja mille kasutamine on inimeste tervise ja patsientide ohutuse huvides
  , eeldusel et meditsiiniseadmete koordineerimisrühm on andnud selleks loa
  .
  Erand on võimalik ainult siis, kui tootja esitab pädevale asutusele ettenähtud aja jooksul vajalikud kliinilised andmed.

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele kõikidest otsustest, millega lubatakse seadme turule laskmine või kasutuselevõtt vastavalt lõikele 1, kui selline luba antakse muuks kasutuseks kui ainult ühe patsiendi jaoks. | 2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile
  , asjaomase meditsiiniseadme hindamise eest vastutavale teavitatud asutusele, meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale
  ja teistele liikmesriikidele kõikidest otsustest, millega lubatakse seadme turule laskmine või kasutuselevõtt vastavalt lõikele 1, kui selline luba antakse muuks kasutuseks kui ainult ühe patsiendi jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele kõikidest otsustest, millega lubatakse seadme turule laskmine või kasutuselevõtt vastavalt lõikele 1, kui selline luba antakse muuks kasutuseks kui ainult ühe patsiendi jaoks.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile
  , asjaomase meditsiiniseadme hindamise eest vastutavale teavitatud asutusele, meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale
  ja teistele liikmesriikidele kõikidest otsustest, millega lubatakse seadme turule laskmine või kasutuselevõtt vastavalt lõikele 1, kui selline luba antakse muuks kasutuseks kui ainult ühe patsiendi jaoks.

Muudatusettepanek 262

Ettepanek võtta vastu määrus

VI peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | Kliiniline hinnang ja kliinilised uuringud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kliiniline hinnang ja kliinilised uuringud

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui ei peeta asjakohaseks tõendada vastavust üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele kliiniliste andmete põhjal, esitatakse iga sellise erandi puhul asjakohane põhjendus, mille aluseks on tootja riskijuhtimise tulemused ning milles võetakse arvesse seadme ja inimkeha kontakti eripärasid, ettenähtud kliinilisi funktsioone ja tootja kinnitusi. Üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele vastavuse tõendamise piisavust ainult mittekliiniliste katsemeetodite tulemuste alusel (sh funktsioonivõime hindamine, stendikatsed ja prekliiniline hinnang) tuleb nõuetekohaselt põhjendada II lisas osutatud tehnilises dokumentatsioonis. | 3.   
  Välja arvatud III klassi seadmete puhul,
  kui ei peeta asjakohaseks tõendada vastavust üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele kliiniliste andmete põhjal, esitatakse iga sellise erandi puhul asjakohane põhjendus, mille aluseks on tootja riskijuhtimise tulemused ning milles võetakse arvesse seadme ja inimkeha kontakti eripärasid, ettenähtud kliinilisi funktsioone ja tootja kinnitusi. Üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele vastavuse tõendamise piisavust ainult mittekliiniliste katsemeetodite tulemuste alusel (sh funktsioonivõime hindamine, stendikatsed ja prekliiniline hinnang) tuleb nõuetekohaselt põhjendada II lisas osutatud tehnilises dokumentatsioonis. |
| | Erandi tegemiseks esimese lõigu kohasest üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele vastavuse tõendamisest kliiniliste andmete põhjal on vaja pädeva asutuse eelnevat heakskiitu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui ei peeta asjakohaseks tõendada vastavust üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele kliiniliste andmete põhjal, esitatakse iga sellise erandi puhul asjakohane põhjendus, mille aluseks on tootja riskijuhtimise tulemused ning milles võetakse arvesse seadme ja inimkeha kontakti eripärasid, ettenähtud kliinilisi funktsioone ja tootja kinnitusi. Üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele vastavuse tõendamise piisavust ainult mittekliiniliste katsemeetodite tulemuste alusel (sh funktsioonivõime hindamine, stendikatsed ja prekliiniline hinnang) tuleb nõuetekohaselt põhjendada II lisas osutatud tehnilises dokumentatsioonis.

3.   
  Välja arvatud III klassi seadmete puhul,
  kui ei peeta asjakohaseks tõendada vastavust üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele kliiniliste andmete põhjal, esitatakse iga sellise erandi puhul asjakohane põhjendus, mille aluseks on tootja riskijuhtimise tulemused ning milles võetakse arvesse seadme ja inimkeha kontakti eripärasid, ettenähtud kliinilisi funktsioone ja tootja kinnitusi. Üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele vastavuse tõendamise piisavust ainult mittekliiniliste katsemeetodite tulemuste alusel (sh funktsioonivõime hindamine, stendikatsed ja prekliiniline hinnang) tuleb nõuetekohaselt põhjendada II lisas osutatud tehnilises dokumentatsioonis.

Erandi tegemiseks esimese lõigu kohasest üldistele ohutus- ja toimivusnõuetele vastavuse tõendamisest kliiniliste andmete põhjal on vaja pädeva asutuse eelnevat heakskiitu.

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 5 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | III klassi seadmete ja siirdatavate seadmete puhul ajakohastatakse artikli 26 lõikes 1 osutatud ohutuse ja kliinilise toimivuse kokkuvõtet vähemalt kord aastas kliinilise hindamise aruandega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

III klassi seadmete ja siirdatavate seadmete puhul ajakohastatakse artikli 26 lõikes 1 osutatud ohutuse ja kliinilise toimivuse kokkuvõtet vähemalt kord aastas kliinilise hindamise aruandega.

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | kontrollida, kas seadmed on kavandatud, toodetud ja pakendatud selliselt, et tavapärastes kasutustingimustes sobivad nad kasutamiseks ühel või mitmel artikli 2 lõike 1 punktis 1 osutatud meditsiinilisel eesmärgil ning saavutavad tootja poolt ettenähtud toimivustaseme; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

kontrollida, kas seadmed on kavandatud, toodetud ja pakendatud selliselt, et tavapärastes kasutustingimustes sobivad nad kasutamiseks ühel või mitmel artikli 2 lõike 1 punktis 1 osutatud meditsiinilisel eesmärgil ning saavutavad tootja poolt ettenähtud toimivustaseme;

| (a) | kontrollida, kas seadmed on kavandatud, toodetud ja pakendatud selliselt, et tavapärastes kasutustingimustes sobivad nad kasutamiseks ühel või mitmel artikli 2 lõike 1 punktis 1 osutatud meditsiinilisel eesmärgil ning saavutavad tootja
  või sponsori
  poolt ettenähtud toimivustaseme; |
| --- | --- |

(a)

kontrollida, kas seadmed on kavandatud, toodetud ja pakendatud selliselt, et tavapärastes kasutustingimustes sobivad nad kasutamiseks ühel või mitmel artikli 2 lõike 1 punktis 1 osutatud meditsiinilisel eesmärgil ning saavutavad tootja
  või sponsori
  poolt ettenähtud toimivustaseme;

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kontrollida,
  kas seadme abil saavutatakse tootja poolt
  ettenähtud kasu patsiendile; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kontrollida,
  kas seadme abil saavutatakse tootja poolt
  ettenähtud kasu patsiendile;

| (b) | kontrollida
  seadme kliinilist ohutust ja tõhusust
  ,
  sealhulgas
  ettenähtud kasu patsiendile
  , kui seadet kasutatakse sihtotstarbeliselt sihtelanikkonnas ja vastavalt kasutusjuhendile
  ; |
| --- | --- |

(b)

kontrollida
  seadme kliinilist ohutust ja tõhusust
  ,
  sealhulgas
  ettenähtud kasu patsiendile
  , kui seadet kasutatakse sihtotstarbeliselt sihtelanikkonnas ja vastavalt kasutusjuhendile
  ;

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kliinilise uuringu sponsor esitab taotluse ja XIV lisa II peatükis osutatud dokumendid liikmesriigile (liikmesriikidele), kus uuring läbi viiakse. Asjaomane liikmesriik teatab
  kuue
  päeva jooksul pärast taotluse saamist sponsorile, kas kliiniline uuring kuulub käesoleva määruse reguleerimisalasse ning kas taotlus on täielik. | 2.   Kliinilise uuringu sponsor esitab taotluse ja XIV lisa II peatükis osutatud dokumendid liikmesriigile (liikmesriikidele), kus uuring läbi viiakse. Asjaomane liikmesriik teatab
  14
  päeva jooksul pärast taotluse saamist sponsorile, kas kliiniline uuring kuulub käesoleva määruse reguleerimisalasse ning kas taotlus on täielik. |
| | Kui asjaga on seotud rohkem kui üks liikmesriik ning kui teatav liikmesriik ei nõustu muudel kui riiklikku, kohalikku või eetilist laadi kaalutlustel koordineeriva liikmesriigiga selles osas, kas kliiniline uuring tuleks heaks kiita, püüavad asjaomased liikmesriigid jõuda järelduse osas kokkuleppele. Kui ühisele järeldusele ei jõuta, langetab otsuse komisjon pärast asjaomaste liikmesriikidega konsulteerimist ja vajaduse korral meditsiiniseadmete koordineerimisrühma nõu kuulda võtmist. Kui asjaomased liikmesriigid ei nõustu kliinilise uuringuga riiklikku, kohalikku või eetilist laadi kaalutlustel, ei tohiks kliinilist uuringut asjaomastes liikmesriikides läbi viia. |
| Kui liikmesriik ei ole sponsorit esimeses lõigus osutatud ajavahemiku jooksul teavitanud, loetakse kliiniline uuring käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaks ning taotlus loetakse täielikuks. | Kui liikmesriik ei ole sponsorit esimeses lõigus osutatud ajavahemiku jooksul teavitanud, loetakse kliiniline uuring käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaks ning taotlus loetakse täielikuks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kliinilise uuringu sponsor esitab taotluse ja XIV lisa II peatükis osutatud dokumendid liikmesriigile (liikmesriikidele), kus uuring läbi viiakse. Asjaomane liikmesriik teatab
  kuue
  päeva jooksul pärast taotluse saamist sponsorile, kas kliiniline uuring kuulub käesoleva määruse reguleerimisalasse ning kas taotlus on täielik.

2.   Kliinilise uuringu sponsor esitab taotluse ja XIV lisa II peatükis osutatud dokumendid liikmesriigile (liikmesriikidele), kus uuring läbi viiakse. Asjaomane liikmesriik teatab
  14
  päeva jooksul pärast taotluse saamist sponsorile, kas kliiniline uuring kuulub käesoleva määruse reguleerimisalasse ning kas taotlus on täielik.

Kui asjaga on seotud rohkem kui üks liikmesriik ning kui teatav liikmesriik ei nõustu muudel kui riiklikku, kohalikku või eetilist laadi kaalutlustel koordineeriva liikmesriigiga selles osas, kas kliiniline uuring tuleks heaks kiita, püüavad asjaomased liikmesriigid jõuda järelduse osas kokkuleppele. Kui ühisele järeldusele ei jõuta, langetab otsuse komisjon pärast asjaomaste liikmesriikidega konsulteerimist ja vajaduse korral meditsiiniseadmete koordineerimisrühma nõu kuulda võtmist. Kui asjaomased liikmesriigid ei nõustu kliinilise uuringuga riiklikku, kohalikku või eetilist laadi kaalutlustel, ei tohiks kliinilist uuringut asjaomastes liikmesriikides läbi viia.

Kui liikmesriik ei ole sponsorit esimeses lõigus osutatud ajavahemiku jooksul teavitanud, loetakse kliiniline uuring käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaks ning taotlus loetakse täielikuks.

Kui liikmesriik ei ole sponsorit esimeses lõigus osutatud ajavahemiku jooksul teavitanud, loetakse kliiniline uuring käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaks ning taotlus loetakse täielikuks.

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõige 3 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui liikmesriik ei ole sponsorit
  kolme
  päeva jooksul alates märkuste või täiendatud taotluse saamisest lõike 2 kohaselt teavitanud, loetakse kliiniline uuring käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaks ning taotlus loetakse täielikuks. | Kui liikmesriik ei ole sponsorit
  kuue
  päeva jooksul alates märkuste või täiendatud taotluse saamisest lõike 2 kohaselt teavitanud, loetakse kliiniline uuring käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaks ning taotlus loetakse täielikuks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui liikmesriik ei ole sponsorit
  kolme
  päeva jooksul alates märkuste või täiendatud taotluse saamisest lõike 2 kohaselt teavitanud, loetakse kliiniline uuring käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaks ning taotlus loetakse täielikuks.

Kui liikmesriik ei ole sponsorit
  kuue
  päeva jooksul alates märkuste või täiendatud taotluse saamisest lõike 2 kohaselt teavitanud, loetakse kliiniline uuring käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaks ning taotlus loetakse täielikuks.

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõige 5 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | 35
  päeva pärast lõikes 4 osutatud taotluse kinnitamise kuupäeva, kui asjaomane liikmesriik ei ole selle ajavahemiku jooksul sponsorit teavitanud oma keeldumisest inimeste tervise, patsientide ohutuse või avaliku korra huvides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

35
  päeva pärast lõikes 4 osutatud taotluse kinnitamise kuupäeva, kui asjaomane liikmesriik ei ole selle ajavahemiku jooksul sponsorit teavitanud oma keeldumisest inimeste tervise, patsientide ohutuse või avaliku korra huvides.

| (c) | 60
  päeva pärast lõikes 4 osutatud taotluse kinnitamise kuupäeva, kui asjaomane liikmesriik ei ole selle ajavahemiku jooksul sponsorit teavitanud oma keeldumisest inimeste tervise, patsientide ohutuse või avaliku korra huvides. |
| --- | --- |

(c)

60
  päeva pärast lõikes 4 osutatud taotluse kinnitamise kuupäeva, kui asjaomane liikmesriik ei ole selle ajavahemiku jooksul sponsorit teavitanud oma keeldumisest inimeste tervise, patsientide ohutuse või avaliku korra huvides.

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Liikmesriigid tagavad, et taotlust hindavatel isikutel puudub huvide konflikt, et nad ei ole seotud sponsoriga, asutus(t)ega, kus kliiniline uuring toimub ega uuringus osalevate uurijatega ning on vabad mis tahes muudest mõjutustest. | 6.   Liikmesriigid tagavad, et taotlust hindavatel isikutel puudub huvide konflikt, et nad ei ole seotud sponsoriga, asutus(t)ega, kus kliiniline uuring toimub ega uuringus osalevate uurijatega ning on vabad mis tahes muudest mõjutustest. |
| Liikmesriigid tagavad, et hindamise teeb ühiselt mõistlik hulk inimesi, kellel on ühiselt vajalik kvalifikatsioon ja kogemus. Hindamisel võetakse arvesse vähemalt ühe sellise isiku vaatenurka, kelle eriala ei ole seotud teadusega. Arvesse võetakse ka
  vähemalt ühe patsiendi
  vaatenurka. | Liikmesriigid tagavad, et hindamise teeb ühiselt mõistlik hulk inimesi, kellel on ühiselt vajalik kvalifikatsioon ja kogemus. Hindamisel võetakse arvesse vähemalt ühe sellise isiku vaatenurka, kelle eriala ei ole seotud teadusega. Arvesse võetakse ka
  patsientide
  vaatenurka. |
| | Läbivaatajate loetelu tuleks teha sponsorile kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Liikmesriigid tagavad, et taotlust hindavatel isikutel puudub huvide konflikt, et nad ei ole seotud sponsoriga, asutus(t)ega, kus kliiniline uuring toimub ega uuringus osalevate uurijatega ning on vabad mis tahes muudest mõjutustest.

6.   Liikmesriigid tagavad, et taotlust hindavatel isikutel puudub huvide konflikt, et nad ei ole seotud sponsoriga, asutus(t)ega, kus kliiniline uuring toimub ega uuringus osalevate uurijatega ning on vabad mis tahes muudest mõjutustest.

Liikmesriigid tagavad, et hindamise teeb ühiselt mõistlik hulk inimesi, kellel on ühiselt vajalik kvalifikatsioon ja kogemus. Hindamisel võetakse arvesse vähemalt ühe sellise isiku vaatenurka, kelle eriala ei ole seotud teadusega. Arvesse võetakse ka
  vähemalt ühe patsiendi
  vaatenurka.

Liikmesriigid tagavad, et hindamise teeb ühiselt mõistlik hulk inimesi, kellel on ühiselt vajalik kvalifikatsioon ja kogemus. Hindamisel võetakse arvesse vähemalt ühe sellise isiku vaatenurka, kelle eriala ei ole seotud teadusega. Arvesse võetakse ka
  patsientide
  vaatenurka.

Läbivaatajate loetelu tuleks teha sponsorile kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõiked 6 a–6 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  Kõik kliinilise uuringu etapid, alates esimestest uuringu vajaduse ja põhjenduse kaalutlustest kuni tulemuste avaldamiseni, viiakse läbi kooskõlas tunnustatud eetiliste põhimõtetega, nagu näiteks nendega, mis on sätestatud inimestega läbiviidavate meditsiiniliste uuringute eetiliste põhimõtete Maailma Arstide Liidu Helsingi deklaratsioonis, mis võeti vastu 18. ülemaailmsel meditsiiniassambleel Helsingis 1964. aastal ning mida viimati muutis Maailma Arstide Liidu 59. üldkogu Soulis 2008. aastal. |
| | 6 b.
     
  Asjaomane liikmesriik annab loa kliinilise uuringu läbiviimiseks käesoleva artikli alusel üksnes pärast sõltumatu eetikakomitee poolset hindamist ja heakskiitmist vastavalt Maailma Arstide Liidu Helsingi deklaratsioonile. |
| | 6 c.
     
  Eetikakomitee teostatav hindamine hõlmab eelkõige kliinilise uuringu meditsiinilist põhjendust, kliinilises uuringus osalevate isikute nõusolekut pärast täieliku teabe esitamist kliinilise uuringu kohta ning uurijate ja uurimisrajatiste sobivust. |
| | Eetikakomitee tegutseb vastavalt selle riigi või nende riikide vastavatele seadustele ja määrustele, kus uuring läbi viiakse, ning peab järgima kõiki asjaomaseid rahvusvahelisi norme ja standardeid. Eetikakomitee töötab ka niisuguse tõhususega, mis võimaldab asjaomasel liikmesriigil pidada kinni käesolevas peatükis sätestatud menetlustähtaegadest. |
| | Eetikakomitee koosneb asjakohasel hulgal liikmetest, kellel on ühiselt asjaomane kvalifikatsioon ja kogemus, et hinnata kontrollitava kliinilise uuringu teaduslikke, meditsiinilisi ja eetilisi aspekte. |
| | Kliinilise uuringu taotlust hindavad eetikakomitee liikmed ei ole seotud sponsoriga, asutusega, kus kliiniline uuring toimub, ega uuringus osalevate uurijatega ning on vabad mis tahes muudest mõjutustest. Taotlust hindavate isikute nimed, kvalifikatsioonid ja huvide deklaratsioon tehakse üldsusele kättesaadavaks. |
| | 6 d.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid kliiniliste uuringute valdkonnas eetikakomiteede loomiseks, kui selliseid komiteesid ei ole olemas, ja nende töö hõlbustamiseks. |
| | 6 e.
     
  Komisjon hõlbustab eetikakomiteede koostööd ja parimate tavade jagamist eetikaküsimustes, sealhulgas eetilise hindamise menetlused ja põhimõtted. |
| | Komisjon töötab olemasolevatele headele tavadele tuginedes välja suunised eetikakomiteedesse patsientide kaasamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6 a.
     
  Kõik kliinilise uuringu etapid, alates esimestest uuringu vajaduse ja põhjenduse kaalutlustest kuni tulemuste avaldamiseni, viiakse läbi kooskõlas tunnustatud eetiliste põhimõtetega, nagu näiteks nendega, mis on sätestatud inimestega läbiviidavate meditsiiniliste uuringute eetiliste põhimõtete Maailma Arstide Liidu Helsingi deklaratsioonis, mis võeti vastu 18. ülemaailmsel meditsiiniassambleel Helsingis 1964. aastal ning mida viimati muutis Maailma Arstide Liidu 59. üldkogu Soulis 2008. aastal.

6 b.
     
  Asjaomane liikmesriik annab loa kliinilise uuringu läbiviimiseks käesoleva artikli alusel üksnes pärast sõltumatu eetikakomitee poolset hindamist ja heakskiitmist vastavalt Maailma Arstide Liidu Helsingi deklaratsioonile.

6 c.
     
  Eetikakomitee teostatav hindamine hõlmab eelkõige kliinilise uuringu meditsiinilist põhjendust, kliinilises uuringus osalevate isikute nõusolekut pärast täieliku teabe esitamist kliinilise uuringu kohta ning uurijate ja uurimisrajatiste sobivust.

Eetikakomitee tegutseb vastavalt selle riigi või nende riikide vastavatele seadustele ja määrustele, kus uuring läbi viiakse, ning peab järgima kõiki asjaomaseid rahvusvahelisi norme ja standardeid. Eetikakomitee töötab ka niisuguse tõhususega, mis võimaldab asjaomasel liikmesriigil pidada kinni käesolevas peatükis sätestatud menetlustähtaegadest.

Eetikakomitee koosneb asjakohasel hulgal liikmetest, kellel on ühiselt asjaomane kvalifikatsioon ja kogemus, et hinnata kontrollitava kliinilise uuringu teaduslikke, meditsiinilisi ja eetilisi aspekte.

Kliinilise uuringu taotlust hindavad eetikakomitee liikmed ei ole seotud sponsoriga, asutusega, kus kliiniline uuring toimub, ega uuringus osalevate uurijatega ning on vabad mis tahes muudest mõjutustest. Taotlust hindavate isikute nimed, kvalifikatsioonid ja huvide deklaratsioon tehakse üldsusele kättesaadavaks.

6 d.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid kliiniliste uuringute valdkonnas eetikakomiteede loomiseks, kui selliseid komiteesid ei ole olemas, ja nende töö hõlbustamiseks.

6 e.
     
  Komisjon hõlbustab eetikakomiteede koostööd ja parimate tavade jagamist eetikaküsimustes, sealhulgas eetilise hindamise menetlused ja põhimõtted.

Komisjon töötab olemasolevatele headele tavadele tuginedes välja suunised eetikakomiteedesse patsientide kaasamise kohta.

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõige 1 – punkt g a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (g a) | kasutatav meetod, uuringus osalejate arv ning uuringu kavandatav tulemus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(g a)

kasutatav meetod, uuringus osalejate arv ning uuringu kavandatav tulemus.

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Kliinilise uuringu lõpuleviimisel sisestab sponsor artiklis 53 a osutatud elektroonilisse süsteemi selle tulemuste kokkuvõtte, mis on koostatud viisil, mis on väljaõppeta isikule kergesti arusaadav. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Kliinilise uuringu lõpuleviimisel sisestab sponsor artiklis 53 a osutatud elektroonilisse süsteemi selle tulemuste kokkuvõtte, mis on koostatud viisil, mis on väljaõppeta isikule kergesti arusaadav.

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | tundliku äriteabe kaitse; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tundliku äriteabe kaitse;

| (b) | tundliku äriteabe kaitse;
  kõrvalnähtude kohta käivaid andmeid ja ohutusandmeid ei peeta tundlikuks äriteabeks; |
| --- | --- |

(b)

tundliku äriteabe kaitse;
  kõrvalnähtude kohta käivaid andmeid ja ohutusandmeid ei peeta tundlikuks äriteabeks;

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53 – lõiked 1, 2 ja 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon loob ja haldab koostöös liikmesriikidega elektroonilist süsteemi, millega luuakse artikli 51 lõikes 1 osutatud kordumatud identifitseerimistunnused kliiniliste uuringute jaoks ning millega võrreldakse ja töödeldakse järgmist teavet: | 1.   Komisjon loob ja haldab koostöös liikmesriikidega elektroonilist süsteemi, millega luuakse artikli 51 lõikes 1 osutatud kordumatud identifitseerimistunnused kliiniliste uuringute jaoks ning millega võrreldakse ja töödeldakse järgmist teavet: |
| (a) | kliiniliste uuringute registreerimine kooskõlas artikliga 52; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon loob ja haldab koostöös liikmesriikidega elektroonilist süsteemi, millega luuakse artikli 51 lõikes 1 osutatud kordumatud identifitseerimistunnused kliiniliste uuringute jaoks ning millega võrreldakse ja töödeldakse järgmist teavet:

1.   Komisjon loob ja haldab koostöös liikmesriikidega elektroonilist süsteemi, millega luuakse artikli 51 lõikes 1 osutatud kordumatud identifitseerimistunnused kliiniliste uuringute jaoks ning millega võrreldakse ja töödeldakse järgmist teavet:

(a)

kliiniliste uuringute registreerimine kooskõlas artikliga 52;

| (a) | kliiniliste uuringute registreerimine kooskõlas artikliga 52; |
| --- | --- |

(a)

kliiniliste uuringute registreerimine kooskõlas artikliga 52;

| (b) | liikmesriikide ning liikmesriikide ja komisjoni vaheline teabevahetus kooskõlas artikliga 56; |
| --- | --- |

(b)

liikmesriikide ning liikmesriikide ja komisjoni vaheline teabevahetus kooskõlas artikliga 56;

| (b) | liikmesriikide ning liikmesriikide ja komisjoni vaheline teabevahetus kooskõlas artikliga 56; |
| --- | --- |

(b)

liikmesriikide ning liikmesriikide ja komisjoni vaheline teabevahetus kooskõlas artikliga 56;

| (c) | teave rohkem kui ühes liikmesriigis tehtavate kliiniliste uuringute kohta, kui nende kohta on esitatud artiklis 58 osutatud ühine taotlus; |
| --- | --- |

(c)

teave rohkem kui ühes liikmesriigis tehtavate kliiniliste uuringute kohta, kui nende kohta on esitatud artiklis 58 osutatud ühine taotlus;

| (c) | teave rohkem kui ühes liikmesriigis tehtavate kliiniliste uuringute kohta, kui nende kohta on esitatud artiklis 58 osutatud ühine taotlus; |
| --- | --- |

(c)

teave rohkem kui ühes liikmesriigis tehtavate kliiniliste uuringute kohta, kui nende kohta on esitatud artiklis 58 osutatud ühine taotlus;

| (d) | tõsiseid kõrvalnähte ja seadme puudulikkust käsitlevad artikli 59 lõikes 2 osutatud aruanded, kui tegemist on artiklis 58 osutatud ühise taotlusega. |
| --- | --- |

(d)

tõsiseid kõrvalnähte ja seadme puudulikkust käsitlevad artikli 59 lõikes 2 osutatud aruanded, kui tegemist on artiklis 58 osutatud ühise taotlusega.

| (d) | tõsiseid kõrvalnähte ja seadme puudulikkust käsitlevad artikli 59 lõikes 2 osutatud aruanded, kui tegemist on artiklis 58 osutatud ühise taotlusega; |
| --- | --- |

(d)

tõsiseid kõrvalnähte ja seadme puudulikkust käsitlevad artikli 59 lõikes 2 osutatud aruanded, kui tegemist on artiklis 58 osutatud ühise taotlusega;

| (d a) | artikli 57 lõike 3 kohaselt sponsori esitatav liinilise uuringu aruanne ja kokkuvõte. |
| --- | --- |

(d a)

artikli 57 lõike 3 kohaselt sponsori esitatav liinilise uuringu aruanne ja kokkuvõte.

2.   Komisjon tagab lõikes 1 osutatud elektroonilist süsteemi luues selle koostalitlusvõime inimtervishoius kasutatavate ravimite kliiniliste katsete ELi andmebaasiga, mis luuakse määruse (EL) nr [.../...].artikli [...] kohaselt. Välja arvatud artiklis 52 osutatud teave, on kogu elektroonilise süsteemi kaudu kõrvutatud ja töödeldud teave on kättesaadav üksnes liikmesriikidele ja komisjonile.

2.   Komisjon tagab lõikes 1 osutatud elektroonilist süsteemi luues selle koostalitlusvõime inimtervishoius kasutatavate ravimite kliiniliste katsete ELi andmebaasiga, mis luuakse määruse (EL) nr
  [viide tulevasele kliiniliste uuringute määrusele]
  artikli [...] kohaselt. Välja arvatud artiklis 52
  ning artikli 53 punktides d ja d a
  osutatud teave, on kogu elektroonilise süsteemi kaudu kõrvutatud ja töödeldud teave on kättesaadav üksnes liikmesriikidele ja komisjonile.
  Komisjon tagab ühtlasi tervishoiutöötajate juurdepääsu elektroonilisele süsteemile.

Artikli 53 punktides d ja d a osutatud teave tehakse üldsusele kättesaadavaks artikli 52 lõigete 3 ja 4 kohaselt.

2 a.
     
  Põhjendatud taotluse korral tehakse kogu konkreetse meditsiiniseadme kohta elektroonilises süsteemis saadaolev teave taotlevale isikule kättesaadavaks, välja arvatud juhul, kui kogu teabe või selle osa konfidentsiaalsus on põhjendatud artikli 52 lõike 3 kohaselt.

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Liikmesriik hindab artikli 51 lõike 6 alusel sponsori taotlust märkimisväärsete muudatuste tegemiseks kliinilises uuringus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Liikmesriik hindab artikli 51 lõike 6 alusel sponsori taotlust märkimisväärsete muudatuste tegemiseks kliinilises uuringus.

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui liikmesriik on kliinilisest uuringust keeldunud, selle peatanud või lõpetanud või palunud uuringu olulist muutmist või ajutist peatamist või kui sponsor on teatanud kliinilise uuringu varasest lõpetamisest
  ohutusega
  seotud põhjustel, teavitab liikmesriik kõiki teisi liikmesriike ja komisjoni oma otsusest ja selle põhjustest artiklis 53 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. | 1.   Kui liikmesriik on kliinilisest uuringust keeldunud, selle peatanud või lõpetanud või palunud uuringu olulist muutmist või ajutist peatamist või kui sponsor on teatanud kliinilise uuringu varasest lõpetamisest
  ohutuse või tõhususega
  seotud põhjustel, teavitab liikmesriik kõiki teisi liikmesriike ja komisjoni
  niisugustest asjaoludest ning
  oma otsusest ja selle
  otsuse
  põhjustest artiklis 53 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui liikmesriik on kliinilisest uuringust keeldunud, selle peatanud või lõpetanud või palunud uuringu olulist muutmist või ajutist peatamist või kui sponsor on teatanud kliinilise uuringu varasest lõpetamisest
  ohutusega
  seotud põhjustel, teavitab liikmesriik kõiki teisi liikmesriike ja komisjoni oma otsusest ja selle põhjustest artiklis 53 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu.

1.   Kui liikmesriik on kliinilisest uuringust keeldunud, selle peatanud või lõpetanud või palunud uuringu olulist muutmist või ajutist peatamist või kui sponsor on teatanud kliinilise uuringu varasest lõpetamisest
  ohutuse või tõhususega
  seotud põhjustel, teavitab liikmesriik kõiki teisi liikmesriike ja komisjoni
  niisugustest asjaoludest ning
  oma otsusest ja selle
  otsuse
  põhjustest artiklis 53 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu.

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui sponsor on kliinilise uuringu
  ohutusega
  seotud põhjustel ajutiselt peatanud, teavitab ta asjaomaseid liikmesriike 15 päeva jooksul alates ajutisest peatamisest. | 1.   Kui sponsor on kliinilise uuringu
  ohutuse või tõhususega
  seotud põhjustel ajutiselt peatanud, teavitab ta asjaomaseid liikmesriike 15 päeva jooksul alates ajutisest peatamisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui sponsor on kliinilise uuringu
  ohutusega
  seotud põhjustel ajutiselt peatanud, teavitab ta asjaomaseid liikmesriike 15 päeva jooksul alates ajutisest peatamisest.

1.   Kui sponsor on kliinilise uuringu
  ohutuse või tõhususega
  seotud põhjustel ajutiselt peatanud, teavitab ta asjaomaseid liikmesriike 15 päeva jooksul alates ajutisest peatamisest.

Muudatusettepanek 189

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Sponsor teavitab iga asjaomast liikmesriiki selle liikmesriigiga seotud kliinilise uuringu lõppemisest ja esitab varase lõpetamise korral põhjendused. Nimetatud teade esitatakse 15 päeva jooksul alates kliinilise uuringu lõpetamisest asjaomases liikmesriigis. | 2.   Sponsor teavitab iga asjaomast liikmesriiki selle liikmesriigiga seotud kliinilise uuringu lõppemisest ja esitab varase lõpetamise korral põhjendused
  , nii et kõik liikmesriigid saavad teavitada selle kliinilise uuringu tulemustest samal ajal liidus sarnaseid kliinilisi uuringuid teostavaid sponsoreid
  . Nimetatud teade esitatakse 15 päeva jooksul alates kliinilise uuringu lõpetamisest asjaomases liikmesriigis. |
| Kui uuring tehakse rohkem kui ühes liikmesriigis, teavitab sponsor kõiki asjaomaseid liikmesriike kliinilise uuringu üldisest lõpetamisest. Nimetatud teade esitatakse 15 päeva jooksul alates kliinilise uuringu
  üldisest
  lõpetamisest. | Kui uuring tehakse rohkem kui ühes liikmesriigis, teavitab sponsor kõiki asjaomaseid liikmesriike kliinilise uuringu
  varasest lõpetamisest ühes liikmesriigis ja selle
  üldisest lõpetamisest.
  Samuti esitatakse kõigile liikmesriikidele teave kliinilise uuringu varase lõpetamise põhjuste kohta, nii et kõik liikmesriigid saavad teavitada selle kliinilise uuringu tulemustest samal ajal liidus sarnaseid kliinilisi uuringuid teostavaid sponsoreid.
  Nimetatud teade esitatakse 15 päeva jooksul alates kliinilise uuringu lõpetamisest
  ühes või mitmes liikmesriigis
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Sponsor teavitab iga asjaomast liikmesriiki selle liikmesriigiga seotud kliinilise uuringu lõppemisest ja esitab varase lõpetamise korral põhjendused. Nimetatud teade esitatakse 15 päeva jooksul alates kliinilise uuringu lõpetamisest asjaomases liikmesriigis.

2.   Sponsor teavitab iga asjaomast liikmesriiki selle liikmesriigiga seotud kliinilise uuringu lõppemisest ja esitab varase lõpetamise korral põhjendused
  , nii et kõik liikmesriigid saavad teavitada selle kliinilise uuringu tulemustest samal ajal liidus sarnaseid kliinilisi uuringuid teostavaid sponsoreid
  . Nimetatud teade esitatakse 15 päeva jooksul alates kliinilise uuringu lõpetamisest asjaomases liikmesriigis.

Kui uuring tehakse rohkem kui ühes liikmesriigis, teavitab sponsor kõiki asjaomaseid liikmesriike kliinilise uuringu üldisest lõpetamisest. Nimetatud teade esitatakse 15 päeva jooksul alates kliinilise uuringu
  üldisest
  lõpetamisest.

Kui uuring tehakse rohkem kui ühes liikmesriigis, teavitab sponsor kõiki asjaomaseid liikmesriike kliinilise uuringu
  varasest lõpetamisest ühes liikmesriigis ja selle
  üldisest lõpetamisest.
  Samuti esitatakse kõigile liikmesriikidele teave kliinilise uuringu varase lõpetamise põhjuste kohta, nii et kõik liikmesriigid saavad teavitada selle kliinilise uuringu tulemustest samal ajal liidus sarnaseid kliinilisi uuringuid teostavaid sponsoreid.
  Nimetatud teade esitatakse 15 päeva jooksul alates kliinilise uuringu lõpetamisest
  ühes või mitmes liikmesriigis
  .

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Sponsor esitab ühe aasta jooksul alates kliinilise uuringu lõppemisest asjaomasele liikmesriigile kliinilise uuringu
  tulemuste kokkuvõtte
  XIV lisa I peatüki punktis 2.7 osutatud kliinilise uuringu aruande vormis. Kui kliinilise uuringu aruannet ei ole teaduslikel põhjustel võimalik ühe aasta jooksul esitada, esitatakse see niipea, kui see on kättesaadav. Sellisel juhul täpsustatakse XIV lisa II peatüki punktis 3 osutatud kliinilise uuringu
  plaanis
  kliinilise uuringu tulemuste esitamise tähtaeg ja lisatakse
  selgitus
  . | 3.   Sponsor esitab
  kliinilise uuringu tulemusest olenemata
  ühe aasta jooksul alates kliinilise
  toimivuse
  uuringu lõppemisest
  või selle varasest lõpetamisest
  asjaomasele liikmesriigile kliinilise uuringu
  tulemused
  XIV lisa I peatüki punktis 2.7 osutatud kliinilise uuringu aruande vormis.
  Sellele lisatakse väljaõppeta isikule mõistetavas sõnastuses esitatav kokkuvõte. Sponsor esitab nii aruande kui ka kokkuvõtte artiklis 53 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu.
  Kui kliinilise uuringu aruannet ei ole
  õigustatud
  teaduslikel põhjustel võimalik ühe aasta jooksul esitada, esitatakse see niipea, kui see on kättesaadav. Sellisel juhul täpsustatakse XIV lisa II peatüki punktis 3 osutatud kliinilise uuringu
  kavas
  kliinilise uuringu tulemuste esitamise tähtaeg ja lisatakse
  põhjendus
  . |
| | 3 a.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte selleks, et määrata kindlaks väljaõppeta isiku kokkuvõtte sisu ja struktuur. |
| | Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte kliinilise uuringu aruande teatavakstegemise eeskirjade kehtestamiseks. |
| | Juhuks kui sponsor otsustab jagada töötlemata andmeid vabatahtlikkuse alusel, koostab komisjon niisuguste andmete vormingut ja jagamist käsitlevad suunised. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Sponsor esitab ühe aasta jooksul alates kliinilise uuringu lõppemisest asjaomasele liikmesriigile kliinilise uuringu
  tulemuste kokkuvõtte
  XIV lisa I peatüki punktis 2.7 osutatud kliinilise uuringu aruande vormis. Kui kliinilise uuringu aruannet ei ole teaduslikel põhjustel võimalik ühe aasta jooksul esitada, esitatakse see niipea, kui see on kättesaadav. Sellisel juhul täpsustatakse XIV lisa II peatüki punktis 3 osutatud kliinilise uuringu
  plaanis
  kliinilise uuringu tulemuste esitamise tähtaeg ja lisatakse
  selgitus
  .

3.   Sponsor esitab
  kliinilise uuringu tulemusest olenemata
  ühe aasta jooksul alates kliinilise
  toimivuse
  uuringu lõppemisest
  või selle varasest lõpetamisest
  asjaomasele liikmesriigile kliinilise uuringu
  tulemused
  XIV lisa I peatüki punktis 2.7 osutatud kliinilise uuringu aruande vormis.
  Sellele lisatakse väljaõppeta isikule mõistetavas sõnastuses esitatav kokkuvõte. Sponsor esitab nii aruande kui ka kokkuvõtte artiklis 53 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu.
  Kui kliinilise uuringu aruannet ei ole
  õigustatud
  teaduslikel põhjustel võimalik ühe aasta jooksul esitada, esitatakse see niipea, kui see on kättesaadav. Sellisel juhul täpsustatakse XIV lisa II peatüki punktis 3 osutatud kliinilise uuringu
  kavas
  kliinilise uuringu tulemuste esitamise tähtaeg ja lisatakse
  põhjendus
  .

3 a.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte selleks, et määrata kindlaks väljaõppeta isiku kokkuvõtte sisu ja struktuur.

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte kliinilise uuringu aruande teatavakstegemise eeskirjade kehtestamiseks.

Juhuks kui sponsor otsustab jagada töötlemata andmeid vabatahtlikkuse alusel, koostab komisjon niisuguste andmete vormingut ja jagamist käsitlevad suunised.

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 58 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Rohkem kui ühes liikmesriigis tehtavate kliiniliste uuringute
  sponsor võib artikli 51 kohaldamiseks esitada artiklis 53 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu
  ühise
  taotluse, mis edastatakse kohe elektrooniliselt asjaomastele liikmesriikidele. | 1.   
  Kliinilise uuringu
  sponsor võib artikli 51 kohaldamiseks esitada artiklis 53 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu taotluse, mis edastatakse kohe elektrooniliselt asjaomastele liikmesriikidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Rohkem kui ühes liikmesriigis tehtavate kliiniliste uuringute
  sponsor võib artikli 51 kohaldamiseks esitada artiklis 53 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu
  ühise
  taotluse, mis edastatakse kohe elektrooniliselt asjaomastele liikmesriikidele.

1.   
  Kliinilise uuringu
  sponsor võib artikli 51 kohaldamiseks esitada artiklis 53 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu taotluse, mis edastatakse kohe elektrooniliselt asjaomastele liikmesriikidele.

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 58 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Sponsor teeb ühtses taotluses ühele asjaomasele liikmesriigile ettepaneku toimida koordineeriva liikmesriigina. Kui nimetatud liikmesriik ei ole nõus olema koordineeriv liikmesriik, lepib ta
  kuue päeva jooksul alates ühtse taotluse esitamisest kokku
  mõne teise asjaomase liikmesriigiga, et viimane võtab koordineerimise enda peale. Kui ükski teine
  liikmesriik
  ei ole nõus olema
  koordineeriv liikmesriik
  , toimib
  koordineeriva
  liikmesriigina sponsori poolt pakutud liikmesriik
  .
  Kui koordineeriv liikmesriik on muu kui sponsori pakutud liikmesriik, algab artikli 51 lõikes 2 osutatud tähtaeg nõusoleku andmisele järgnevast päevast. | 2.   
  Asjaomased liikmesriigid lepivad
  kuue päeva jooksul alates ühtse taotluse esitamisest kokku
  selles, milline
  liikmesriik
  on
  koordineeriv liikmesriik
  . Liikmesriigid ja komisjon lepivad meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale antavate ülesannete raames kokku selgetes eeskirjades
  koordineeriva
  liikmesriigi nimetamiseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Sponsor teeb ühtses taotluses ühele asjaomasele liikmesriigile ettepaneku toimida koordineeriva liikmesriigina. Kui nimetatud liikmesriik ei ole nõus olema koordineeriv liikmesriik, lepib ta
  kuue päeva jooksul alates ühtse taotluse esitamisest kokku
  mõne teise asjaomase liikmesriigiga, et viimane võtab koordineerimise enda peale. Kui ükski teine
  liikmesriik
  ei ole nõus olema
  koordineeriv liikmesriik
  , toimib
  koordineeriva
  liikmesriigina sponsori poolt pakutud liikmesriik
  .
  Kui koordineeriv liikmesriik on muu kui sponsori pakutud liikmesriik, algab artikli 51 lõikes 2 osutatud tähtaeg nõusoleku andmisele järgnevast päevast.

2.   
  Asjaomased liikmesriigid lepivad
  kuue päeva jooksul alates ühtse taotluse esitamisest kokku
  selles, milline
  liikmesriik
  on
  koordineeriv liikmesriik
  . Liikmesriigid ja komisjon lepivad meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale antavate ülesannete raames kokku selgetes eeskirjades
  koordineeriva
  liikmesriigi nimetamiseks
  .

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 58 – lõige 3 – lõik 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | koostab koordineeritud hindamise tulemuste kohta aruande,
  mida
  teised asjaomased liikmesriigid
  võtavad arvesse
  artikli 51 lõike 5 kohase otsuse tegemisel sponsori taotluse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

koostab koordineeritud hindamise tulemuste kohta aruande,
  mida
  teised asjaomased liikmesriigid
  võtavad arvesse
  artikli 51 lõike 5 kohase otsuse tegemisel sponsori taotluse kohta.

| (b) | koostab koordineeritud hindamise tulemuste kohta aruande,
  mille
  teised asjaomased liikmesriigid
  peavad heaks kiitma
  artikli 51 lõike 5 kohase otsuse tegemisel sponsori taotluse kohta. |
| --- | --- |

(b)

koostab koordineeritud hindamise tulemuste kohta aruande,
  mille
  teised asjaomased liikmesriigid
  peavad heaks kiitma
  artikli 51 lõike 5 kohase otsuse tegemisel sponsori taotluse kohta.

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 58 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.
     
  Artikli 57 lõike 3 kohaldamiseks esitab sponsor kliinilise uuringu aruande asjaomasele liikmesriigile artiklis 53 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.
     
  Artikli 57 lõike 3 kohaldamiseks esitab sponsor kliinilise uuringu aruande asjaomasele liikmesriigile artiklis 53 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu.

välja jäetud

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 59 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kogutakse ka teavet kasutusvigadest põhjustatud vahejuhtumite kohta, sest need on meditsiiniseadmetega seotud vahejuhtumite peamine põhjus. See teave aitab parandada seadme ohutust ja teadmisi seadme kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kogutakse ka teavet kasutusvigadest põhjustatud vahejuhtumite kohta, sest need on meditsiiniseadmetega seotud vahejuhtumite peamine põhjus. See teave aitab parandada seadme ohutust ja teadmisi seadme kohta.

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 59 – lõige 1 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid loovad mitte-elektroonilised aruandevormingud, et tagada teatamisvõimalus ka internetijuurdepääsuta patsientidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid loovad mitte-elektroonilised aruandevormingud, et tagada teatamisvõimalus ka internetijuurdepääsuta patsientidele.

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 59 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui tegemist on kliinilise uuringuga, mille kohta sponsor esitas artiklis 58 osutatud ühtse taotluse, teatab sponsor kõikidest
  lõikes
  2 osutatud juhtumitest artiklis 53 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. Kõnealune teade edastatakse kohe pärast sisestamist elektrooniliselt kõikidele asjaomastele liikmesriikidele. | Kui tegemist on kliinilise uuringuga, mille kohta sponsor esitas artiklis 58 osutatud ühtse taotluse, teatab sponsor kõikidest
  lõigetes 1 ja
  2 osutatud juhtumitest artiklis 53 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. Kõnealune teade edastatakse kohe pärast sisestamist elektrooniliselt kõikidele asjaomastele liikmesriikidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui tegemist on kliinilise uuringuga, mille kohta sponsor esitas artiklis 58 osutatud ühtse taotluse, teatab sponsor kõikidest
  lõikes
  2 osutatud juhtumitest artiklis 53 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. Kõnealune teade edastatakse kohe pärast sisestamist elektrooniliselt kõikidele asjaomastele liikmesriikidele.

Kui tegemist on kliinilise uuringuga, mille kohta sponsor esitas artiklis 58 osutatud ühtse taotluse, teatab sponsor kõikidest
  lõigetes 1 ja
  2 osutatud juhtumitest artiklis 53 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. Kõnealune teade edastatakse kohe pärast sisestamist elektrooniliselt kõikidele asjaomastele liikmesriikidele.

Muudatusettepanek 263

Ettepanek võtta vastu määrus

VII peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | Järelevalve ja turujärelevalve |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Järelevalve ja turujärelevalve

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 61

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Seadmete (välja arvatud tellimusmeditsiiniseadmed ja uuritavad seadmed) tootjad teatavad artiklis 62 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu järgmisest: | 1.   Seadmete (välja arvatud tellimusmeditsiiniseadmed ja uuritavad seadmed) tootjad teatavad artiklis 62 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu järgmisest: |
| (a) | kõik
  tõsised vahejuhtumid, mis on seotud
  liidu turul kättesaadavaks tehtud seadmetega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Seadmete (välja arvatud tellimusmeditsiiniseadmed ja uuritavad seadmed) tootjad teatavad artiklis 62 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu järgmisest:

1.   Seadmete (välja arvatud tellimusmeditsiiniseadmed ja uuritavad seadmed) tootjad teatavad artiklis 62 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu järgmisest:

(a)

kõik
  tõsised vahejuhtumid, mis on seotud
  liidu turul kättesaadavaks tehtud seadmetega;

| (a) | kõik liidu turul kättesaadavaks tehtud seadmetega
  seotud vahejuhtumid, sealhulgas vahejuhtumi kuupäev ja koht, koos märkega selle kohta, kas vahejuhtum on tõsine artikli 2 kohasele määratlusele vastavalt
  ;
  tootja esitab olemasolu korral ka teabe vahejuhtumiga seotud patsiendi või kasutaja ja tervishoiutöötaja kohta; |
| --- | --- |

(a)

kõik liidu turul kättesaadavaks tehtud seadmetega
  seotud vahejuhtumid, sealhulgas vahejuhtumi kuupäev ja koht, koos märkega selle kohta, kas vahejuhtum on tõsine artikli 2 kohasele määratlusele vastavalt
  ;
  tootja esitab olemasolu korral ka teabe vahejuhtumiga seotud patsiendi või kasutaja ja tervishoiutöötaja kohta;

| (b) | kõik valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, mis on seotud liidu turul kättesaadavaks tehtud seadmetega, sh kõik kolmandates riikides valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, mis on seotud seadmega, mis on ka liidu turul seaduslikult kättesaadavaks tehtud, kui valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete põhjus ei piirdu asjaomases kolmandas riigis kättesaadavaks tehtud seadmega. |
| --- | --- |

(b)

kõik valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, mis on seotud liidu turul kättesaadavaks tehtud seadmetega, sh kõik kolmandates riikides valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, mis on seotud seadmega, mis on ka liidu turul seaduslikult kättesaadavaks tehtud, kui valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete põhjus ei piirdu asjaomases kolmandas riigis kättesaadavaks tehtud seadmega.

| (b) | kõik valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, mis on seotud liidu turul kättesaadavaks tehtud seadmetega, sh kõik kolmandates riikides valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, mis on seotud seadmega, mis on ka liidu turul seaduslikult kättesaadavaks tehtud, kui valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete põhjus ei piirdu asjaomases kolmandas riigis kättesaadavaks tehtud seadmega. |
| --- | --- |

(b)

kõik valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, mis on seotud liidu turul kättesaadavaks tehtud seadmetega, sh kõik kolmandates riikides valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, mis on seotud seadmega, mis on ka liidu turul seaduslikult kättesaadavaks tehtud, kui valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete põhjus ei piirdu asjaomases kolmandas riigis kättesaadavaks tehtud seadmega.

Tootjad edastavad esimeses lõigus osutatud teate viivitamata ja mitte hiljem kui 15 päeva jooksul alates sellest, kui nad said teada juhtumist ning põhjuslikust seosest juhtumi ja nende valmistatud seadme vahel või sellest, et selline põhjuslik seos on võimalik. Teatamise tähtaja puhul võetakse arvesse vahejuhtumi tõsidust. Kui on vaja tagada õigeaegne teatamine, võib tootja enne täielikku aruannet esitada esialgse mittetäieliku aruande.

Tootjad edastavad esimeses lõigus osutatud teate viivitamata ja mitte hiljem kui 15 päeva jooksul alates sellest, kui nad said teada juhtumist ning põhjuslikust seosest juhtumi ja nende valmistatud seadme vahel või sellest, et selline põhjuslik seos on võimalik. Teatamise tähtaja puhul võetakse arvesse vahejuhtumi tõsidust. Kui on vaja tagada õigeaegne teatamine, võib tootja enne täielikku aruannet esitada esialgse mittetäieliku aruande.

2.   Kui sama seadme või seadmetüübiga seoses esineb sarnaseid
  tõsiseid
  vahejuhtumeid, mille puhul on peapõhjus kindlaks tehtud või on valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, võivad tootjad üksikjuhtudest teatamise asemel esitada perioodilised koondaruanded tingimusel, et artikli 62 lõike 5 punktides a, b ja c osutatud pädevad asutused on tootjaga kokku leppinud perioodiliste koondaruannete vormi, sisu ja sageduse osas.

2.   Kui sama seadme või seadmetüübiga seoses esineb sarnaseid vahejuhtumeid, mille puhul on peapõhjus kindlaks tehtud või on valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmed, võivad tootjad üksikjuhtudest teatamise asemel esitada perioodilised koondaruanded tingimusel, et artikli 62 lõike 5 punktides a, b ja c osutatud pädevad asutused on tootjaga kokku leppinud perioodiliste koondaruannete vormi, sisu ja sageduse osas.

3.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et julgustada tervishoiutöötajaid, kasutajaid ja patsiente teavitama pädevaid asutusi lõike 1 punktis a osutatud võimalikest
  tõsistest
  vahejuhtumitest.

3.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed,
  mis hõlmavad ka sihipäraseid teavituskampaaniaid,
  et julgustada tervishoiutöötajaid,
  sealhulgas arste ja farmatseute,
  kasutajaid ja patsiente teavitama pädevaid asutusi lõike 1 punktis a osutatud võimalikest vahejuhtumitest
  ning võimaldada neil seda teha
  .
  Nad teavitavad komisjoni nendest meetmetest.

Pädevad asutused registreerivad sellised teated keskselt
  riiklikult
  tasandil. Kui liikmesriigi pädev asutus saab sellise teate,
  astub ta kõik vajalikud sammud, et tagada
  asjaomase seadme
  tootja vahejuhtumist teavitamine
  . Tootja tagab asjakohaste järelmeetmete võtmise.

Liikmesriikide
  pädevad asutused registreerivad sellised teated keskselt
  riiklikul
  tasandil. Kui liikmesriigi pädev asutus saab sellise teate,
  teavitab ta viivitamata
  asjaomase seadme
  tootjat
  . Tootja tagab asjakohaste järelmeetmete võtmise.

Liikmesriigi pädev asutus teatab esimeses lõigus osutatud teadetest viivitamata artiklis 62 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu, välja arvatud juhul, kui tootja on samast vahejuhtumist juba teatanud.

Liikmesriigid koordineerivad omavahelist
  koostööd
  , et töötada
  välja
  veebipõhised struktureeritud
  standardvormid, mille abil tervishoiutöötajad, kasutajad ja patsiendid saavad teatada
  tõsistest
  vahejuhtumitest.

Komisjon töötab liikmesriikidega
  koostööd
  tehes ja asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides
  välja standardvormid, mille abil tervishoiutöötajad, kasutajad ja patsiendid saavad
  elektrooniliselt ja mitteelektrooniliselt
  teatada vahejuhtumitest.

4.   Tellimusmeditsiiniseadmete tootjad teatavad kõikidest lõikes 1 osutatud
  tõsistest
  vahejuhtumistest ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmetest selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus asjaomane seade on kättesaadavaks tehtud.

4.   Tellimusmeditsiiniseadmete tootjad teatavad
  viivitamatult
  kõikidest lõikes 1 osutatud vahejuhtumistest ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmetest selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus asjaomane seade on kättesaadavaks tehtud.

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 62

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon loob koostöös liikmesriikidega elektroonilise süsteemi ja haldab seda järgmise teabe võrdlemiseks ja töötlemiseks: | 1.   Komisjon loob koostöös liikmesriikidega elektroonilise süsteemi ja haldab seda järgmise teabe võrdlemiseks ja töötlemiseks: |
| (a) | artikli 61 lõikes 1 osutatud teated
  tõsiste
  vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete kohta tootjatelt; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon loob koostöös liikmesriikidega elektroonilise süsteemi ja haldab seda järgmise teabe võrdlemiseks ja töötlemiseks:

1.   Komisjon loob koostöös liikmesriikidega elektroonilise süsteemi ja haldab seda järgmise teabe võrdlemiseks ja töötlemiseks:

(a)

artikli 61 lõikes 1 osutatud teated
  tõsiste
  vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete kohta tootjatelt;

| (a) | artikli 61 lõikes 1 osutatud teated vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete kohta tootjatelt; |
| --- | --- |

(a)

artikli 61 lõikes 1 osutatud teated vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete kohta tootjatelt;

| (b) | artikli 61 lõikes 2 osutatud perioodilised koondaruanded tootjatelt; |
| --- | --- |

(b)

artikli 61 lõikes 2 osutatud perioodilised koondaruanded tootjatelt;

| (b) | artikli 61 lõikes 2 osutatud perioodilised koondaruanded tootjatelt; |
| --- | --- |

(b)

artikli 61 lõikes 2 osutatud perioodilised koondaruanded tootjatelt;

| (c) | artikli 63 lõike 1 teises lõigus osutatud teated
  tõsiste
  vahejuhtumite kohta pädevatelt asutustelt; |
| --- | --- |

(c)

artikli 63 lõike 1 teises lõigus osutatud teated
  tõsiste
  vahejuhtumite kohta pädevatelt asutustelt;

| (c) | artikli 63 lõike 1 teises lõigus osutatud teated vahejuhtumite kohta pädevatelt asutustelt; |
| --- | --- |

(c)

artikli 63 lõike 1 teises lõigus osutatud teated vahejuhtumite kohta pädevatelt asutustelt;

| (d) | artiklis 64 osutatud suundumusi käsitlevad teated tootjatelt; |
| --- | --- |

(d)

artiklis 64 osutatud suundumusi käsitlevad teated tootjatelt;

| (d) | artiklis 64 osutatud suundumusi käsitlevad teated tootjatelt; |
| --- | --- |

(d)

artiklis 64 osutatud suundumusi käsitlevad teated tootjatelt;

| (d a) | tootjate koostatud perioodilised ajakohastatud ohutusaruanded, nagu on osutatud artiklis 63 a; |
| --- | --- |

(d a)

tootjate koostatud perioodilised ajakohastatud ohutusaruanded, nagu on osutatud artiklis 63 a;

| (e) | artikli 63 lõikes 5 osutatud valdkonna ohutusteatised tootjatelt; |
| --- | --- |

(e)

artikli 63 lõikes 5 osutatud valdkonna ohutusteatised tootjatelt;

| (e) | artikli 63 lõikes 5 osutatud valdkonna ohutusteatised tootjatelt; |
| --- | --- |

(e)

artikli 63 lõikes 5 osutatud valdkonna ohutusteatised tootjatelt;

| (f) | liikmesriikide pädevate asutuste ning nende ja komisjoni vaheline teabevahetus kooskõlas artikli 63 lõigetega 4 ja 7. |
| --- | --- |

(f)

liikmesriikide pädevate asutuste ning nende ja komisjoni vaheline teabevahetus kooskõlas artikli 63 lõigetega 4 ja 7.

| (f) | liikmesriikide pädevate asutuste ning nende ja komisjoni vaheline teabevahetus kooskõlas artikli 63 lõigetega 4 ja 7. |
| --- | --- |

(f)

liikmesriikide pädevate asutuste ning nende ja komisjoni vaheline teabevahetus kooskõlas artikli 63 lõigetega 4 ja 7.

2.   Elektroonilise süsteemi kaudu kõrvutatud ja töödeldud teave on kättesaadav liikmesriikide pädevatele asutustele, komisjonile ja teavitatud asutustele.

2.   Elektroonilise süsteemi kaudu kõrvutatud ja töödeldud teave on kättesaadav liikmesriikide pädevatele asutustele, komisjonile ja teavitatud asutustele
  , tervishoiutöötajatele ning ka tootjatele, kui teave puudutab nende oma toodet
  .

3.   Komisjon tagab
  tervishoiutöötajatele ja
  üldsusele asjakohases ulatuses juurdepääsu elektroonilisele süsteemile.

3.   Komisjon tagab üldsusele asjakohases ulatuses juurdepääsu elektroonilisele süsteemile.
  Kui taotletakse teavet konkreetse meditsiiniseadme kohta, tehakse see teave kättesaadavaks viivitamata ja hiljemalt 15 päeva jooksul.

4.   Komisjon võib enda ja kolmandate riikide pädevate asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonide vahelise kokkuleppe alusel tagada kõnealustele pädevatele asutustele või rahvusvahelistele organisatsioonidele asjakohases ulatuses juurdepääsu andmebaasile. Kõnealused kokkulepped on vastastikused ning sisaldavad konfidentsiaalsus- ja andmekaitsesätteid, mis on samaväärseid liidus kohaldatavate sätetega.

4.   Komisjon võib enda ja kolmandate riikide pädevate asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonide vahelise kokkuleppe alusel tagada kõnealustele pädevatele asutustele või rahvusvahelistele organisatsioonidele asjakohases ulatuses juurdepääsu andmebaasile. Kõnealused kokkulepped on vastastikused ning sisaldavad konfidentsiaalsus- ja andmekaitsesätteid, mis on samaväärseid liidus kohaldatavate sätetega.

5.   Artikli 61 lõike 1 punktides a ja b osutatud teated tõsiste vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete kohta, artikli 61 lõikes 2 osutatud perioodilised koondaruanded, artikli 63 lõike 1 teises lõigus osutatud teated
  tõsiste
  vahejuhtumite kohta ja artiklis 64 osutatud suundumusi käsitlevad teated edastatakse automaatselt kohe pärast nende sisestamist elektroonilise süsteemi kaudu järgmiste liikmesriikide pädevatele asutustele:

5.   Artikli 61 lõike 1 punktides a ja b osutatud teated tõsiste vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete kohta, artikli 61 lõikes 2 osutatud perioodilised koondaruanded, artikli 63 lõike 1 teises lõigus osutatud teated vahejuhtumite kohta ja artiklis 64 osutatud suundumusi käsitlevad teated edastatakse automaatselt kohe pärast nende sisestamist elektroonilise süsteemi kaudu järgmiste liikmesriikide pädevatele asutustele:

| (a) | liikmesriik, kus vahejuhtum ilmnes; |
| --- | --- |

(a)

liikmesriik, kus vahejuhtum ilmnes;

| (a) | liikmesriik, kus vahejuhtum ilmnes; |
| --- | --- |

(a)

liikmesriik, kus vahejuhtum ilmnes;

| (b) | liikmesriik, kus võetakse meetmeid valdkonna ohutuse parandamiseks või kus neid tuleb võtta; |
| --- | --- |

(b)

liikmesriik, kus võetakse meetmeid valdkonna ohutuse parandamiseks või kus neid tuleb võtta;

| (b) | liikmesriik, kus võetakse meetmeid valdkonna ohutuse parandamiseks või kus neid tuleb võtta; |
| --- | --- |

(b)

liikmesriik, kus võetakse meetmeid valdkonna ohutuse parandamiseks või kus neid tuleb võtta;

| (c) | liikmesriik, kus on tootja registreeritud tegevuskoht; |
| --- | --- |

(c)

liikmesriik, kus on tootja registreeritud tegevuskoht;

| (c) | liikmesriik, kus on tootja registreeritud tegevuskoht; |
| --- | --- |

(c)

liikmesriik, kus on tootja registreeritud tegevuskoht;

| (d) | vajaduse korral liikmesriik, kus kõnealusele seadmele artikli 45 kohase sertifikaadi väljastanud teavitatud asutus on registreeritud. |
| --- | --- |

(d)

vajaduse korral liikmesriik, kus kõnealusele seadmele artikli 45 kohase sertifikaadi väljastanud teavitatud asutus on registreeritud.

| (d) | vajaduse korral liikmesriik, kus kõnealusele seadmele artikli 45 kohase sertifikaadi väljastanud teavitatud asutus on registreeritud. |
| --- | --- |

(d)

vajaduse korral liikmesriik, kus kõnealusele seadmele artikli 45 kohase sertifikaadi väljastanud teavitatud asutus on registreeritud.

5 a.
     
  Artikli 62 lõikes 5 osutatud teated ja teave edastatakse kõnealuse seadme kohta automaatselt elektroonilise süsteemi kaudu ka teavitatud asutusele, kes väljastas sertifikaadi kooskõlas artikliga 45.

Muudatusettepanek 200

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et nende territooriumil ilmnenud
  tõsist
  vahejuhtumit või nende territooriumil võetud või võetavaid valdkonna ohutuse parandusmeetmeid käsitlevat teavet, millest neid on artikli 61 kohaselt teavitatud, hindab riiklikul tasandil liikmesriigi pädev asutus, tehes seda võimaluse korral koostöös tootjaga. | Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et nende territooriumil ilmnenud vahejuhtumit või nende territooriumil võetud või võetavaid valdkonna ohutuse parandusmeetmeid käsitlevat teavet, millest neid on artikli 61 kohaselt teavitatud, hindab riiklikul tasandil liikmesriigi pädev asutus, tehes seda võimaluse korral koostöös tootjaga.
  Pädev asutus võtab arvesse kõikide asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas patsientide ja tervishoiutöötajate organisatsioonide seisukohti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et nende territooriumil ilmnenud
  tõsist
  vahejuhtumit või nende territooriumil võetud või võetavaid valdkonna ohutuse parandusmeetmeid käsitlevat teavet, millest neid on artikli 61 kohaselt teavitatud, hindab riiklikul tasandil liikmesriigi pädev asutus, tehes seda võimaluse korral koostöös tootjaga.

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et nende territooriumil ilmnenud vahejuhtumit või nende territooriumil võetud või võetavaid valdkonna ohutuse parandusmeetmeid käsitlevat teavet, millest neid on artikli 61 kohaselt teavitatud, hindab riiklikul tasandil liikmesriigi pädev asutus, tehes seda võimaluse korral koostöös tootjaga.
  Pädev asutus võtab arvesse kõikide asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas patsientide ja tervishoiutöötajate organisatsioonide seisukohti.

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui pädev asutus kinnitab kooskõlas artikli 61 lõikega 3 saadud teadete puhul, et need käsitlevad tõsist vahejuhtumit, teatab ta nendest viivitamata artiklis 62 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu, välja arvatud juhul, kui tootja on samast vahejuhtumist juba teatanud. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui pädev asutus kinnitab kooskõlas artikli 61 lõikega 3 saadud teadete puhul, et need käsitlevad tõsist vahejuhtumit, teatab ta nendest viivitamata artiklis 62 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu, välja arvatud juhul, kui tootja on samast vahejuhtumist juba teatanud.

välja jäetud

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Riiklikud pädevad asutused teevad teatatud
  tõsiste
  vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete riskihindamise, võttes arvesse muu hulgas järgmisi kriteeriume: põhjuslik seos, probleemi tuvastatavus ja kordumise tõenäosus, seadme kasutamise sagedus, kahju tekkimise tõenäosus ja kahju tõsidus, seadme kliiniline kasu, kavandatavad ja potentsiaalsed kasutajad ning mõjutatud elanikkond. Lisaks sellele hindavad nad tootja poolt valdkonnaohutuse parandamiseks kavandatud või võetud meetmete asjakohasust ning seda, kas ja milliseid parandusmeetmeid on veel vaja. Nad jälgivad vahejuhtumi uurimist tootja poolt. | 2.   Riiklikud pädevad asutused teevad teatatud vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete riskihindamise, võttes arvesse muu hulgas järgmisi kriteeriume: põhjuslik seos, probleemi tuvastatavus ja kordumise tõenäosus, seadme kasutamise sagedus, kahju tekkimise tõenäosus ja kahju tõsidus, seadme kliiniline kasu, kavandatavad ja potentsiaalsed kasutajad ning mõjutatud elanikkond. Lisaks sellele hindavad nad tootja poolt valdkonnaohutuse parandamiseks kavandatud või võetud meetmete asjakohasust ning seda, kas ja milliseid parandusmeetmeid on veel vaja. Nad jälgivad vahejuhtumi uurimist tootja poolt
  ning võtavad ka arvesse patsientide arvamusi
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Riiklikud pädevad asutused teevad teatatud
  tõsiste
  vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete riskihindamise, võttes arvesse muu hulgas järgmisi kriteeriume: põhjuslik seos, probleemi tuvastatavus ja kordumise tõenäosus, seadme kasutamise sagedus, kahju tekkimise tõenäosus ja kahju tõsidus, seadme kliiniline kasu, kavandatavad ja potentsiaalsed kasutajad ning mõjutatud elanikkond. Lisaks sellele hindavad nad tootja poolt valdkonnaohutuse parandamiseks kavandatud või võetud meetmete asjakohasust ning seda, kas ja milliseid parandusmeetmeid on veel vaja. Nad jälgivad vahejuhtumi uurimist tootja poolt.

2.   Riiklikud pädevad asutused teevad teatatud vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete riskihindamise, võttes arvesse muu hulgas järgmisi kriteeriume: põhjuslik seos, probleemi tuvastatavus ja kordumise tõenäosus, seadme kasutamise sagedus, kahju tekkimise tõenäosus ja kahju tõsidus, seadme kliiniline kasu, kavandatavad ja potentsiaalsed kasutajad ning mõjutatud elanikkond. Lisaks sellele hindavad nad tootja poolt valdkonnaohutuse parandamiseks kavandatud või võetud meetmete asjakohasust ning seda, kas ja milliseid parandusmeetmeid on veel vaja. Nad jälgivad vahejuhtumi uurimist tootja poolt
  ning võtavad ka arvesse patsientide arvamusi
  .

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui tegemist on artikli 1 lõike 4 esimeses lõigus osutatud seadmega ning kui
  tõsist
  vahejuhtumit või valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meedet võib seostada ainega, mida eraldi kasutatuna käsitataks ravimina, teavitab hindav pädev asutus või lõikes 6 osutatud koordineeriv pädev asutus asjakohast ravimite eest vastutavat pädevat asutust või
  Euroopa
  Ravimiametit, millega teavitatud asutus artikli 42 lõike 2 teise lõigu kohaselt konsulteeris. | Kui tegemist on artikli 1 lõike 4 esimeses lõigus osutatud seadmega ning kui vahejuhtumit või valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meedet võib seostada ainega, mida eraldi kasutatuna käsitataks ravimina, teavitab hindav pädev asutus või lõikes 6 osutatud koordineeriv pädev asutus asjakohast ravimite eest vastutavat pädevat asutust või ravimiametit, millega teavitatud asutus artikli 42 lõike 2 teise lõigu kohaselt konsulteeris. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui tegemist on artikli 1 lõike 4 esimeses lõigus osutatud seadmega ning kui
  tõsist
  vahejuhtumit või valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meedet võib seostada ainega, mida eraldi kasutatuna käsitataks ravimina, teavitab hindav pädev asutus või lõikes 6 osutatud koordineeriv pädev asutus asjakohast ravimite eest vastutavat pädevat asutust või
  Euroopa
  Ravimiametit, millega teavitatud asutus artikli 42 lõike 2 teise lõigu kohaselt konsulteeris.

Kui tegemist on artikli 1 lõike 4 esimeses lõigus osutatud seadmega ning kui vahejuhtumit või valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meedet võib seostada ainega, mida eraldi kasutatuna käsitataks ravimina, teavitab hindav pädev asutus või lõikes 6 osutatud koordineeriv pädev asutus asjakohast ravimite eest vastutavat pädevat asutust või ravimiametit, millega teavitatud asutus artikli 42 lõike 2 teise lõigu kohaselt konsulteeris.

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui tegemist on artikli 1 lõike 2 punkti e kohaselt käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate seadmetega ning kui
  tõsist
  vahejuhtumit või valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meedet võib seostada seadme valmistamiseks kasutatud inimpäritolu kudede või rakkudega, teavitab hindav pädev asutus või lõikes 6 osutatud koordineeriv pädev asutus asjakohast inimpäritolu kudede või rakkude eest vastutavat pädevat asutust, millega teavitatud asutus artikli 42 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt konsulteeris. | Kui tegemist on artikli 1 lõike 2 punkti e kohaselt käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate seadmetega ning kui vahejuhtumit või valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meedet võib seostada seadme valmistamiseks kasutatud inimpäritolu kudede või rakkudega, teavitab hindav pädev asutus või lõikes 6 osutatud koordineeriv pädev asutus asjakohast inimpäritolu kudede või rakkude eest vastutavat pädevat asutust, millega teavitatud asutus artikli 42 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt konsulteeris. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui tegemist on artikli 1 lõike 2 punkti e kohaselt käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate seadmetega ning kui
  tõsist
  vahejuhtumit või valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meedet võib seostada seadme valmistamiseks kasutatud inimpäritolu kudede või rakkudega, teavitab hindav pädev asutus või lõikes 6 osutatud koordineeriv pädev asutus asjakohast inimpäritolu kudede või rakkude eest vastutavat pädevat asutust, millega teavitatud asutus artikli 42 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt konsulteeris.

Kui tegemist on artikli 1 lõike 2 punkti e kohaselt käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate seadmetega ning kui vahejuhtumit või valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meedet võib seostada seadme valmistamiseks kasutatud inimpäritolu kudede või rakkudega, teavitab hindav pädev asutus või lõikes 6 osutatud koordineeriv pädev asutus asjakohast inimpäritolu kudede või rakkude eest vastutavat pädevat asutust, millega teavitatud asutus artikli 42 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt konsulteeris.

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Pärast hindamist teavitab hindav pädev asutus artiklis 62 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu teisi pädevaid asutusi viivitamata tootja poolt võetud või kavandatud või tema suhtes rakendatud parandusmeetmetest, mille eesmärk minimeerida
  tõsise vahejuhtumi
  kordumise ohtu ning lisab teabe juhtumi põhjustanud asjaolude ja oma hindamise tulemuste kohta. | 4.   Pärast hindamist teavitab hindav pädev asutus artiklis 62 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu teisi pädevaid asutusi viivitamata tootja poolt võetud või kavandatud või tema suhtes rakendatud parandusmeetmetest, mille eesmärk minimeerida kordumise ohtu, ning lisab teabe juhtumi põhjustanud asjaolude ja oma hindamise tulemuste kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Pärast hindamist teavitab hindav pädev asutus artiklis 62 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu teisi pädevaid asutusi viivitamata tootja poolt võetud või kavandatud või tema suhtes rakendatud parandusmeetmetest, mille eesmärk minimeerida
  tõsise vahejuhtumi
  kordumise ohtu ning lisab teabe juhtumi põhjustanud asjaolude ja oma hindamise tulemuste kohta.

4.   Pärast hindamist teavitab hindav pädev asutus artiklis 62 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu teisi pädevaid asutusi viivitamata tootja poolt võetud või kavandatud või tema suhtes rakendatud parandusmeetmetest, mille eesmärk minimeerida kordumise ohtu, ning lisab teabe juhtumi põhjustanud asjaolude ja oma hindamise tulemuste kohta.

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõige 6 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | kui sama tootja valmistatud sama seadme või seadmetüübiga seotud sarnased
  tõsised
  vahejuhtumid esinevad rohkem kui ühes liikmesriigis; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

kui sama tootja valmistatud sama seadme või seadmetüübiga seotud sarnased
  tõsised
  vahejuhtumid esinevad rohkem kui ühes liikmesriigis;

| (a) | kui sama tootja valmistatud sama seadme või seadmetüübiga seotud sarnased vahejuhtumid esinevad rohkem kui ühes liikmesriigis; |
| --- | --- |

(a)

kui sama tootja valmistatud sama seadme või seadmetüübiga seotud sarnased vahejuhtumid esinevad rohkem kui ühes liikmesriigis;

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõige 7 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | jälgida
  tõsise
  vahejuhtumi tootjapoolset uurimist ja võetavaid parandusmeetmeid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

jälgida
  tõsise
  vahejuhtumi tootjapoolset uurimist ja võetavaid parandusmeetmeid;

| (a) | jälgida vahejuhtumi tootjapoolset uurimist ja võetavaid parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

(a)

jälgida vahejuhtumi tootjapoolset uurimist ja võetavaid parandusmeetmeid;

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõige 7 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | konsulteerida kõnealusele seadmele artikli 45 kohaselt sertifikaadi väljastanud teavitatud asutusega küsimuses, kuidas
  tõsine
  vahejuhtum mõjutab sertifikaati; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

konsulteerida kõnealusele seadmele artikli 45 kohaselt sertifikaadi väljastanud teavitatud asutusega küsimuses, kuidas
  tõsine
  vahejuhtum mõjutab sertifikaati;

| (b) | konsulteerida kõnealusele seadmele artikli 45 kohaselt sertifikaadi väljastanud teavitatud asutusega küsimuses, kuidas vahejuhtum mõjutab sertifikaati; |
| --- | --- |

(b)

konsulteerida kõnealusele seadmele artikli 45 kohaselt sertifikaadi väljastanud teavitatud asutusega küsimuses, kuidas vahejuhtum mõjutab sertifikaati;

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 63 a |
| | Perioodilised ajakohastatud ohutusaruanded |
| | 1.
     
  III klassi liigitatud meditsiiniseadmete tootjad esitavad artiklis 62 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu järgmise teabe: |
| | (a) | meditsiiniseadmete kasulikkuse ja riskide seisukohalt asjakohaste andmete kokkuvõtted, sealhulgas kõikide uuringute tulemused, võttes arvesse nende võimalikku mõju sertifitseerimisele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 63 a

Perioodilised ajakohastatud ohutusaruanded

1.
     
  III klassi liigitatud meditsiiniseadmete tootjad esitavad artiklis 62 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu järgmise teabe:

(a)

meditsiiniseadmete kasulikkuse ja riskide seisukohalt asjakohaste andmete kokkuvõtted, sealhulgas kõikide uuringute tulemused, võttes arvesse nende võimalikku mõju sertifitseerimisele;

| (b) | teaduslik hinnang meditsiiniseadme riskide ja kasulikkuse suhte kohta; |
| --- | --- |

(b)

teaduslik hinnang meditsiiniseadme riskide ja kasulikkuse suhte kohta;

| (c) | kogu teave, mis on seotud meditsiiniseadmete müügimahuga, sh meditsiiniseadmega kokku puutuvate inimeste hinnanguline arv. |
| --- | --- |

(c)

kogu teave, mis on seotud meditsiiniseadmete müügimahuga, sh meditsiiniseadmega kokku puutuvate inimeste hinnanguline arv.

2.
     
  Tootjad esitavad pädevatele asutustele perioodilisi ajakohastatud ohutusaruandeid viivitamatult pärast vastavasisulise taotluse saamist või vähemalt korra aastas esimese kahe aasta jooksul alates kõnealuse meditsiiniseadme esmakordsest turule laskmisest.

3.
     
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm hindab perioodilisi ajakohastatud ohutusaruandeid, et teha kindlaks, kas on uusi riske või kas riskid on muutunud või kas meditsiiniseadme riskide ja kasulikkuse suhe on muutunud.

4.
     
  Perioodiliste ajakohastatud ohutusaruannete hindamise järel otsustab meditsiiniseadmete koordineerimisrühm, kas on vaja võtta meetmeid asjaomase meditsiiniseadme suhtes. Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm teavitab teavitatud asutust negatiivse teadusliku hinnangu korral. Sellisel juhul jätab teavitatud asutus vastavalt vajadusele loa alles, muudab seda, peatab või tühistab selle.

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 64 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| IIb ja III klassi liigitatud seadmete tootjad teatavad artiklis 62 osutatud elektroonilisse süsteemi iga statistiliselt olulise suurenemise
  selliste muude kui tõsiste
  vahejuhtumite või eeldatavate soovimatute kõrvaltoimete sageduses või tõsiduses, mis mõjutavad oluliselt I lisa punktides 1 ja 5 osutatud riski-kasu analüüsi ja mille tulemusena on ilmnenud või võivad ilmneda kavandatud kasuga võrreldes vastuvõetamatud ohud patsientide, kasutajate või muude isikute tervisele ja ohutusele. Oluline suurenemine määratakse kindlaks võrreldes kõnealuse seadme või seadmete kategooria või rühmaga seotud selliste vahejuhtumite või oodatavate soovimatute kõrvaltoimete eeldatava sageduse ja tõsidusega teatava ajavahemiku jooksul, mis on kindlaks määratud tootja vastavushindamises. Kohaldatakse artiklit 63. | IIb ja III klassi liigitatud seadmete tootjad teatavad artiklis 62 osutatud elektroonilisse süsteemi iga statistiliselt olulise suurenemise
  kõigi
  vahejuhtumite või eeldatavate soovimatute kõrvaltoimete sageduses või tõsiduses, mis mõjutavad oluliselt I lisa punktides 1 ja 5 osutatud riski-kasu analüüsi ja mille tulemusena on ilmnenud või võivad ilmneda kavandatud kasuga võrreldes vastuvõetamatud ohud patsientide, kasutajate või muude isikute tervisele ja ohutusele. Oluline suurenemine määratakse kindlaks võrreldes kõnealuse seadme või seadmete kategooria või rühmaga seotud selliste vahejuhtumite või oodatavate soovimatute kõrvaltoimete eeldatava sageduse ja tõsidusega teatava ajavahemiku jooksul, mis on kindlaks määratud tootja vastavushindamises. Kohaldatakse artiklit 63. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

IIb ja III klassi liigitatud seadmete tootjad teatavad artiklis 62 osutatud elektroonilisse süsteemi iga statistiliselt olulise suurenemise
  selliste muude kui tõsiste
  vahejuhtumite või eeldatavate soovimatute kõrvaltoimete sageduses või tõsiduses, mis mõjutavad oluliselt I lisa punktides 1 ja 5 osutatud riski-kasu analüüsi ja mille tulemusena on ilmnenud või võivad ilmneda kavandatud kasuga võrreldes vastuvõetamatud ohud patsientide, kasutajate või muude isikute tervisele ja ohutusele. Oluline suurenemine määratakse kindlaks võrreldes kõnealuse seadme või seadmete kategooria või rühmaga seotud selliste vahejuhtumite või oodatavate soovimatute kõrvaltoimete eeldatava sageduse ja tõsidusega teatava ajavahemiku jooksul, mis on kindlaks määratud tootja vastavushindamises. Kohaldatakse artiklit 63.

IIb ja III klassi liigitatud seadmete tootjad teatavad artiklis 62 osutatud elektroonilisse süsteemi iga statistiliselt olulise suurenemise
  kõigi
  vahejuhtumite või eeldatavate soovimatute kõrvaltoimete sageduses või tõsiduses, mis mõjutavad oluliselt I lisa punktides 1 ja 5 osutatud riski-kasu analüüsi ja mille tulemusena on ilmnenud või võivad ilmneda kavandatud kasuga võrreldes vastuvõetamatud ohud patsientide, kasutajate või muude isikute tervisele ja ohutusele. Oluline suurenemine määratakse kindlaks võrreldes kõnealuse seadme või seadmete kategooria või rühmaga seotud selliste vahejuhtumite või oodatavate soovimatute kõrvaltoimete eeldatava sageduse ja tõsidusega teatava ajavahemiku jooksul, mis on kindlaks määratud tootja vastavushindamises. Kohaldatakse artiklit 63.

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 64 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 64 a |
| | Meditsiiniseadmed, mille suhtes kohaldatakse vere kvaliteeti ja ohutust käsitlevaid Euroopa Liidu õigusakte |
| | 1.
     
  Käesolev määrus ei piira Euroopa tasandil kehtivate ja rakendatavate vere ja verekomponentide kogumist, uurimist, töötlemist, säilitamist ja jaotamist käsitlevate sätete kohaldamist. |
| | 2.
     
  Käesolev määrus ei piira käesolevast määrusest kõrgemate standarditega vere ja verekomponentide jälgitavuse ja järelevalve valdkonna siseriikliku õiguse ja liidu õigusaktide kohaldamist. Need tuleks patsientide huvides säilitada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 64 a

Meditsiiniseadmed, mille suhtes kohaldatakse vere kvaliteeti ja ohutust käsitlevaid Euroopa Liidu õigusakte

1.
     
  Käesolev määrus ei piira Euroopa tasandil kehtivate ja rakendatavate vere ja verekomponentide kogumist, uurimist, töötlemist, säilitamist ja jaotamist käsitlevate sätete kohaldamist.

2.
     
  Käesolev määrus ei piira käesolevast määrusest kõrgemate standarditega vere ja verekomponentide jälgitavuse ja järelevalve valdkonna siseriikliku õiguse ja liidu õigusaktide kohaldamist. Need tuleks patsientide huvides säilitada.

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | teatava seadme või seadmete kategooria või rühmaga seotud
  tõsiste
  vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete liigitus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

teatava seadme või seadmete kategooria või rühmaga seotud
  tõsiste
  vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete liigitus;

| (a) | teatava seadme või seadmete kategooria või rühmaga seotud vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete liigitus; |
| --- | --- |

(a)

teatava seadme või seadmete kategooria või rühmaga seotud vahejuhtumite ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmete liigitus;

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | ühtsed vormid tootjatele artiklites 61 ja 64 osutatud
  tõsistest
  vahejuhtumitest ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmetest teatamiseks ning perioodiliste koondaruannete ja suundumusi käsitlevate teatiste jaoks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

ühtsed vormid tootjatele artiklites 61 ja 64 osutatud
  tõsistest
  vahejuhtumitest ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmetest teatamiseks ning perioodiliste koondaruannete ja suundumusi käsitlevate teatiste jaoks;

| (b) | ühtsed vormid tootjatele artiklites 61 ja 64 osutatud vahejuhtumitest ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmetest teatamiseks ning perioodiliste koondaruannete ja suundumusi käsitlevate teatiste jaoks; |
| --- | --- |

(b)

ühtsed vormid tootjatele artiklites 61 ja 64 osutatud vahejuhtumitest ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmetest teatamiseks ning perioodiliste koondaruannete ja suundumusi käsitlevate teatiste jaoks;

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tähtajad, mille jooksul tootjad teatavad artiklites 61ja 64 osutatud
  tõsistest
  vahejuhtumitest ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmetest ning esitavad perioodilised koondaruanded ja suundumusi käsitlevad teatised, võttes arvesse teatatava juhtumi tõsidust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tähtajad, mille jooksul tootjad teatavad artiklites 61ja 64 osutatud
  tõsistest
  vahejuhtumitest ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmetest ning esitavad perioodilised koondaruanded ja suundumusi käsitlevad teatised, võttes arvesse teatatava juhtumi tõsidust.

| (c) | tähtajad, mille jooksul tootjad teatavad artiklites 61ja 64 osutatud vahejuhtumitest ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmetest ning esitavad perioodilised koondaruanded ja suundumusi käsitlevad teatised, võttes arvesse teatatava juhtumi tõsidust. |
| --- | --- |

(c)

tähtajad, mille jooksul tootjad teatavad artiklites 61ja 64 osutatud vahejuhtumitest ja valdkonna ohutuse parandamiseks võetud meetmetest ning esitavad perioodilised koondaruanded ja suundumusi käsitlevad teatised, võttes arvesse teatatava juhtumi tõsidust.

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – lõik 2 – alalõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Rakendusaktide koostamisel küsib komisjon eelnevalt nõu meditsiiniseadmete nõuandekomiteelt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Rakendusaktide koostamisel küsib komisjon eelnevalt nõu meditsiiniseadmete nõuandekomiteelt.

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 67 – lõiked 1 – 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Pädevad asutused kontrollivad piisava valimi alusel seadmete omadusi ja toimivust ning vaatavad sealhulgas vajaduse korral läbi dokumentatsiooni ja korraldavad füüsikalisi ja laboratoorseid kontrollimisi. Sealjuures võtavad nad arvesse riskihindamise ja riskijuhtimise osas väljakujunenud põhimõtteid, järelevalveandmeid ja kaebusi. Pädevad asutused võivad nõuda ettevõtjatelt selliste dokumentide ja sellise teabe kättesaadavaks tegemist, mida nad oma toiminguteks vajalikuks peavad, ja siseneda
  vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel
  ettevõtjate valdustesse ning võtta
  vajalike
  seadmete näidiseid. Nad võivad
  tõsist
  ohtu kujutavad seadmed hävitada või muul viisil kasutuskõlbmatuks muuta, kui nad seda vajalikuks peavad. | 1.   Pädevad asutused kontrollivad piisava valimi alusel seadmete omadusi ja toimivust ning vaatavad sealhulgas vajaduse korral läbi dokumentatsiooni ja korraldavad füüsikalisi ja laboratoorseid kontrollimisi. Sealjuures võtavad nad arvesse riskihindamise ja riskijuhtimise osas väljakujunenud põhimõtteid, järelevalveandmeid ja kaebusi. Pädevad asutused võivad nõuda ettevõtjatelt selliste dokumentide ja sellise teabe kättesaadavaks tegemist, mida nad oma toiminguteks vajalikuks peavad, ja siseneda ettevõtjate valdustesse
  ja neid inspekteerida
  ning võtta
  vajalikke
  seadmete näidiseid
  analüüsimiseks ametlikus laboris
  . Nad võivad ohtu kujutavad seadmed hävitada või muul viisil kasutuskõlbmatuks muuta, kui nad seda vajalikuks peavad. |
| | 1 a.
     
  Pädevad asutused määravad inspektorid, kellele antakse volitused lõikes 1 osutatud kontrollide teostamiseks. Kontrolle teostavad selle liikmesriigi inspektorid, kus ettevõtja asub. Inspektoreid võivad abistada pädevate asutuste määratud eksperdid. |
| | 1 b.
     
  Lubatud on teostada ka etteteatamata kontrollkäike. Selliste kontrollkäikude korraldamisel ja läbiviimisel võetakse alati arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, pidades eelkõige silmas konkreetse toote ohupotentsiaali. |
| | 1 c.
     
  Pärast igat lõike 1 kohaselt teostatud inspektsiooni koostab pädev asutus aruande käesoleva määruse alusel kohaldatavate õigus- ja tehniliste nõuete järgimise kohta inspekteeritud ettevõtja poolt ja mis tahes vajalike parandusmeetmete kohta. |
| | 1 d.
     
  Inspektsiooni teostanud pädev asutus edastab selle aruande sisu inspekteeritud ettevõtjale. Enne aruande vastuvõtmist võimaldab pädev astus inspekteeritud ettevõtjal esitada märkusi. Lõikes 1 b osutatud lõplik kontrollkäigu aruanne sisestatakse artiklis 68 ette nähtud elektroonilisse süsteemi. |
| | 1 e.
     
  Ilma et see piiraks liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud rahvusvahelisi kokkuleppeid, võivad lõikes 1 osutatud kontrollid toimuda ka kolmandas riigis paikneva ettevõtja valdustes, kui seade kavatsetakse teha kättesaadavaks liidu turul. |
| 2.   Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma
  turujärelevalvemeetmed
  ja hindavad nende
  toimimist
  . Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga
  nelja
  aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
  Asjaomased
  liikmesriigid teevad tulemuste kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks. | 2.   Liikmesriigid
  koostavad strateegilised järelevalvekavad, mis hõlmavad nende kavandatud järelevalvetegevust, samuti kõnealuse tegevuse elluviimiseks vajalikke inim- ja materiaalseid ressursse. Liikmesriigid
  vaatavad regulaarselt läbi oma
  järelevalvekavad
  ja hindavad nende
  rakendamist
  . Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga
  kahe
  aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
  Komisjon võib anda järelevalvekavade kohandamise kohta soovitusi.
  Liikmesriigid teevad tulemuste
  ja komisjoni soovituste
  kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Pädevad asutused kontrollivad piisava valimi alusel seadmete omadusi ja toimivust ning vaatavad sealhulgas vajaduse korral läbi dokumentatsiooni ja korraldavad füüsikalisi ja laboratoorseid kontrollimisi. Sealjuures võtavad nad arvesse riskihindamise ja riskijuhtimise osas väljakujunenud põhimõtteid, järelevalveandmeid ja kaebusi. Pädevad asutused võivad nõuda ettevõtjatelt selliste dokumentide ja sellise teabe kättesaadavaks tegemist, mida nad oma toiminguteks vajalikuks peavad, ja siseneda
  vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel
  ettevõtjate valdustesse ning võtta
  vajalike
  seadmete näidiseid. Nad võivad
  tõsist
  ohtu kujutavad seadmed hävitada või muul viisil kasutuskõlbmatuks muuta, kui nad seda vajalikuks peavad.

1.   Pädevad asutused kontrollivad piisava valimi alusel seadmete omadusi ja toimivust ning vaatavad sealhulgas vajaduse korral läbi dokumentatsiooni ja korraldavad füüsikalisi ja laboratoorseid kontrollimisi. Sealjuures võtavad nad arvesse riskihindamise ja riskijuhtimise osas väljakujunenud põhimõtteid, järelevalveandmeid ja kaebusi. Pädevad asutused võivad nõuda ettevõtjatelt selliste dokumentide ja sellise teabe kättesaadavaks tegemist, mida nad oma toiminguteks vajalikuks peavad, ja siseneda ettevõtjate valdustesse
  ja neid inspekteerida
  ning võtta
  vajalikke
  seadmete näidiseid
  analüüsimiseks ametlikus laboris
  . Nad võivad ohtu kujutavad seadmed hävitada või muul viisil kasutuskõlbmatuks muuta, kui nad seda vajalikuks peavad.

1 a.
     
  Pädevad asutused määravad inspektorid, kellele antakse volitused lõikes 1 osutatud kontrollide teostamiseks. Kontrolle teostavad selle liikmesriigi inspektorid, kus ettevõtja asub. Inspektoreid võivad abistada pädevate asutuste määratud eksperdid.

1 b.
     
  Lubatud on teostada ka etteteatamata kontrollkäike. Selliste kontrollkäikude korraldamisel ja läbiviimisel võetakse alati arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, pidades eelkõige silmas konkreetse toote ohupotentsiaali.

1 c.
     
  Pärast igat lõike 1 kohaselt teostatud inspektsiooni koostab pädev asutus aruande käesoleva määruse alusel kohaldatavate õigus- ja tehniliste nõuete järgimise kohta inspekteeritud ettevõtja poolt ja mis tahes vajalike parandusmeetmete kohta.

1 d.
     
  Inspektsiooni teostanud pädev asutus edastab selle aruande sisu inspekteeritud ettevõtjale. Enne aruande vastuvõtmist võimaldab pädev astus inspekteeritud ettevõtjal esitada märkusi. Lõikes 1 b osutatud lõplik kontrollkäigu aruanne sisestatakse artiklis 68 ette nähtud elektroonilisse süsteemi.

1 e.
     
  Ilma et see piiraks liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud rahvusvahelisi kokkuleppeid, võivad lõikes 1 osutatud kontrollid toimuda ka kolmandas riigis paikneva ettevõtja valdustes, kui seade kavatsetakse teha kättesaadavaks liidu turul.

2.   Liikmesriigid vaatavad regulaarselt läbi oma
  turujärelevalvemeetmed
  ja hindavad nende
  toimimist
  . Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga
  nelja
  aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
  Asjaomased
  liikmesriigid teevad tulemuste kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks.

2.   Liikmesriigid
  koostavad strateegilised järelevalvekavad, mis hõlmavad nende kavandatud järelevalvetegevust, samuti kõnealuse tegevuse elluviimiseks vajalikke inim- ja materiaalseid ressursse. Liikmesriigid
  vaatavad regulaarselt läbi oma
  järelevalvekavad
  ja hindavad nende
  rakendamist
  . Sellised läbivaatamised ja hindamised toimuvad vähemalt iga
  kahe
  aasta tagant ning nende tulemused edastatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
  Komisjon võib anda järelevalvekavade kohandamise kohta soovitusi.
  Liikmesriigid teevad tulemuste
  ja komisjoni soovituste
  kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 217

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 nimetatud teave edastatakse elektroonilise süsteemi kaudu
  viivitamata
  kõikidele asjaomastele pädevatele asutustele ning see on liikmesriikidele ja
  komisjonile
  kättesaadav. | 2.   Lõikes 1 nimetatud teave edastatakse elektroonilise süsteemi kaudu
  viivitamatult
  kõikidele asjaomastele pädevatele asutustele ning see on liikmesriikidele
  , komisjonile, teavitatud asutustele, ravimiametile
  ja
  tervishoiutöötajatele
  kättesaadav.
  Komisjon tagab ka üldsusele asjakohases ulatuses juurdepääsu elektroonilisele süsteemile. Eelkõige tagab komisjon, et juhul, kui teavet taotletakse konkreetse meditsiiniseadme kohta, tehakse see kättesaadavaks viivitamata ja 15 päeva jooksul. Komisjon annab meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga konsulteerides iga kuue kuu järel üldsusele ja tervishoiutöötajatele ülevaate kõnealusest teabest. See teave on juurdepääsetav artiklis 27 osutatud Euroopa andmepanga kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 nimetatud teave edastatakse elektroonilise süsteemi kaudu
  viivitamata
  kõikidele asjaomastele pädevatele asutustele ning see on liikmesriikidele ja
  komisjonile
  kättesaadav.

2.   Lõikes 1 nimetatud teave edastatakse elektroonilise süsteemi kaudu
  viivitamatult
  kõikidele asjaomastele pädevatele asutustele ning see on liikmesriikidele
  , komisjonile, teavitatud asutustele, ravimiametile
  ja
  tervishoiutöötajatele
  kättesaadav.
  Komisjon tagab ka üldsusele asjakohases ulatuses juurdepääsu elektroonilisele süsteemile. Eelkõige tagab komisjon, et juhul, kui teavet taotletakse konkreetse meditsiiniseadme kohta, tehakse see kättesaadavaks viivitamata ja 15 päeva jooksul. Komisjon annab meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga konsulteerides iga kuue kuu järel üldsusele ja tervishoiutöötajatele ülevaate kõnealusest teabest. See teave on juurdepääsetav artiklis 27 osutatud Euroopa andmepanga kaudu.

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikli 68 lõike 1 punktides a, b, c ja d osutatud teave tehakse kättesaadavaks meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale, kes teeb selle teatavaks meditsiiniseadmete nõuandekomitee esimesel koosolekul pärast teabe kättesaadavaks muutumist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikli 68 lõike 1 punktides a, b, c ja d osutatud teave tehakse kättesaadavaks meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale, kes teeb selle teatavaks meditsiiniseadmete nõuandekomitee esimesel koosolekul pärast teabe kättesaadavaks muutumist.

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 69 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui liikmesriigi pädevatel asutustel on kas järelevalveandmetele või muule teabele toetudes piisavalt alust arvata, et seade kujutab endast ohtu patsientide, kasutajate või muude isikute tervisele ja ohutusele, viivad nad läbi seadme hindamise, milles võetakse arvesse kõiki käesolevas määruses sätestatud nõudeid, mis on kõnealuse seadme põhjustatud ohtu arvestades asjakohased. Asjaomased ettevõtjad teevad pädevate asutustega vajalikul viisil koostööd. | Kui liikmesriigi pädevatel asutustel on kas järelevalveandmetele või muule teabele toetudes piisavalt alust arvata, et seade kujutab endast ohtu patsientide, kasutajate või muude isikute tervisele ja ohutusele, viivad nad läbi seadme hindamise, milles võetakse arvesse kõiki käesolevas määruses sätestatud nõudeid, mis on kõnealuse seadme põhjustatud ohtu arvestades asjakohased. Asjaomased ettevõtjad teevad pädevate asutustega vajalikul viisil koostööd.
  Selle hindamisega seoses teavitavad pädevad asutused teavitatud hindamisasutusi, kui tegemist on IIa, IIb ja III klassi seadmetega, ning muid pädevaid asutusi hindamise järeldustest ja kõnealuste järelduste alusel võetavatest meetmetest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui liikmesriigi pädevatel asutustel on kas järelevalveandmetele või muule teabele toetudes piisavalt alust arvata, et seade kujutab endast ohtu patsientide, kasutajate või muude isikute tervisele ja ohutusele, viivad nad läbi seadme hindamise, milles võetakse arvesse kõiki käesolevas määruses sätestatud nõudeid, mis on kõnealuse seadme põhjustatud ohtu arvestades asjakohased. Asjaomased ettevõtjad teevad pädevate asutustega vajalikul viisil koostööd.

Kui liikmesriigi pädevatel asutustel on kas järelevalveandmetele või muule teabele toetudes piisavalt alust arvata, et seade kujutab endast ohtu patsientide, kasutajate või muude isikute tervisele ja ohutusele, viivad nad läbi seadme hindamise, milles võetakse arvesse kõiki käesolevas määruses sätestatud nõudeid, mis on kõnealuse seadme põhjustatud ohtu arvestades asjakohased. Asjaomased ettevõtjad teevad pädevate asutustega vajalikul viisil koostööd.
  Selle hindamisega seoses teavitavad pädevad asutused teavitatud hindamisasutusi, kui tegemist on IIa, IIb ja III klassi seadmetega, ning muid pädevaid asutusi hindamise järeldustest ja kõnealuste järelduste alusel võetavatest meetmetest.

Muudatusettepanek 220

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 69 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Kui liikmesriigi pädevatel asutustel on kas järelevalveandmetele või muule teabele toetudes alust arvata, et seade kujutab endast ohtu patsientide, kasutajate või muude isikute tervisele või ohutusele, võivad nad läbi viia asjaomase seadme hindamise, milles võetakse arvesse kõiki käesolevas määruses sätestatud nõudeid, mis on kõnealuse seadme põhjustatud ohtu arvestades asjakohased. Asjaomased ettevõtjad teevad pädevate asutustega vajalikul viisil koostööd. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  Kui liikmesriigi pädevatel asutustel on kas järelevalveandmetele või muule teabele toetudes alust arvata, et seade kujutab endast ohtu patsientide, kasutajate või muude isikute tervisele või ohutusele, võivad nad läbi viia asjaomase seadme hindamise, milles võetakse arvesse kõiki käesolevas määruses sätestatud nõudeid, mis on kõnealuse seadme põhjustatud ohtu arvestades asjakohased. Asjaomased ettevõtjad teevad pädevate asutustega vajalikul viisil koostööd.

Muudatusettepanek 221

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui pädevad asutused leiavad pärast artikli 69 kohast hindamist, et seade, mis kujutab endast ohtu patsientide, kasutajate või muude isikute tervisele ja ohutusele, ei vasta käesoleva määruse nõuetele, nõuavad nad asjaomaselt ettevõtjalt
  viivitamata
  kõigi asjakohaste ja põhjendatud parandusmeetmete võtmist, et viia kõnealune seade vastavusse nimetatud nõudmistega, keelavad seadme turul kättesaadavaks tegemise või piiravad seda, kehtestavad seadme turul kättesaadavaks tegemisele erinõuded, kõrvaldavad seadme turult või võtavad selle tagasi mõistliku aja jooksul, mis vastab ohu iseloomule. | 1.   Kui pädevad asutused leiavad pärast artikli 69 kohast hindamist, et seade, mis kujutab endast ohtu patsientide, kasutajate või muude isikute tervisele ja ohutusele, ei vasta käesoleva määruse nõuetele, nõuavad nad asjaomaselt ettevõtjalt
  viivitamatult
  kõigi asjakohaste ja põhjendatud parandusmeetmete võtmist, et viia kõnealune seade vastavusse nimetatud nõudmistega, keelavad seadme turul kättesaadavaks tegemise või piiravad seda, kehtestavad seadme turul kättesaadavaks tegemisele erinõuded, kõrvaldavad seadme turult või võtavad selle tagasi mõistliku aja jooksul, mis
  on selgelt määratletud ja millest on asjaomast ettevõtjat selgelt teavitatud ning mis
  vastab ohu iseloomule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui pädevad asutused leiavad pärast artikli 69 kohast hindamist, et seade, mis kujutab endast ohtu patsientide, kasutajate või muude isikute tervisele ja ohutusele, ei vasta käesoleva määruse nõuetele, nõuavad nad asjaomaselt ettevõtjalt
  viivitamata
  kõigi asjakohaste ja põhjendatud parandusmeetmete võtmist, et viia kõnealune seade vastavusse nimetatud nõudmistega, keelavad seadme turul kättesaadavaks tegemise või piiravad seda, kehtestavad seadme turul kättesaadavaks tegemisele erinõuded, kõrvaldavad seadme turult või võtavad selle tagasi mõistliku aja jooksul, mis vastab ohu iseloomule.

1.   Kui pädevad asutused leiavad pärast artikli 69 kohast hindamist, et seade, mis kujutab endast ohtu patsientide, kasutajate või muude isikute tervisele ja ohutusele, ei vasta käesoleva määruse nõuetele, nõuavad nad asjaomaselt ettevõtjalt
  viivitamatult
  kõigi asjakohaste ja põhjendatud parandusmeetmete võtmist, et viia kõnealune seade vastavusse nimetatud nõudmistega, keelavad seadme turul kättesaadavaks tegemise või piiravad seda, kehtestavad seadme turul kättesaadavaks tegemisele erinõuded, kõrvaldavad seadme turult või võtavad selle tagasi mõistliku aja jooksul, mis
  on selgelt määratletud ja millest on asjaomast ettevõtjat selgelt teavitatud ning mis
  vastab ohu iseloomule.

Muudatusettepanek 222

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui pädevad asutused on seisukohal, et mittevastavus ei piirdu üksnes nende liikmesriigi territooriumiga, siis teavitavad nad komisjoni ja teisi liikmesriike artiklis 68 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu hindamistulemustest ja meetmetest, mille võtmist nad on asjaomastelt ettevõtjatelt nõudnud. | 2.   Kui pädevad asutused on seisukohal, et mittevastavus ei piirdu üksnes nende liikmesriigi territooriumiga, siis teavitavad nad
  viivitamatult
  komisjoni ja teisi liikmesriike artiklis 68 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu hindamistulemustest ja meetmetest, mille võtmist nad on asjaomastelt ettevõtjatelt nõudnud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui pädevad asutused on seisukohal, et mittevastavus ei piirdu üksnes nende liikmesriigi territooriumiga, siis teavitavad nad komisjoni ja teisi liikmesriike artiklis 68 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu hindamistulemustest ja meetmetest, mille võtmist nad on asjaomastelt ettevõtjatelt nõudnud.

2.   Kui pädevad asutused on seisukohal, et mittevastavus ei piirdu üksnes nende liikmesriigi territooriumiga, siis teavitavad nad
  viivitamatult
  komisjoni ja teisi liikmesriike artiklis 68 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu hindamistulemustest ja meetmetest, mille võtmist nad on asjaomastelt ettevõtjatelt nõudnud.

Muudatusettepanek 223

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Ettevõtjad tagavad, et kõigi asjaomaste nende poolt ELi turul kättesaadavaks tehtud seadmete suhtes võetakse kõik vajalikud parandusmeetmed. | 3.   Ettevõtjad tagavad
  viivitamata
  , et kõigi asjaomaste nende poolt ELi turul kättesaadavaks tehtud seadmete suhtes võetakse kõik vajalikud parandusmeetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Ettevõtjad tagavad, et kõigi asjaomaste nende poolt ELi turul kättesaadavaks tehtud seadmete suhtes võetakse kõik vajalikud parandusmeetmed.

3.   Ettevõtjad tagavad
  viivitamata
  , et kõigi asjaomaste nende poolt ELi turul kättesaadavaks tehtud seadmete suhtes võetakse kõik vajalikud parandusmeetmed.

Muudatusettepanek 224

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 3 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kui asjaomased seadmed tuleb tagasi võtta, teeb ettevõtja kõik mõistlikud jõupingutused, et viia tagasivõtmine lõpule enne selgelt määratletud tähtaega, millest pädev asutus on teda teavitanud vastavalt lõikes 1 osutatule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui asjaomased seadmed tuleb tagasi võtta, teeb ettevõtja kõik mõistlikud jõupingutused, et viia tagasivõtmine lõpule enne selgelt määratletud tähtaega, millest pädev asutus on teda teavitanud vastavalt lõikes 1 osutatule.

Muudatusettepanek 225

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nad teavitavad teisi liikmesriike ja komisjoni
  viivitamata
  nendest meetmetest artiklis 68 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. | Nad teavitavad teisi liikmesriike ja komisjoni
  viivitamatult
  nendest meetmetest artiklis 68 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Nad teavitavad teisi liikmesriike ja komisjoni
  viivitamata
  nendest meetmetest artiklis 68 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu.

Nad teavitavad teisi liikmesriike ja komisjoni
  viivitamatult
  nendest meetmetest artiklis 68 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu.

Muudatusettepanek 226

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Liikmesriigid, kes ei ole menetluse algatajad, teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike nende käsutuses olevast mis tahes täiendavast teabest asjaomase toote mittevastavuse kohta ja kõigist asjaomase seadmega seoses võetud meetmetest. Kui nad ei ole nõus teavitatud siseriikliku meetmega, teavitavad nad teisi liikmesriike ja komisjoni
  viivitamata
  oma vastuväidetest artiklis 68 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. | 6.   Liikmesriigid, kes ei ole menetluse algatajad, teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike nende käsutuses olevast mis tahes täiendavast teabest asjaomase toote mittevastavuse kohta ja kõigist asjaomase seadmega seoses võetud meetmetest. Kui nad ei ole nõus teavitatud siseriikliku meetmega, teavitavad nad teisi liikmesriike ja komisjoni
  viivitamatult
  oma vastuväidetest artiklis 68 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Liikmesriigid, kes ei ole menetluse algatajad, teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike nende käsutuses olevast mis tahes täiendavast teabest asjaomase toote mittevastavuse kohta ja kõigist asjaomase seadmega seoses võetud meetmetest. Kui nad ei ole nõus teavitatud siseriikliku meetmega, teavitavad nad teisi liikmesriike ja komisjoni
  viivitamata
  oma vastuväidetest artiklis 68 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu.

6.   Liikmesriigid, kes ei ole menetluse algatajad, teavitavad viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike nende käsutuses olevast mis tahes täiendavast teabest asjaomase toote mittevastavuse kohta ja kõigist asjaomase seadmega seoses võetud meetmetest. Kui nad ei ole nõus teavitatud siseriikliku meetmega, teavitavad nad teisi liikmesriike ja komisjoni
  viivitamatult
  oma vastuväidetest artiklis 68 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu.

Muudatusettepanek 227

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Kui
  kahe
  kuu jooksul alates lõikes 4 osutatud teate kättesaamisest ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid seoses liikmesriigi ajutise meetmega, siis loetakse meede põhjendatuks. | 7.   Kui
  ühe
  kuu jooksul alates lõikes 4 osutatud teate kättesaamisest ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid seoses liikmesriigi ajutise meetmega, siis loetakse meede põhjendatuks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.   Kui
  kahe
  kuu jooksul alates lõikes 4 osutatud teate kättesaamisest ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid seoses liikmesriigi ajutise meetmega, siis loetakse meede põhjendatuks.

7.   Kui
  ühe
  kuu jooksul alates lõikes 4 osutatud teate kättesaamisest ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid seoses liikmesriigi ajutise meetmega, siis loetakse meede põhjendatuks.

Muudatusettepanek 228

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Kõik liikmesriigid tagavad, et asjaomase seadme suhtes võetakse viivitamatult kõik vajalikud piiravad meetmed. | 8.   Kõik liikmesriigid tagavad, et asjaomase seadme suhtes võetakse viivitamatult kõik vajalikud piiravad meetmed |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.   Kõik liikmesriigid tagavad, et asjaomase seadme suhtes võetakse viivitamatult kõik vajalikud piiravad meetmed.

8.   Kõik liikmesriigid tagavad, et asjaomase seadme suhtes võetakse viivitamatult kõik vajalikud piiravad meetmed

Muudatusettepanek 229

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui
  kahe
  kuu jooksul alates artikli 70 lõikes 4 osutatud teate kättesaamisest esitab üks liikmesriik vastuväite teise liikmesriigi võetud ajutise meetme suhtes või kui komisjon leiab, et meede on liidu õigusaktidega vastuolus, siis hindab komisjon liikmesriigi võetud meedet. Selle hindamise tulemuste põhjal võtab komisjon rakendusaktidega vastu otsuse, kas tunnistada liikmesriigi meede põhjendatuks või mitte. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | 1.   Kui
  ühe
  kuu jooksul alates artikli 70 lõikes 4 osutatud teate kättesaamisest esitab üks liikmesriik vastuväite teise liikmesriigi võetud ajutise meetme suhtes või kui komisjon leiab, et meede on liidu õigusaktidega vastuolus, siis hindab komisjon liikmesriigi võetud meedet. Selle hindamise tulemuste põhjal võtab komisjon rakendusaktidega vastu otsuse, kas tunnistada liikmesriigi meede põhjendatuks või mitte. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui
  kahe
  kuu jooksul alates artikli 70 lõikes 4 osutatud teate kättesaamisest esitab üks liikmesriik vastuväite teise liikmesriigi võetud ajutise meetme suhtes või kui komisjon leiab, et meede on liidu õigusaktidega vastuolus, siis hindab komisjon liikmesriigi võetud meedet. Selle hindamise tulemuste põhjal võtab komisjon rakendusaktidega vastu otsuse, kas tunnistada liikmesriigi meede põhjendatuks või mitte. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

1.   Kui
  ühe
  kuu jooksul alates artikli 70 lõikes 4 osutatud teate kättesaamisest esitab üks liikmesriik vastuväite teise liikmesriigi võetud ajutise meetme suhtes või kui komisjon leiab, et meede on liidu õigusaktidega vastuolus, siis hindab komisjon liikmesriigi võetud meedet. Selle hindamise tulemuste põhjal võtab komisjon rakendusaktidega vastu otsuse, kas tunnistada liikmesriigi meede põhjendatuks või mitte. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 88 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 230

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 72 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui liikmesriik leiab pärast artikli 69 kohast hindamist, et kuigi seade on seaduslikult turule lastud või kasutusele võetud, põhjustab see ohtu patsientide, kasutajate või muude isikute tervisele või ohutusele või muudele inimeste tervise kaitsega seotud aspektidele, nõuab ta, et asjaomane ettevõtja või asjaomased ettevõtjad võtaksid kõik asjakohased ajutised meetmed selle tagamiseks, et asjaomane seade ei põhjustaks turule lastes või kasutusele võttes enam ohtu, kõrvaldaksid seadme turult või võtaksid selle tagasi mõistliku aja jooksul, mis vastab ohu iseloomule. | 1.   Kui liikmesriik leiab pärast artikli 69 kohast hindamist, et kuigi seade on seaduslikult turule lastud või kasutusele võetud, põhjustab see ohtu patsientide, kasutajate või muude isikute tervisele või ohutusele või muudele inimeste tervise kaitsega seotud aspektidele, nõuab ta
  viivitamatult
  , et asjaomane ettevõtja või asjaomased ettevõtjad võtaksid kõik asjakohased ajutised meetmed selle tagamiseks, et asjaomane seade ei põhjustaks turule lastes või kasutusele võttes enam ohtu, kõrvaldaksid seadme turult või võtaksid selle tagasi mõistliku aja jooksul, mis vastab ohu iseloomule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui liikmesriik leiab pärast artikli 69 kohast hindamist, et kuigi seade on seaduslikult turule lastud või kasutusele võetud, põhjustab see ohtu patsientide, kasutajate või muude isikute tervisele või ohutusele või muudele inimeste tervise kaitsega seotud aspektidele, nõuab ta, et asjaomane ettevõtja või asjaomased ettevõtjad võtaksid kõik asjakohased ajutised meetmed selle tagamiseks, et asjaomane seade ei põhjustaks turule lastes või kasutusele võttes enam ohtu, kõrvaldaksid seadme turult või võtaksid selle tagasi mõistliku aja jooksul, mis vastab ohu iseloomule.

1.   Kui liikmesriik leiab pärast artikli 69 kohast hindamist, et kuigi seade on seaduslikult turule lastud või kasutusele võetud, põhjustab see ohtu patsientide, kasutajate või muude isikute tervisele või ohutusele või muudele inimeste tervise kaitsega seotud aspektidele, nõuab ta
  viivitamatult
  , et asjaomane ettevõtja või asjaomased ettevõtjad võtaksid kõik asjakohased ajutised meetmed selle tagamiseks, et asjaomane seade ei põhjustaks turule lastes või kasutusele võttes enam ohtu, kõrvaldaksid seadme turult või võtaksid selle tagasi mõistliku aja jooksul, mis vastab ohu iseloomule.

Muudatusettepanek 231

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ilma et see piiraks artikli 70 kohaldamist, nõuab liikmesriik, et asjaomane ettevõtja parandaks kõnealuse mittevastavuse mõistliku aja jooksul, mis vastab mittevastavuse iseloomule, kui ta avastab ühe järgmistest: | 1.   Ilma et see piiraks artikli 70 kohaldamist, nõuab liikmesriik, et asjaomane ettevõtja parandaks kõnealuse mittevastavuse mõistliku aja jooksul,
  mis on selgelt määratletud ja millest on teda selgelt teavitatud ning
  mis vastab mittevastavuse iseloomule, kui ta avastab ühe järgmistest: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ilma et see piiraks artikli 70 kohaldamist, nõuab liikmesriik, et asjaomane ettevõtja parandaks kõnealuse mittevastavuse mõistliku aja jooksul, mis vastab mittevastavuse iseloomule, kui ta avastab ühe järgmistest:

1.   Ilma et see piiraks artikli 70 kohaldamist, nõuab liikmesriik, et asjaomane ettevõtja parandaks kõnealuse mittevastavuse mõistliku aja jooksul,
  mis on selgelt määratletud ja millest on teda selgelt teavitatud ning
  mis vastab mittevastavuse iseloomule, kui ta avastab ühe järgmistest:

Muudatusettepanek 232

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui ettevõtja ei paranda mittevastavust lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul, võtab asjaomane liikmesriik kõik asjakohased meetmed, et piirata toote turul kättesaadavaks tegemist või see keelata või tagada toote turult tagasivõtmine või kõrvaldamine. Kõnealune liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike
  viivitamata
  nendest meetmetest artiklis 68 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. | 2.   Kui ettevõtja ei paranda mittevastavust lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul, võtab asjaomane liikmesriik
  viivitamatult
  kõik asjakohased meetmed, et piirata toote turul kättesaadavaks tegemist või see keelata või tagada toote turult tagasivõtmine või kõrvaldamine. Kõnealune liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike
  viivitamatult
  nendest meetmetest artiklis 68 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui ettevõtja ei paranda mittevastavust lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul, võtab asjaomane liikmesriik kõik asjakohased meetmed, et piirata toote turul kättesaadavaks tegemist või see keelata või tagada toote turult tagasivõtmine või kõrvaldamine. Kõnealune liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike
  viivitamata
  nendest meetmetest artiklis 68 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu.

2.   Kui ettevõtja ei paranda mittevastavust lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul, võtab asjaomane liikmesriik
  viivitamatult
  kõik asjakohased meetmed, et piirata toote turul kättesaadavaks tegemist või see keelata või tagada toote turult tagasivõtmine või kõrvaldamine. Kõnealune liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike
  viivitamatult
  nendest meetmetest artiklis 68 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu.

Muudatusettepanek 233

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 74 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui liikmesriik leiab pärast hindamist, mis osutab seadme või konkreetse seadmete kategooria või rühmaga seotud võimalikule ohule, et sellise seadme või konkreetse seadmete kategooria või rühma turul kättesaadavaks tegemine või kasutuselevõtt tuleks keelata, seda tuleks piirata või selle suhtes tuleks kehtestada erinõuded või et selline seade või seadmete kategooria või rühm tuleks patsientide, kasutajate või muude isikute tervise ja ohutuse või muu inimeste tervisega seotud aspekti kaitsmiseks turult kõrvaldada või tagasi võtta,
  võib
  ta
  võtta
  vajalikke ja põhjendatud ajutisi meetmeid. | 1.   Kui liikmesriik leiab pärast hindamist, mis osutab seadme või konkreetse seadmete kategooria või rühmaga seotud võimalikule ohule, et sellise seadme või konkreetse seadmete kategooria või rühma turul kättesaadavaks tegemine või kasutuselevõtt tuleks keelata, seda tuleks piirata või selle suhtes tuleks kehtestada erinõuded või et selline seade või seadmete kategooria või rühm tuleks patsientide, kasutajate või muude isikute tervise ja ohutuse või muu inimeste tervisega seotud aspekti kaitsmiseks turult kõrvaldada või tagasi võtta,
  võtab
  ta vajalikke ja põhjendatud ajutisi meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui liikmesriik leiab pärast hindamist, mis osutab seadme või konkreetse seadmete kategooria või rühmaga seotud võimalikule ohule, et sellise seadme või konkreetse seadmete kategooria või rühma turul kättesaadavaks tegemine või kasutuselevõtt tuleks keelata, seda tuleks piirata või selle suhtes tuleks kehtestada erinõuded või et selline seade või seadmete kategooria või rühm tuleks patsientide, kasutajate või muude isikute tervise ja ohutuse või muu inimeste tervisega seotud aspekti kaitsmiseks turult kõrvaldada või tagasi võtta,
  võib
  ta
  võtta
  vajalikke ja põhjendatud ajutisi meetmeid.

1.   Kui liikmesriik leiab pärast hindamist, mis osutab seadme või konkreetse seadmete kategooria või rühmaga seotud võimalikule ohule, et sellise seadme või konkreetse seadmete kategooria või rühma turul kättesaadavaks tegemine või kasutuselevõtt tuleks keelata, seda tuleks piirata või selle suhtes tuleks kehtestada erinõuded või et selline seade või seadmete kategooria või rühm tuleks patsientide, kasutajate või muude isikute tervise ja ohutuse või muu inimeste tervisega seotud aspekti kaitsmiseks turult kõrvaldada või tagasi võtta,
  võtab
  ta vajalikke ja põhjendatud ajutisi meetmeid.

Muudatusettepanek 234

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 75 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Välja arvatud juhtudel, mis nõuavad kohest tegutsemist tõsise ohu tõttu inimeste tervisele või ohutusele, antakse asjaomasele ettevõtjale võimalus esitada pädevale asutusele märkusi mõistliku aja jooksul enne mis tahes meetme vastuvõtmist. Kui meetmed on võetud enne ettevõtja ärakuulamist, siis antakse ettevõtjale võimalus esitada märkusi niipea kui võimalik, ning kohe selle järel vaadatakse võetud meetmed läbi. | 2.   Välja arvatud juhtudel, mis nõuavad kohest tegutsemist tõsise ohu tõttu inimeste tervisele või ohutusele, antakse asjaomasele ettevõtjale võimalus esitada pädevale asutusele märkusi
  selgelt kindlaksmääratud
  mõistliku aja jooksul enne mis tahes meetme vastuvõtmist. Kui meetmed on võetud enne ettevõtja ärakuulamist, siis antakse ettevõtjale võimalus esitada märkusi niipea kui võimalik, ning kohe selle järel vaadatakse võetud meetmed läbi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Välja arvatud juhtudel, mis nõuavad kohest tegutsemist tõsise ohu tõttu inimeste tervisele või ohutusele, antakse asjaomasele ettevõtjale võimalus esitada pädevale asutusele märkusi mõistliku aja jooksul enne mis tahes meetme vastuvõtmist. Kui meetmed on võetud enne ettevõtja ärakuulamist, siis antakse ettevõtjale võimalus esitada märkusi niipea kui võimalik, ning kohe selle järel vaadatakse võetud meetmed läbi.

2.   Välja arvatud juhtudel, mis nõuavad kohest tegutsemist tõsise ohu tõttu inimeste tervisele või ohutusele, antakse asjaomasele ettevõtjale võimalus esitada pädevale asutusele märkusi
  selgelt kindlaksmääratud
  mõistliku aja jooksul enne mis tahes meetme vastuvõtmist. Kui meetmed on võetud enne ettevõtja ärakuulamist, siis antakse ettevõtjale võimalus esitada märkusi niipea kui võimalik, ning kohe selle järel vaadatakse võetud meetmed läbi.

Muudatusettepanek 235

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 75 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Mis tahes vastuvõetud meede tühistatakse
  viivitamata
  või seda muudetakse kohe, kui ettevõtja tõendab, et ta on võtnud tulemuslikke parandusmeetmeid. | 3.   Mis tahes vastuvõetud meede tühistatakse
  viivitamatult
  või seda muudetakse kohe, kui ettevõtja tõendab
  rahuldavalt
  , et ta on võtnud tulemuslikke parandusmeetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Mis tahes vastuvõetud meede tühistatakse
  viivitamata
  või seda muudetakse kohe, kui ettevõtja tõendab, et ta on võtnud tulemuslikke parandusmeetmeid.

3.   Mis tahes vastuvõetud meede tühistatakse
  viivitamatult
  või seda muudetakse kohe, kui ettevõtja tõendab
  rahuldavalt
  , et ta on võtnud tulemuslikke parandusmeetmeid.

Muudatusettepanek 264

Ettepanek võtta vastu määrus

VIII peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | Liikmesriikidevaheline koostöö, meditsiiniseadmete koordineerimisrühm,
  meditsiiniseadmete nõuandekomitee,
  ELi referentlaborid ja seadmeregistrid |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriikidevaheline koostöö, meditsiiniseadmete koordineerimisrühm,
  meditsiiniseadmete nõuandekomitee,
  ELi referentlaborid ja seadmeregistrid

Muudatusettepanek 236

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 76 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid määravad käesoleva määruse rakendamise eest vastutava pädeva asutuse või pädevad asutused. Nad annavad nendele asutustele vajalikud volitused, ressursid, vahendid ja teabe nende käesoleva määruse kohaste ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks. Liikmesriigid teatavad pädevatest asutustest komisjonile, kes avaldab pädevate asutuste loetelu. | 1.   Liikmesriigid määravad käesoleva määruse rakendamise eest vastutava pädeva asutuse või pädevad asutused. Nad annavad nendele asutustele vajalikud volitused, ressursid, vahendid ja teabe nende käesoleva määruse kohaste ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks. Liikmesriigid teatavad pädevatest asutustest komisjonile, kes avaldab pädevate asutuste loetelu
  ja nende kontaktandmed
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid määravad käesoleva määruse rakendamise eest vastutava pädeva asutuse või pädevad asutused. Nad annavad nendele asutustele vajalikud volitused, ressursid, vahendid ja teabe nende käesoleva määruse kohaste ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks. Liikmesriigid teatavad pädevatest asutustest komisjonile, kes avaldab pädevate asutuste loetelu.

1.   Liikmesriigid määravad käesoleva määruse rakendamise eest vastutava pädeva asutuse või pädevad asutused. Nad annavad nendele asutustele vajalikud volitused, ressursid, vahendid ja teabe nende käesoleva määruse kohaste ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks. Liikmesriigid teatavad pädevatest asutustest komisjonile, kes avaldab pädevate asutuste loetelu
  ja nende kontaktandmed
  .

Muudatusettepanek 237

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriikide pädevad asutused teevad koostööd omavahel ja komisjoniga ning edastavad üksteisele
  vajaliku teabe
  käesoleva määruse ühetaoliseks kohaldamiseks. | 1.   Liikmesriikide pädevad asutused teevad koostööd omavahel ja komisjoniga ning
  vajaduse korral meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga ja
  edastavad üksteisele
  ning komisjonile
  käesoleva määruse ühetaoliseks kohaldamiseks
  vajaliku teabe
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriikide pädevad asutused teevad koostööd omavahel ja komisjoniga ning edastavad üksteisele
  vajaliku teabe
  käesoleva määruse ühetaoliseks kohaldamiseks.

1.   Liikmesriikide pädevad asutused teevad koostööd omavahel ja komisjoniga ning
  vajaduse korral meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga ja
  edastavad üksteisele
  ning komisjonile
  käesoleva määruse ühetaoliseks kohaldamiseks
  vajaliku teabe
  .

Muudatusettepanek 238

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 2 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon kontrollib meditsiiniseadmete koordineerimisrühma liikmete pädevust. Komisjon avaldab iga kord oma kontrollimise tulemused ning annab teavet meditsiiniseadmete koordineerimisrühma liikmete pädevuse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon kontrollib meditsiiniseadmete koordineerimisrühma liikmete pädevust. Komisjon avaldab iga kord oma kontrollimise tulemused ning annab teavet meditsiiniseadmete koordineerimisrühma liikmete pädevuse kohta.

Muudatusettepanek 239

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.
     
  Koordineerimisrühm võib igale üksikjuhtumile vastavalt kutsuda koosolekutel osalema eksperte või muid kolmandaid isikuid või paluda neilt kirjalikku arvamust. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.
     
  Koordineerimisrühm võib igale üksikjuhtumile vastavalt kutsuda koosolekutel osalema eksperte või muid kolmandaid isikuid või paluda neilt kirjalikku arvamust.

välja jäetud

Muudatusettepanek 240

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 78 a |
| | Meditsiiniseadmete nõuandekomitee |
| | 1.
     
  Komisjon loob ekspertidest ja asjaomaste sidusrühmade esindajatest koosneva multidistsiplinaarse meditsiiniseadmete nõuandekomitee, et pakkuda tuge, nõu ja eriteadmisi meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale, komisjonile ja liikmesriikidele seoses meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete reguleerimise tehniliste, teaduslike, sotsiaalsete ja majanduslike aspektidega, näiteks sellistes valdkondades nagu meditsiinitehnoloogia, piiripealsed juhtumid, mis on seotud ravimite, inimkudede ja -rakkude, kosmeetikatoodete, biotsiidide, toidu ja vajaduse korral muude toodetega, samuti täiendavate käesoleva määruse rakendamisega seotud aspektidega. |
| | 2.
     
  Meditsiiniseadmete nõuandekomitee moodustamisel tagab komisjon meditsiiniseadmete seisukohalt oluliste valdkondade laiaulatusliku, asjakohase ja tasakaalustatud esindatuse. Meditsiiniseadmete nõueandekomitee võib oma vastusalas luua konkreetsete meditsiinivaldkondade eksperdirühmi. |
| | 3.
     
  Meditsiiniseadmete nõuandekomiteed juhib komisjoni esindaja. Komisjon pakub selle tegevusele logistilist abi. |
| | 4.
     
  Meditsiiniseadmete nõuandekomitee kehtestab oma töökorra, mis jõustub pärast komisjonilt heakskiitva arvamuse saamist. |
| | 5.
     
  Meditsiiniseadmete nõuandekomitee tagab, et ravimeid ja toiduaineid hõlmavate piiripealsete juhtumite arutamisel konsulteeritakse asjakohases ulatuses ravimiameti ja EFSAga. |
| | 6.
     
  Meditsiiniseadmete nõuandekomitee avalikustab oma liikmete huvide deklaratsioonid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 78 a

Meditsiiniseadmete nõuandekomitee

1.
     
  Komisjon loob ekspertidest ja asjaomaste sidusrühmade esindajatest koosneva multidistsiplinaarse meditsiiniseadmete nõuandekomitee, et pakkuda tuge, nõu ja eriteadmisi meditsiiniseadmete koordineerimisrühmale, komisjonile ja liikmesriikidele seoses meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete reguleerimise tehniliste, teaduslike, sotsiaalsete ja majanduslike aspektidega, näiteks sellistes valdkondades nagu meditsiinitehnoloogia, piiripealsed juhtumid, mis on seotud ravimite, inimkudede ja -rakkude, kosmeetikatoodete, biotsiidide, toidu ja vajaduse korral muude toodetega, samuti täiendavate käesoleva määruse rakendamisega seotud aspektidega.

2.
     
  Meditsiiniseadmete nõuandekomitee moodustamisel tagab komisjon meditsiiniseadmete seisukohalt oluliste valdkondade laiaulatusliku, asjakohase ja tasakaalustatud esindatuse. Meditsiiniseadmete nõueandekomitee võib oma vastusalas luua konkreetsete meditsiinivaldkondade eksperdirühmi.

3.
     
  Meditsiiniseadmete nõuandekomiteed juhib komisjoni esindaja. Komisjon pakub selle tegevusele logistilist abi.

4.
     
  Meditsiiniseadmete nõuandekomitee kehtestab oma töökorra, mis jõustub pärast komisjonilt heakskiitva arvamuse saamist.

5.
     
  Meditsiiniseadmete nõuandekomitee tagab, et ravimeid ja toiduaineid hõlmavate piiripealsete juhtumite arutamisel konsulteeritakse asjakohases ulatuses ravimiameti ja EFSAga.

6.
     
  Meditsiiniseadmete nõuandekomitee avalikustab oma liikmete huvide deklaratsioonid.

Muudatusettepanek 367

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 78 b |
| | Meditsiiniseadmete hindamiskomitee |
| | 1.
     
  Käesolevaga asutatakse meditsiiniseadmete hindamiskomitee suurima teadusliku pädevuse, erapooletuse ja läbipaistvuse põhimõtteid järgides ning võimalike huvide konfliktide vältimiseks. |
| | 2.
     
  Meditsiiniseadmete hindamiskomitee koosseis on järgmine:








  — | vähemalt üks liige igast lõikes 3 osutatud meditsiinivaldkonnast. See liige on oma valdkonna tunnustatud asjatundja ja ta peab olema võimeline kasutama vajaduse korral täiendavat oskusteavet. Need eksperdid nimetatakse ametisse komisjoni osalemiskutse alusel kolmeaastaseks ametiajaks, mida võib pikendada: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 78 b

Meditsiiniseadmete hindamiskomitee

1.
     
  Käesolevaga asutatakse meditsiiniseadmete hindamiskomitee suurima teadusliku pädevuse, erapooletuse ja läbipaistvuse põhimõtteid järgides ning võimalike huvide konfliktide vältimiseks.

2.
     
  Meditsiiniseadmete hindamiskomitee koosseis on järgmine:

—

vähemalt üks liige igast lõikes 3 osutatud meditsiinivaldkonnast. See liige on oma valdkonna tunnustatud asjatundja ja ta peab olema võimeline kasutama vajaduse korral täiendavat oskusteavet. Need eksperdid nimetatakse ametisse komisjoni osalemiskutse alusel kolmeaastaseks ametiajaks, mida võib pikendada:

| — | üks Euroopa Ravimiameti esindaja; |
| --- | --- |

—

üks Euroopa Ravimiameti esindaja;

| — | üks komisjoni esindaja; |
| --- | --- |

—

üks komisjoni esindaja;

| — | kolm komisjoni poolt komisjoni osalemiskutse alusel ametisse nimetatud patsientide organisatsioonide esindajat. |
| --- | --- |

—

kolm komisjoni poolt komisjoni osalemiskutse alusel ametisse nimetatud patsientide organisatsioonide esindajat.

Meditsiiniseadmete hindamiskomitee tuleb kokku meditsiiniseadmete koordineerimisrühma ja komisjoni taotlusel ning selle koosolekuid juhatab komisjoni esindaja.

Komisjon tagab, et meditsiiniseadmete hindamiskomitee liikmed on konkreetsete juhtude kliiniliseks hindamiseks piisavalt asjatundlikud.

Komisjon tagab hindamiskomiteele sekretariaaditeenused.

3.
     
  Meditsiiniseadmete hindamiskomitee liikmete valimise aluseks on nende pädevus ja kogemused vastavas valdkonnas:

| — | anestesioloogia; |
| --- | --- |

—

anestesioloogia;

| — | veregrupi määramine või koetüpiseerimine; |
| --- | --- |

—

veregrupi määramine või koetüpiseerimine;

| — | vereülekanne ja siirdamine; |
| --- | --- |

—

vereülekanne ja siirdamine;

| — | kardioloogia; |
| --- | --- |

—

kardioloogia;

| — | nakkushaigused; |
| --- | --- |

—

nakkushaigused;

| — | stomatoloogia; |
| --- | --- |

—

stomatoloogia;

| — | dermatoloogia; |
| --- | --- |

—

dermatoloogia;

| — | kõrva-nina-kurguhaigused; |
| --- | --- |

—

kõrva-nina-kurguhaigused;

| — | endokrinoloogia; |
| --- | --- |

—

endokrinoloogia;

| — | gastroenteroloogia; |
| --- | --- |

—

gastroenteroloogia;

| — | üld-/plastiline kirurgia; |
| --- | --- |

—

üld-/plastiline kirurgia;

| — | meditsiinigeneetika; |
| --- | --- |

—

meditsiinigeneetika;

| — | nefroloogia/uroloogia; |
| --- | --- |

—

nefroloogia/uroloogia;

| — | neuroloogia; |
| --- | --- |

—

neuroloogia;

| — | sünnitusabi/günekoloogia; |
| --- | --- |

—

sünnitusabi/günekoloogia;

| — | onkoloogia; |
| --- | --- |

—

onkoloogia;

| — | oftalmoloogia; |
| --- | --- |

—

oftalmoloogia;

| — | ortopeedia; |
| --- | --- |

—

ortopeedia;

| — | füsiaatria; |
| --- | --- |

—

füsiaatria;

| — | pulmonoloogia/pneumoloogia; |
| --- | --- |

—

pulmonoloogia/pneumoloogia;

| — | radioloogia. |
| --- | --- |

—

radioloogia.

Hindamiskomitee liikmed täidavad oma ülesandeid erapooletult ja objektiivselt. Nad on täielikult sõltumatud ning nad ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsuselt, teavitatud asutuselt ega tootjalt. Iga liige esitab huvide deklaratsiooni, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Selleks et võtta arvesse tehnika arengut ja mis tahes saadavat teavet, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse, jäetakse välja või täiendatakse käesoleva lõike punktis a osutatud valdkondi.

4.
     
  Meditsiiniseadmete hindamiskomitee täidab artiklis 44 a kindlaks määratud ülesandeid. Kliinilise hinnangu vastuvõtmisel annavad meditsiiniseadmete hindamiskomitee liikmed oma parima, et jõuda üksmeelele. Kui üksmeelele ei jõuta, teeb meditsiiniseadmete hindamiskomitee otsused liikmete häälteenamusega. Koordineerimisrühma puhul komisjon hääletustel ei osale. Eriarvamused lisatakse meditsiiniseadmete hindamiskomitee arvamusele.

5.
     
  Meditsiiniseadmete hindamiskomitee kehtestab oma töökorra, milles sätestatakse eelkõige järgmised menetlused:

| — | kliiniliste hinnangute vastuvõtmine, sh kiireloomulistel juhtudel; |
| --- | --- |

—

kliiniliste hinnangute vastuvõtmine, sh kiireloomulistel juhtudel;

| — | liikmetele ülesannete delegeerimine. |
| --- | --- |

—

liikmetele ülesannete delegeerimine.

Muudatusettepanekud 366 ja 368

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 80 – punktid a ja b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-a) | esitab regulatiivseid arvamusi artikli 44 a (vastavushindamismenetluse erijuhud) kohaselt esitatud kliiniliste hinnangute alusel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-a)

esitab regulatiivseid arvamusi artikli 44 a (vastavushindamismenetluse erijuhud) kohaselt esitatud kliiniliste hinnangute alusel;

| (a) | osaleb kooskõlas IV peatüki sätetega taotlevate vastavushindamisasutuste ja teavitatud asutuste hindamises; |
| --- | --- |

(a)

osaleb kooskõlas IV peatüki sätetega taotlevate vastavushindamisasutuste ja teavitatud asutuste hindamises;

| (a) | osaleb kooskõlas IV peatüki sätetega taotlevate vastavushindamisasutuste ja teavitatud asutuste hindamises; |
| --- | --- |

(a)

osaleb kooskõlas IV peatüki sätetega taotlevate vastavushindamisasutuste ja teavitatud asutuste hindamises;

| (a a) | koostab ja dokumenteerib vastavushindamistoimingutega tegelevate töötajate kõrgetasemelised pädevus- ja kvalifikatsioonipõhimõtted, valiku- ja volitamismenetlused (teadmised, kogemused ja muu nõutav pädevus) ja nõutava koolituse (esialgne väljaõpe ja täiendkoolitus). Kvalifikatsioonikriteeriumide puhul käsitletakse erinevaid ülesandeid vastavushindamisprotsessis ning ka määramise kohaldamisalaga hõlmatud seadmeid, tehnoloogiaid ja valdkondi; |
| --- | --- |

(a a)

koostab ja dokumenteerib vastavushindamistoimingutega tegelevate töötajate kõrgetasemelised pädevus- ja kvalifikatsioonipõhimõtted, valiku- ja volitamismenetlused (teadmised, kogemused ja muu nõutav pädevus) ja nõutava koolituse (esialgne väljaõpe ja täiendkoolitus). Kvalifikatsioonikriteeriumide puhul käsitletakse erinevaid ülesandeid vastavushindamisprotsessis ning ka määramise kohaldamisalaga hõlmatud seadmeid, tehnoloogiaid ja valdkondi;

| (a b) | vaatab läbi ja kiidab heaks liikmesriikide pädevate asutuste kriteeriumid seoses käesoleva artikli punktiga a a; |
| --- | --- |

(a b)

vaatab läbi ja kiidab heaks liikmesriikide pädevate asutuste kriteeriumid seoses käesoleva artikli punktiga a a;

| (a c) | teostab järelevalvet teavitatud asutuste koordineerimisrühma üle, nagu on täpsustatud artiklis 39; |
| --- | --- |

(a c)

teostab järelevalvet teavitatud asutuste koordineerimisrühma üle, nagu on täpsustatud artiklis 39;

| (a d) | toetab komisjoni iga kuue kuu järel ülevaate andmisel järelevalveandmetest ja turujärelevalvetegevusest, sealhulgas mis tahes võetud ennetavatest tervisekaitsemeetmetest. See teave peab olema kättesaadav artiklis 27 osutatud Euroopa andmepanga kaudu; |
| --- | --- |

(a d)

toetab komisjoni iga kuue kuu järel ülevaate andmisel järelevalveandmetest ja turujärelevalvetegevusest, sealhulgas mis tahes võetud ennetavatest tervisekaitsemeetmetest. See teave peab olema kättesaadav artiklis 27 osutatud Euroopa andmepanga kaudu;

| (b) | osaleb kooskõlas artikliga 44 teatavate vastavushindamiste kontrollimises; |
| --- | --- |

(b)

osaleb kooskõlas artikliga 44 teatavate vastavushindamiste kontrollimises;

Muudatusettepanek 243

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | annavad teadusalast nõu teatavate seadmete või seadmete kategooriate või rühmade uusima tehnilise taseme
  kohta
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

annavad teadusalast nõu teatavate seadmete või seadmete kategooriate või rühmade uusima tehnilise taseme
  kohta
  ;

| (b) | annavad teadusalast nõu
  ja tehnilist abi
  teatavate seadmete või seadmete kategooriate või rühmade uusima tehnilise taseme
  määratluse asjus
  ; |
| --- | --- |

(b)

annavad teadusalast nõu
  ja tehnilist abi
  teatavate seadmete või seadmete kategooriate või rühmade uusima tehnilise taseme
  määratluse asjus
  ;

Muudatusettepanek 244

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõige 2 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | aitavad kaasa rahvusvaheliste standardite väljatöötamisele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f)

aitavad kaasa rahvusvaheliste standardite väljatöötamisele;

| (f) | aitavad kaasa
  ühtsete tehniliste kirjelduste ja ka
  rahvusvaheliste standardite väljatöötamisele; |
| --- | --- |

(f)

aitavad kaasa
  ühtsete tehniliste kirjelduste ja ka
  rahvusvaheliste standardite väljatöötamisele;

Muudatusettepanek 245

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõige 2 – punkt g a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (g a) | esitavad komisjonile teaduslikke arvamusi ja annavad talle tehnilist abi seoses ühekordselt kasutatavate seadmete ümberkvalifitseerimisega korduvkasutatavateks seadmeteks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(g a)

esitavad komisjonile teaduslikke arvamusi ja annavad talle tehnilist abi seoses ühekordselt kasutatavate seadmete ümberkvalifitseerimisega korduvkasutatavateks seadmeteks.

Muudatusettepanek 246

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Meditsiiniseadmete koordineerimisrühma liikmetel ja ELi referentlaborite töötajatel ei või olla meditsiiniseadmete tööstuses finants- ega muid huve, mis võiksid mõjutada nende erapooletust. Nad kohustuvad tegutsema üldsuse huvides ja sõltumatul viisil. Nad teatavad oma kõikidest meditsiiniseadmete tööstusega seotud otsestest ja kaudsetest huvidest ja ajakohastavad seda deklaratsiooni alati, kui olukord muutub.
  Taotluse korral on
  huvide deklaratsioon üldsusele
  kättesaadav
  .
  Käesolevat artiklit ei kohaldata meditsiiniseadmete koordineerimisrühma allrühmades osalevate sidusorganisatsioonide esindajate suhtes. | 1.   Meditsiiniseadmete koordineerimisrühma
  ja selle nõuanderühmade
  liikmetel ja ELi referentlaborite töötajatel ei või olla meditsiiniseadmete tööstuses
  või tarneahelas
  finants- ega muid huve, mis võiksid mõjutada nende erapooletust. Nad kohustuvad tegutsema üldsuse huvides ja sõltumatul viisil. Nad teatavad oma kõikidest meditsiiniseadmete tööstusega
  või tarneahelaga
  seotud otsestest ja kaudsetest huvidest ja ajakohastavad seda deklaratsiooni alati, kui olukord muutub. Huvide deklaratsioon
  tehakse
  üldsusele
  kättesaadavaks komisjoni veebisaidil
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Meditsiiniseadmete koordineerimisrühma liikmetel ja ELi referentlaborite töötajatel ei või olla meditsiiniseadmete tööstuses finants- ega muid huve, mis võiksid mõjutada nende erapooletust. Nad kohustuvad tegutsema üldsuse huvides ja sõltumatul viisil. Nad teatavad oma kõikidest meditsiiniseadmete tööstusega seotud otsestest ja kaudsetest huvidest ja ajakohastavad seda deklaratsiooni alati, kui olukord muutub.
  Taotluse korral on
  huvide deklaratsioon üldsusele
  kättesaadav
  .
  Käesolevat artiklit ei kohaldata meditsiiniseadmete koordineerimisrühma allrühmades osalevate sidusorganisatsioonide esindajate suhtes.

1.   Meditsiiniseadmete koordineerimisrühma
  ja selle nõuanderühmade
  liikmetel ja ELi referentlaborite töötajatel ei või olla meditsiiniseadmete tööstuses
  või tarneahelas
  finants- ega muid huve, mis võiksid mõjutada nende erapooletust. Nad kohustuvad tegutsema üldsuse huvides ja sõltumatul viisil. Nad teatavad oma kõikidest meditsiiniseadmete tööstusega
  või tarneahelaga
  seotud otsestest ja kaudsetest huvidest ja ajakohastavad seda deklaratsiooni alati, kui olukord muutub. Huvide deklaratsioon
  tehakse
  üldsusele
  kättesaadavaks komisjoni veebisaidil
  .

Muudatusettepanek 247

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühma poolt juhtumipõhiselt kutsutud
  eksperdid
  ja muud kolmandad isikud
  peavad deklareerima oma kõnealuse küsimusega seotud huvid. | 2.   
  Artiklis 78 a osutatud nõuandekomitees osalevad
  eksperdid peavad deklareerima oma kõnealuse küsimusega seotud huvid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Meditsiiniseadmete koordineerimisrühma poolt juhtumipõhiselt kutsutud
  eksperdid
  ja muud kolmandad isikud
  peavad deklareerima oma kõnealuse küsimusega seotud huvid.

2.   
  Artiklis 78 a osutatud nõuandekomitees osalevad
  eksperdid peavad deklareerima oma kõnealuse küsimusega seotud huvid.

Muudatusettepanek 248

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 83 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon ja liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed
  soodustamaks
  registrite
  sisseseadmist teatavat tüüpi seadmete
  kohta, et koguda selliste seadmete kasutamisega seotud turustamisjärgseid kogemusi. Sellised registrid on abiks seadmete pikaajalise ohutuse ja toimivuse sõltumatul hindamisel. | Komisjon ja liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed
  tagamaks koordineeritud ja ühtlustatud
  registrite
  sisseseadmise meditsiiniseadmete
  kohta, et koguda selliste seadmete kasutamisega seotud turustamisjärgseid kogemusi.
  Süstemaatiliselt luuakse registrid IIb ja III klassi meditsiiniseadmete kohta.
  Sellised registrid on abiks seadmete pikaajalise ohutuse ja toimivuse sõltumatul hindamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon ja liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed
  soodustamaks
  registrite
  sisseseadmist teatavat tüüpi seadmete
  kohta, et koguda selliste seadmete kasutamisega seotud turustamisjärgseid kogemusi. Sellised registrid on abiks seadmete pikaajalise ohutuse ja toimivuse sõltumatul hindamisel.

Komisjon ja liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed
  tagamaks koordineeritud ja ühtlustatud
  registrite
  sisseseadmise meditsiiniseadmete
  kohta, et koguda selliste seadmete kasutamisega seotud turustamisjärgseid kogemusi.
  Süstemaatiliselt luuakse registrid IIb ja III klassi meditsiiniseadmete kohta.
  Sellised registrid on abiks seadmete pikaajalise ohutuse ja toimivuse sõltumatul hindamisel.

Muudatusettepanek 265

Ettepanek võtta vastu määrus

IX peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | Konfidentsiaalsus, andmekaitse, rahastamine, sanktsioonid |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Konfidentsiaalsus, andmekaitse, rahastamine, sanktsioonid

Muudatusettepanek 249

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 86

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolev määrus ei piira liikmesriikide võimalust nõuda käesolevas määruses sätestatud tegevuste eest tasu, tingimusel, et tasu määramine on läbipaistev ja toimub kulude katmise põhimõttel. Nad teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele tasude struktuuri ja suuruse vähemalt kolm kuud enne nende vastuvõtmist. | Käesolev määrus ei piira liikmesriikide võimalust nõuda käesolevas määruses sätestatud tegevuste eest tasu, tingimusel, et tasu määramine on läbipaistev ja toimub kulude katmise põhimõttel. Nad teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele tasude struktuuri ja suuruse vähemalt kolm kuud enne nende vastuvõtmist.
  Tasude struktuur ja suurus tehakse üldsusele kättesaadavaks taotluse korral. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolev määrus ei piira liikmesriikide võimalust nõuda käesolevas määruses sätestatud tegevuste eest tasu, tingimusel, et tasu määramine on läbipaistev ja toimub kulude katmise põhimõttel. Nad teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele tasude struktuuri ja suuruse vähemalt kolm kuud enne nende vastuvõtmist.

Käesolev määrus ei piira liikmesriikide võimalust nõuda käesolevas määruses sätestatud tegevuste eest tasu, tingimusel, et tasu määramine on läbipaistev ja toimub kulude katmise põhimõttel. Nad teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele tasude struktuuri ja suuruse vähemalt kolm kuud enne nende vastuvõtmist.
  Tasude struktuur ja suurus tehakse üldsusele kättesaadavaks taotluse korral.

Muudatusettepanek 250

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 87

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad need sätted komisjonile hiljemalt [3 kuud enne käesoleva määruse kohaldamist] ja teavitavad komisjoni viivitamata kõikidest järgnevatest sätetesse tehtavatest muudatustest. | Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Karistuse hoiatav iseloom määratakse kindlaks vastavalt rikkumise tulemusena saadud rahalisele kasule.
  Liikmesriigid teatavad need sätted komisjonile hiljemalt [3 kuud enne käesoleva määruse kohaldamist] ja teavitavad komisjoni viivitamata kõikidest järgnevatest sätetesse tehtavatest muudatustest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad need sätted komisjonile hiljemalt [3 kuud enne käesoleva määruse kohaldamist] ja teavitavad komisjoni viivitamata kõikidest järgnevatest sätetesse tehtavatest muudatustest.

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Karistuse hoiatav iseloom määratakse kindlaks vastavalt rikkumise tulemusena saadud rahalisele kasule.
  Liikmesriigid teatavad need sätted komisjonile hiljemalt [3 kuud enne käesoleva määruse kohaldamist] ja teavitavad komisjoni viivitamata kõikidest järgnevatest sätetesse tehtavatest muudatustest.

Muudatusettepanek 251

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Volitused võtta vastu artikli 2 lõigetes 2 ja 3, artikli
  4
  lõikes
  5
  , artikli
  8
  lõikes
  2
  , artikli 17 lõikes 4, artikli 24 lõikes 7, artikli 25 lõikes 7, artikli 29 lõikes 2, artikli 40 lõikes 2, artikli 41 lõikes 4, artikli
  42
  lõikes
  11
  , artikli 45 lõikes 5, artikli 51 lõikes 7, artikli 53 lõikes 3, artikli 74 lõikes 4 ja artikli 81 lõikes 6 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. | 1.   Volitused võtta vastu artikli 2 lõigetes 2 ja 3, artikli
  15 b
  lõikes
  1
  , artikli
  16
  lõikes
  1
  , artikli 17 lõikes 4, artikli 24 lõikes 7, artikli 25 lõikes 7, artikli 29 lõikes 2, artikli 40 lõikes 2, artikli 41 lõikes 4, artikli
  44 a
  lõikes
  2
  , artikli
  44 a lõikes 9, artikli
  45 lõikes 5, artikli 51 lõikes 7, artikli 53 lõikes 3,
  artikli 57 lõikes 3 a,
  artikli 74 lõikes 4
  , artikli 78 b lõikes 3
  ja artikli 81 lõikes 6 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Volitused võtta vastu artikli 2 lõigetes 2 ja 3, artikli
  4
  lõikes
  5
  , artikli
  8
  lõikes
  2
  , artikli 17 lõikes 4, artikli 24 lõikes 7, artikli 25 lõikes 7, artikli 29 lõikes 2, artikli 40 lõikes 2, artikli 41 lõikes 4, artikli
  42
  lõikes
  11
  , artikli 45 lõikes 5, artikli 51 lõikes 7, artikli 53 lõikes 3, artikli 74 lõikes 4 ja artikli 81 lõikes 6 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

1.   Volitused võtta vastu artikli 2 lõigetes 2 ja 3, artikli
  15 b
  lõikes
  1
  , artikli
  16
  lõikes
  1
  , artikli 17 lõikes 4, artikli 24 lõikes 7, artikli 25 lõikes 7, artikli 29 lõikes 2, artikli 40 lõikes 2, artikli 41 lõikes 4, artikli
  44 a
  lõikes
  2
  , artikli
  44 a lõikes 9, artikli
  45 lõikes 5, artikli 51 lõikes 7, artikli 53 lõikes 3,
  artikli 57 lõikes 3 a,
  artikli 74 lõikes 4
  , artikli 78 b lõikes 3
  ja artikli 81 lõikes 6 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

Muudatusettepanek 252

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artikli 2 lõigetes 2 ja 3, artikli
  4
  lõikes
  5
  , artikli
  8
  lõikes
  2
  , artikli 17 lõikes 4, artikli 24 lõikes 7, artikli 25 lõikes 7, artikli 29 lõikes 2, artikli 40 lõikes 2, artikli 41 lõikes 4, artikli
  42
  lõikes
  11
  , artikli 45 lõikes 5, artikli 51 lõikes 7, artikli 53 lõikes 3, artikli 74 lõikes 4 ja artikli 81 lõikes 6 osutatud volitused antakse komisjonile määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. | 2.   Artikli 2 lõigetes 2 ja 3, artikli
  15 b
  lõikes
  1
  , artikli
  16
  lõikes
  1
  , artikli 17 lõikes 4, artikli 24 lõikes 7, artikli 25 lõikes 7, artikli 29 lõikes 2, artikli 40 lõikes 2, artikli 41 lõikes 4, artikli
  44 a
  lõikes
  2
  , artikli
  44 a lõikes 9, artikli
  45 lõikes 5, artikli 51 lõikes 7, artikli 53 lõikes 3,
  artikli 57 lõikes 3 a,
  artikli 74 lõikes 4
  , artikli 78 b lõikes 3
  ja artikli 81 lõikes 6 osutatud volitused antakse komisjonile määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artikli 2 lõigetes 2 ja 3, artikli
  4
  lõikes
  5
  , artikli
  8
  lõikes
  2
  , artikli 17 lõikes 4, artikli 24 lõikes 7, artikli 25 lõikes 7, artikli 29 lõikes 2, artikli 40 lõikes 2, artikli 41 lõikes 4, artikli
  42
  lõikes
  11
  , artikli 45 lõikes 5, artikli 51 lõikes 7, artikli 53 lõikes 3, artikli 74 lõikes 4 ja artikli 81 lõikes 6 osutatud volitused antakse komisjonile määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

2.   Artikli 2 lõigetes 2 ja 3, artikli
  15 b
  lõikes
  1
  , artikli
  16
  lõikes
  1
  , artikli 17 lõikes 4, artikli 24 lõikes 7, artikli 25 lõikes 7, artikli 29 lõikes 2, artikli 40 lõikes 2, artikli 41 lõikes 4, artikli
  44 a
  lõikes
  2
  , artikli
  44 a lõikes 9, artikli
  45 lõikes 5, artikli 51 lõikes 7, artikli 53 lõikes 3,
  artikli 57 lõikes 3 a,
  artikli 74 lõikes 4
  , artikli 78 b lõikes 3
  ja artikli 81 lõikes 6 osutatud volitused antakse komisjonile määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Muudatusettepanek 253

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõigetes 2 ja 3, artikli
  4
  lõikes
  5
  , artikli
  8
  lõikes
  2
  , artikli 17 lõikes 4, artikli 24 lõikes 7, artikli 25 lõikes 7, artikli 29 lõikes 2, artikli 40 lõikes 2, artikli 41 lõikes 4, artikli
  42
  lõikes
  11
  , artikli 45 lõikes 5, artikli 51 lõikes 7, artikli 53 lõikes 3, artikli 74 lõikes 4 ja artikli 81 lõikes 6 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | 3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõigetes 2 ja 3, artikli
  15 b
  lõikes
  1
  , artikli
  16
  lõikes
  1
  , artikli 17 lõikes 4, artikli 24 lõikes 7, artikli 25 lõikes 7, artikli 29 lõikes 2, artikli 40 lõikes 2, artikli 41 lõikes 4, artikli
  44 a
  lõikes
  2
  , artikli
  44 a lõikes 9, artikli
  45 lõikes 5, artikli 51 lõikes 7, artikli 53 lõikes 3,
  artikli 57 lõikes 3 a,
  artikli 74 lõikes 4
  , artikli 78 b lõikes 3
  ja artikli 81 lõikes 6 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõigetes 2 ja 3, artikli
  4
  lõikes
  5
  , artikli
  8
  lõikes
  2
  , artikli 17 lõikes 4, artikli 24 lõikes 7, artikli 25 lõikes 7, artikli 29 lõikes 2, artikli 40 lõikes 2, artikli 41 lõikes 4, artikli
  42
  lõikes
  11
  , artikli 45 lõikes 5, artikli 51 lõikes 7, artikli 53 lõikes 3, artikli 74 lõikes 4 ja artikli 81 lõikes 6 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõigetes 2 ja 3, artikli
  15 b
  lõikes
  1
  , artikli
  16
  lõikes
  1
  , artikli 17 lõikes 4, artikli 24 lõikes 7, artikli 25 lõikes 7, artikli 29 lõikes 2, artikli 40 lõikes 2, artikli 41 lõikes 4, artikli
  44 a
  lõikes
  2
  , artikli
  44 a lõikes 9, artikli
  45 lõikes 5, artikli 51 lõikes 7, artikli 53 lõikes 3,
  artikli 57 lõikes 3 a,
  artikli 74 lõikes 4
  , artikli 78 b lõikes 3
  ja artikli 81 lõikes 6 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Muudatusettepanek 254

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Delegeeritud aktide koostamisel küsib komisjon nõu meditsiiniseadmete koordineerimisrühmalt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Delegeeritud aktide koostamisel küsib komisjon nõu meditsiiniseadmete koordineerimisrühmalt.

Muudatusettepanek 255

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 94 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Erandina direktiivides 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ sätestatust võib käesolevale määrusele vastavad teavitatud asutused määrata ja neist teatada enne selle määruse kohaldamise kuupäeva. Teavitatud asutused, mis on määratud ja millest on teatatud käesoleva määruse kohaselt, võivad kohaldada käesolevas määruses sätestatud vastavushindamismenetlusi ja väljastada käesoleva määruse kohaseid sertifikaate enne selle kohaldamise kuupäeva. | 4.   Erandina direktiivides 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ sätestatust võib käesolevale määrusele vastavad teavitatud asutused määrata ja neist teatada enne selle määruse kohaldamise kuupäeva. Teavitatud asutused, mis on määratud ja millest on teatatud käesoleva määruse kohaselt, võivad kohaldada käesolevas määruses sätestatud vastavushindamismenetlusi ja väljastada käesoleva määruse kohaseid sertifikaate enne selle kohaldamise kuupäeva
  , kui asjaomased delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid on rakendatud
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Erandina direktiivides 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ sätestatust võib käesolevale määrusele vastavad teavitatud asutused määrata ja neist teatada enne selle määruse kohaldamise kuupäeva. Teavitatud asutused, mis on määratud ja millest on teatatud käesoleva määruse kohaselt, võivad kohaldada käesolevas määruses sätestatud vastavushindamismenetlusi ja väljastada käesoleva määruse kohaseid sertifikaate enne selle kohaldamise kuupäeva.

4.   Erandina direktiivides 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ sätestatust võib käesolevale määrusele vastavad teavitatud asutused määrata ja neist teatada enne selle määruse kohaldamise kuupäeva. Teavitatud asutused, mis on määratud ja millest on teatatud käesoleva määruse kohaselt, võivad kohaldada käesolevas määruses sätestatud vastavushindamismenetlusi ja väljastada käesoleva määruse kohaseid sertifikaate enne selle kohaldamise kuupäeva
  , kui asjaomased delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid on rakendatud
  .

Muudatusettepanek 266

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – I osa – punkt 2 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tuleb vähendada nii palju kui võimalik jääkriski, võttes vajalikke kaitsemeetmeid, kaasa arvatud häiresüsteemid, ning |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tuleb vähendada nii palju kui võimalik jääkriski, võttes vajalikke kaitsemeetmeid, kaasa arvatud häiresüsteemid, ning

| (c) | tuleb vähendada nii palju kui võimalik jääkriski, võttes vajalikke kaitsemeetmeid, kaasa arvatud häiresüsteemid
  ; seetõttu tuleks selle puhul võtta arvesse uusimaid vahendeid ja kontseptsioone
  ,
  mis on töötatud välja ohu- ja riskihinnangutes, võttes aluseks inimeste seisukohast olulised mudelid, mürgiste ainete levikuteed, kõrvaltoimete levikuteed ja tõenditepõhise toksikoloogia,
  ning |
| --- | --- |

(c)

tuleb vähendada nii palju kui võimalik jääkriski, võttes vajalikke kaitsemeetmeid, kaasa arvatud häiresüsteemid
  ; seetõttu tuleks selle puhul võtta arvesse uusimaid vahendeid ja kontseptsioone
  ,
  mis on töötatud välja ohu- ja riskihinnangutes, võttes aluseks inimeste seisukohast olulised mudelid, mürgiste ainete levikuteed, kõrvaltoimete levikuteed ja tõenditepõhise toksikoloogia,
  ning

Muudatusettepanek 267

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – I osa – punkt 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Käesoleva punkti alapunktid a, b, c ja d ei vähenda vajadust kliiniliste uuringute ja turustamisjärgse kliinilise järelkontrolli järele, et piisavalt käsitleda seadmete riske, ohte ja toimivust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva punkti alapunktid a, b, c ja d ei vähenda vajadust kliiniliste uuringute ja turustamisjärgse kliinilise järelkontrolli järele, et piisavalt käsitleda seadmete riske, ohte ja toimivust.

Muudatusettepanek 378

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – I osa – punkt 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6 a. | Käesolev määrus ühendab direktiiviga 90/385/EMÜ hõlmatud aktiivsed siirdatavad meditsiiniseadmed ja direktiiviga 93/42/EMÜ hõlmatud siirdatavad meditsiiniseadmed ning liigitab kõik aktiivsed siirdatavad meditsiiniseadmed ja siirdatavad seadmed, mis kujutavad ohtu inimese tervisele III klassi kõrgeima riski kategooriasse, mille kohta kehtivad rangeimad kontrollimeetmed, ning kuna enamikku IIb klassi siirdatavaid meditsiiniseadmeid nagu vardad, luukruvid, plaadid, haavaklambrid jne on juba pikka aega ohutult inimkehasse siirdatud ja kuna selliste IIb klassi siirdatavate seadmete jaoks määratakse konkreetsed spetsiaalsed teavitatud asutused, ei ole IIb klassi siirdatavatele seadmetele vaja kohaldada kontrollimenetlust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6 a.

Muudatusettepanek 268

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – punkt 7 – punkt 7.1 – alapunkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b a) | eri tootjate valmistatud seadmeosade füüsiline kokkusobivus seadmete puhul, mis koosnevad enam kui ühest siirdatavast osast; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b a)

eri tootjate valmistatud seadmeosade füüsiline kokkusobivus seadmete puhul, mis koosnevad enam kui ühest siirdatavast osast;

Muudatusettepanek 355

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa I – osa II – punkt 7 – punkt 7.4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.4. | Seadmed peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et minimeerida niipalju kui võimalik ja vajalik seadmest pihkuda ja leostuda võivatest ainetest tulenevat ohtu.
  Erilist tähelepanu tuleb pöörata ainetele
  , mis on kantserogeensed, mutageensed või reproduktiivtoksilised ained vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/200657) VI lisa 3. osale ning ainetele, millel on endokriinseid häireid põhjustavad omadused, mille kohta on olemas teaduslik tõendusmaterjal sellise tugeva mõju kohta inimese tervisele ning mida määratakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH))58 artiklis 59 sätestatud menetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.4.

Seadmed peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et minimeerida niipalju kui võimalik ja vajalik seadmest pihkuda ja leostuda võivatest ainetest tulenevat ohtu.
  Erilist tähelepanu tuleb pöörata ainetele
  , mis on kantserogeensed, mutageensed või reproduktiivtoksilised ained vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/200657) VI lisa 3. osale ning ainetele, millel on endokriinseid häireid põhjustavad omadused, mille kohta on olemas teaduslik tõendusmaterjal sellise tugeva mõju kohta inimese tervisele ning mida määratakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH))58 artiklis 59 sätestatud menetlusega.

| 7.4. | Seadmed peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et minimeerida niipalju kui võimalik ja vajalik seadmest pihkuda ja leostuda võivatest ainetest tulenevat ohtu.
  Meditsiiniseadmed või selle osad, mis on invasiivsed või puutuvad kokku patsiendi kehaga või millega manustatakse või eemaldatakse ravimeid, kehavedelikke või muid aineid, sealhulgas gaase, või millega selliseid (taas)manustamiseks ettenähtud ravimeid, kehavedelikke või muid aineid, sealhulgas gaase veetakse või ladustatakse, ei tohi homogeenses materjalis sisaldada üle 0,1 massiprotsendi aineid
  , mis on kantserogeensed, mutageensed või reproduktiivtoksilised ained vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006) VI lisa 3. osale ning ainetele, millel on endokriinseid häireid põhjustavad omadused, mille kohta on olemas teaduslik tõendusmaterjal sellise tugeva mõju kohta inimese tervisele või mida määratakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) artiklis 59 sätestatud menetlusega või millel on vastavalt komisjoni soovitusele (endokriinseid häireid põhjustavate ainete tuvastamiskriteeriumide kohta, 2013/.../EL) teadaolevalt või eeldatavalt endokriinseid häireid põhjustavad omadused. |
| --- | --- |

7.4.

Seadmed peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et minimeerida niipalju kui võimalik ja vajalik seadmest pihkuda ja leostuda võivatest ainetest tulenevat ohtu.
  Meditsiiniseadmed või selle osad, mis on invasiivsed või puutuvad kokku patsiendi kehaga või millega manustatakse või eemaldatakse ravimeid, kehavedelikke või muid aineid, sealhulgas gaase, või millega selliseid (taas)manustamiseks ettenähtud ravimeid, kehavedelikke või muid aineid, sealhulgas gaase veetakse või ladustatakse, ei tohi homogeenses materjalis sisaldada üle 0,1 massiprotsendi aineid
  , mis on kantserogeensed, mutageensed või reproduktiivtoksilised ained vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006) VI lisa 3. osale ning ainetele, millel on endokriinseid häireid põhjustavad omadused, mille kohta on olemas teaduslik tõendusmaterjal sellise tugeva mõju kohta inimese tervisele või mida määratakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) artiklis 59 sätestatud menetlusega või millel on vastavalt komisjoni soovitusele (endokriinseid häireid põhjustavate ainete tuvastamiskriteeriumide kohta, 2013/.../EL) teadaolevalt või eeldatavalt endokriinseid häireid põhjustavad omadused.

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte, et lubada kasutada selliseid aineid kuni nelja aasta jooksul juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| — | nende kasutusest kõrvaldamine või asendamine ei ole tehniliselt teostatav, muutes konstruktsiooni või materjale ja osi, mis ei vaja selliste ainete kasutamist; |
| --- | --- |

—

nende kasutusest kõrvaldamine või asendamine ei ole tehniliselt teostatav, muutes konstruktsiooni või materjale ja osi, mis ei vaja selliste ainete kasutamist;

| — | asendusainete usaldusväärsus ei ole tagatud; |
| --- | --- |

—

asendusainete usaldusväärsus ei ole tagatud;

| — | asendamise kogu ebasoodne mõju tervisele või patsiendi ohutusele on tõenäoliselt suurem kui sellest tulenev kasu tervisele või patsiendi ohutusele kokku. |
| --- | --- |

—

asendamise kogu ebasoodne mõju tervisele või patsiendi ohutusele on tõenäoliselt suurem kui sellest tulenev kasu tervisele või patsiendi ohutusele kokku.

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakte, et pikendada erandi tegemist, juhul kui teise lõigu kriteeriumid on endiselt täidetud.

Tootja, kes taotleb erandi tegemist, selle pikendamist või kehtetuks tunnistamist, esitab komisjonile järgmise teabe:

| a) | taotleja nimi, aadress ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

a)

taotleja nimi, aadress ja kontaktandmed;

| b) | teave sellise meditsiinivahendi ning selle materjalis ja osades oleva aine konkreetse kasutuse kohta, millele taotletakse erandi tegemist või selle kehtetuks tunnistamist, ning selle konkreetsed omadused; |
| --- | --- |

b)

teave sellise meditsiinivahendi ning selle materjalis ja osades oleva aine konkreetse kasutuse kohta, millele taotletakse erandi tegemist või selle kehtetuks tunnistamist, ning selle konkreetsed omadused;

| c) | kontrollitav ja viidetega põhjendus erandi tegemiseks või selle kehtetuks tunnistamiseks vastavalt teises lõigus kehtestatud tingimustele; |
| --- | --- |

c)

kontrollitav ja viidetega põhjendus erandi tegemiseks või selle kehtetuks tunnistamiseks vastavalt teises lõigus kehtestatud tingimustele;

| d) | võimalike alternatiivsete ainete, materjalide või konstruktsioonide analüüs, seahulgas olemasolu korral teave taotleja sõltumatu uurimis- ja arendustegevuse ning vastastikuste eksperdihinnangute kohta ja selliste alternatiivide kättesaadavuse analüüs; |
| --- | --- |

d)

võimalike alternatiivsete ainete, materjalide või konstruktsioonide analüüs, seahulgas olemasolu korral teave taotleja sõltumatu uurimis- ja arendustegevuse ning vastastikuste eksperdihinnangute kohta ja selliste alternatiivide kättesaadavuse analüüs;

| e) | muu asjakohane teave; |
| --- | --- |

e)

muu asjakohane teave;

| f) | taotleja kavandatav tegevus võimalike alternatiivide väljatöötamiseks, väljatöötamise taotlemiseks ja/või kasutusele võtmiseks ning nende tegevuste elluviimise ajakava; |
| --- | --- |

f)

taotleja kavandatav tegevus võimalike alternatiivide väljatöötamiseks, väljatöötamise taotlemiseks ja/või kasutusele võtmiseks ning nende tegevuste elluviimise ajakava;

| g) | vajaduse korral märge konfidentsiaalsena käsitletava teabe kohta koos tõendatava põhjendusega. |
| --- | --- |

g)

vajaduse korral märge konfidentsiaalsena käsitletava teabe kohta koos tõendatava põhjendusega.

Kui seadmed või nende osad
  , mis on ette nähtud

Kui
  esimeses lõigus osutatud
  seadmed või nende osad

| — | invasiooniseadmeteks ja mis puutuvad patsiendiga lühi- või pikaajaliselt kokku või |
| --- | --- |

—

invasiooniseadmeteks ja mis puutuvad patsiendiga lühi- või pikaajaliselt kokku või

| — | ravimite, kehavedelike või muude ainete, sealhulgas gaaside (taas)manustamiseks või eemaldamiseks või |
| --- | --- |

—

ravimite, kehavedelike või muude ainete, sealhulgas gaaside (taas)manustamiseks või eemaldamiseks või

| — | selliste (taas)manustamiseks ettenähtud ravimite, kehavedelike või muude ainete, sealhulgas gaaside veoks või ladustamiseks, |
| --- | --- |

—

selliste (taas)manustamiseks ettenähtud ravimite, kehavedelike või muude ainete, sealhulgas gaaside veoks või ladustamiseks,

sisaldavad
  vähemalt
  0,1
  % plastifitseeritud aine massist ftalaate
  , mis on liigitatud kategooria 1A või 1B kantserogeenseteks, mutageenseteks või reproduktiivtoksilisteks aineteks määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa alusel, peab neil seadmetel ja/või igal pakendil või vajaduse korral kaubastatava üksuse pakendil olema märge
  ftalaatide
  leidumise kohta neis seadmeis.
  Kui selliste seadmete kavandatud kasutus hõlmab laste, rasedate ja imetavate naiste ravi, peab
  tootja tehnilises dokumentatsioonis esitama täpse põhjenduse selliste ainete kasutamiseks, võttes arvesse kooskõla üldiste ohutus- ja toimivusnõuetega, eelkõige käesolevas lõikes esitatud nõuetega, ning peab kasutusjuhendis esitama teabe selle kohta, millised on nende patsiendirühmade jääkriskid ja, kui vaja, milliseid ettevaatusabinõusid kasutada.

sisaldavad
  homogeenses materjalis
  0,1
  massiprotsenti või rohkem aineid
  , mis on liigitatud kategooria 1A või 1B kantserogeenseteks, mutageenseteks või reproduktiivtoksilisteks aineteks määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osa alusel
  või mille puhul on kindlaks tehtud, et nad on esimese lõigu kohaselt sisesekretsioonisüsteemi kahjustavad, ning nende suhtes on tehtud teise ja kolmanda lõigu kohane erand,
  peab neil seadmetel ja/või igal pakendil või vajaduse korral kaubastatava üksuse pakendil olema märge
  selliste ainete
  leidumise kohta neis seadmeis. Tootja
  peab
  tehnilises dokumentatsioonis esitama täpse põhjenduse selliste ainete kasutamiseks, võttes arvesse kooskõla üldiste ohutus- ja toimivusnõuetega, eelkõige käesolevas lõikes esitatud nõuetega, ning peab kasutusjuhendis esitama teabe selle kohta, millised on nende patsientide jääkriskid ja, kui vaja, milliseid ettevaatusabinõusid kasutada.

Muudatusettepanek 271

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – punkt 8 – punkt 8.1 – alapunkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | täielikus vastavuses nõuetega, mis on ette nähtud kohaldatavate liidu direktiividega tööohutuse kohta, näiteks direktiiv 2010/32/EL, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

täielikus vastavuses nõuetega, mis on ette nähtud kohaldatavate liidu direktiividega tööohutuse kohta, näiteks direktiiv 2010/32/EL,

Muudatusettepanek 272

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – punkt 8 – punkt 8.1 – alapunkt a – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ja vajaduse korral | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ja vajaduse korral

välja jäetud

Muudatusettepanek 273

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – punkt 8 – punkt 8.7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 8.7 a. | Meditsiiniseadmete tootjad teavitavad seadmete kasutajaid nõutavatest desinfitseerimise tasemetest, et tagada patsiendi ohutus, ja kõikidest kättesaadavatest meetoditest nende desinfitseerimistasemete saavutamiseks. Tootjad peavad oma seadmeid katsetama, kasutades kõiki meetodeid, mis on välja töötatud eesmärgiga tagada patsiendi ohutus, ja põhjendama iga otsust lükata teatav lahendus tagasi, kas näidates, et see ei ole tõhus, või näidates, et see kahjustab nende seadmete meditsiinilist kasulikkust suuremal määral kui muud lahendused, mida nad ise soovitavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.7 a.

Muudatusettepanek 274

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – punkt 9 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9. | Seadmed, mis sisaldavad ainet, mida käsitletakse kui ravimit
  ja tooted, mis koosnevad ainetest või ainete segust, mis on ette nähtud allaneelamiseks, sissehingamiseks või rektaalselt või vaginaalselt manustamiseks |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9.

Seadmed, mis sisaldavad ainet, mida käsitletakse kui ravimit
  ja tooted, mis koosnevad ainetest või ainete segust, mis on ette nähtud allaneelamiseks, sissehingamiseks või rektaalselt või vaginaalselt manustamiseks

| 9. | Seadmed, mis sisaldavad ainet, mida käsitletakse kui ravimit |
| --- | --- |

9.

Seadmed, mis sisaldavad ainet, mida käsitletakse kui ravimit

Muudatusettepanek 275

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – punkt 9 – punkt 9.2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.2. | Tooted, mis sisaldavad allaneelamiseks, sissehingamiseks või rektaalselt või vaginaalselt manustamiseks ettenähtud aineid või ainesegusid, mis inimkehasse imenduvad või seal hajuvad, peavad analoogselt vastama direktiivi 2001/83/EÜ I lisa asjaomastele nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9.2.

välja jäetud

Muudatusettepanek 276

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – punkt 10 – punkt 10.2 – alapunkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | Edendada tuleks loomi mittekasutavate meetodite kasutamist. Loomade kasutamist tuleks minimeerida ja selgroogsetega tuleks katseid teha viimase võimalusena. Direktiivi 2010/63/EL kohaselt tuleb selgroogsetega tehtavad katsed asendada, neid tuleks vähendada või täiustada. Seetõttu kutsume komisjoni üles kehtestama eeskirjad dubleerivate katsete vältimiseks ning selgroogsetega tehtavate katsete ja uuringute dubleerimine tuleks keelata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

Edendada tuleks loomi mittekasutavate meetodite kasutamist. Loomade kasutamist tuleks minimeerida ja selgroogsetega tuleks katseid teha viimase võimalusena. Direktiivi 2010/63/EL kohaselt tuleb selgroogsetega tehtavad katsed asendada, neid tuleks vähendada või täiustada. Seetõttu kutsume komisjoni üles kehtestama eeskirjad dubleerivate katsete vältimiseks ning selgroogsetega tehtavate katsete ja uuringute dubleerimine tuleks keelata.

Muudatusettepanek 277

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – punkt 10 – punkt 10.3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10.3. | Toodete puhul, mis on valmistatud muust eluvõimetuks muudetud bioloogilisest ainesest, kehtib järgmine: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

10.3.

Toodete puhul, mis on valmistatud muust eluvõimetuks muudetud bioloogilisest ainesest, kehtib järgmine:

| 10.3. | Toodete puhul, mis on valmistatud muust eluvõimetuks muudetud bioloogilisest ainesest, kehtib järgmine: |
| --- | --- |

10.3.

Toodete puhul, mis on valmistatud muust eluvõimetuks muudetud bioloogilisest ainesest, kehtib järgmine:

Punktides 10.1 ja 10.2 nimetamata bioloogilise ainese töötlemine, säilitamine, uurimine ja käsitlemine peab toimuma nii, et oleks tagatud patsientide, kasutajate ja vastavalt vajadusele muude isikute optimaalne ohutus. Eelkõige tuleb ohutusele tähelepanu pöörata viiruste ja teiste nakkustegurite puhul ning rakendada valmistamise ajal viiruste kõrvaldamise või inaktiveerimise tunnustatud meetodeid.

Punktides 10.1 ja 10.2 nimetamata bioloogilise ainese töötlemine, säilitamine, uurimine ja käsitlemine peab toimuma nii, et oleks tagatud patsientide, kasutajate ja vastavalt vajadusele muude isikute optimaalne ohutus
  , sealhulgas jäätmete kõrvaldamise ahelas
  . Eelkõige tuleb ohutusele tähelepanu pöörata viiruste ja teiste nakkustegurite puhul ning rakendada valmistamise ajal viiruste kõrvaldamise või inaktiveerimise tunnustatud meetodeid.

Muudatusettepanek 278

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – punkt 11 – punkt 11.2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 11.2 | a. Seadmed, mis võivad üle kanda vere kaudu levivaid potentsiaalselt eluohtlikke nakkusi tervishoiutöötajatele, patsientidele või muudele isikutele tahtmatute lõigete või torgete kaudu, näiteks süstlatorkevigastuste kaudu, tuleb varustada asjakohaste kaitsemehhanismidega vastavalt direktiivile 2010/32/EL. Siiski tuleb arvesse võtta hambaraviga seonduvaid eripärasid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

11.2

Muudatusettepanek 279

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – punkt 11 – punkt 11.7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 11.7. | Seadmed peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et kasutajal, patsiendil ja muudel isikutel oleks hõlbus seadet ja/või tekkivaid jääke ohutult kõrvaldada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

11.7.

Seadmed peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et kasutajal, patsiendil ja muudel isikutel oleks hõlbus seadet ja/või tekkivaid jääke ohutult kõrvaldada.

| 11.7. | Seadmed peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et kasutajal, patsiendil ja muudel isikutel oleks hõlbus seadet
  ja aineid, millega seade kokku puutub,
  ja/või tekkivaid jääke ohutult kõrvaldada
  ning võimaluse ja vajaduse korral asendada see selliste seadmete ja meetodite kasutamisega, mille ohutusomadusi ja- parameetreid on täiustatud, et võimalikult palju vähendada patsientide, kasutajate ja muude isikute kokkupuudet potentsiaalselt kahjulike ainetega, näiteks keemilised või tuumamaterjalid
  . |
| --- | --- |

11.7.

Seadmed peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et kasutajal, patsiendil ja muudel isikutel oleks hõlbus seadet
  ja aineid, millega seade kokku puutub,
  ja/või tekkivaid jääke ohutult kõrvaldada
  ning võimaluse ja vajaduse korral asendada see selliste seadmete ja meetodite kasutamisega, mille ohutusomadusi ja- parameetreid on täiustatud, et võimalikult palju vähendada patsientide, kasutajate ja muude isikute kokkupuudet potentsiaalselt kahjulike ainetega, näiteks keemilised või tuumamaterjalid
  .

Muudatusettepanek 280

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – punkt 13 – punkt 13.1 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | Seadmed peavad olema kavandatud, valmistatud ja pakendatud nii, et patsientide, kasutajate ja muude isikute kokkupuude kiirgusega oleks nii vähene kui võimalik ja kui asjakohane, ilma et sellega piirataks terapeutiliseks või diagnostiliseks eesmärgiks vajalike annuste kasutamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

Seadmed peavad olema kavandatud, valmistatud ja pakendatud nii, et patsientide, kasutajate ja muude isikute kokkupuude kiirgusega oleks nii vähene kui võimalik ja kui asjakohane, ilma et sellega piirataks terapeutiliseks või diagnostiliseks eesmärgiks vajalike annuste kasutamist.

| (a) | Seadmed peavad olema kavandatud, valmistatud ja pakendatud nii, et patsientide, kasutajate ja muude isikute kokkupuude kiirgusega oleks nii vähene kui võimalik ja kui asjakohane
  ning vastaks sihtotstarbele
  ,
  kusjuures need rakendused asendatakse võimaluse korral kõrgemate ohutusstandarditega rakendustega,
  ilma et sellega piirataks terapeutiliseks või diagnostiliseks eesmärgiks vajalike annuste kasutamist. |
| --- | --- |

(a)

Seadmed peavad olema kavandatud, valmistatud ja pakendatud nii, et patsientide, kasutajate ja muude isikute kokkupuude kiirgusega oleks nii vähene kui võimalik ja kui asjakohane
  ning vastaks sihtotstarbele
  ,
  kusjuures need rakendused asendatakse võimaluse korral kõrgemate ohutusstandarditega rakendustega,
  ilma et sellega piirataks terapeutiliseks või diagnostiliseks eesmärgiks vajalike annuste kasutamist.

Muudatusettepanek 281

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – punkt 13 – punkt 13.3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Seadmeid kavandatakse ja valmistatakse nii, et patsientide, kasutajate ja muude isikute kokkupuude soovimatu juhu- või hajukiirgusega oleks minimaalne, niivõrd kuivõrd see on võimalik ja asjakohane. | Seadmeid kavandatakse ja valmistatakse nii, et patsientide, kasutajate ja muude isikute kokkupuude soovimatu juhu- või hajukiirgusega oleks minimaalne, niivõrd kuivõrd see on võimalik ja asjakohane
  : võimaluse korral tuleks valida meetodid, mis vähendavad patsientide, kasutajate ja muude võimalike asjaomaste isikute kokkupuudet kiirgusega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Seadmeid kavandatakse ja valmistatakse nii, et patsientide, kasutajate ja muude isikute kokkupuude soovimatu juhu- või hajukiirgusega oleks minimaalne, niivõrd kuivõrd see on võimalik ja asjakohane.

Seadmeid kavandatakse ja valmistatakse nii, et patsientide, kasutajate ja muude isikute kokkupuude soovimatu juhu- või hajukiirgusega oleks minimaalne, niivõrd kuivõrd see on võimalik ja asjakohane
  : võimaluse korral tuleks valida meetodid, mis vähendavad patsientide, kasutajate ja muude võimalike asjaomaste isikute kokkupuudet kiirgusega
  .

Muudatusettepanek 282

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – punkt 13 – punkt 13.4 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | Ioniseeriva kiirguse tekitamiseks ettenähtud meditsiiniseadmed peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et võimaldada, kui see on võimalik, vastavalt kavandatud kasutusele, tekkiva kiirguse tugevuse, geomeetria ja energiajaotuse (või kvaliteedi) seadistamist ja juhtimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

Ioniseeriva kiirguse tekitamiseks ettenähtud meditsiiniseadmed peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et võimaldada, kui see on võimalik, vastavalt kavandatud kasutusele, tekkiva kiirguse tugevuse, geomeetria ja energiajaotuse (või kvaliteedi) seadistamist ja juhtimist.

| (a) | Ioniseeriva kiirguse tekitamiseks ettenähtud meditsiiniseadmed peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et võimaldada, kui see on võimalik, vastavalt kavandatud kasutusele, tekkiva kiirguse tugevuse, geomeetria ja energiajaotuse (või kvaliteedi) seadistamist ja juhtimist
  , ning võimaluse korral tuleks kasutada seadmeid, mis võimaldavad tekitatud kiirgust kogu aeg ravi ajal ja pärast ravi jälgida
  . |
| --- | --- |

(a)

Ioniseeriva kiirguse tekitamiseks ettenähtud meditsiiniseadmed peavad olema kavandatud ja valmistatud nii, et võimaldada, kui see on võimalik, vastavalt kavandatud kasutusele, tekkiva kiirguse tugevuse, geomeetria ja energiajaotuse (või kvaliteedi) seadistamist ja juhtimist
  , ning võimaluse korral tuleks kasutada seadmeid, mis võimaldavad tekitatud kiirgust kogu aeg ravi ajal ja pärast ravi jälgida
  .

Muudatusettepanek 283

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – punkt 18 – punkt 18.2 – taane 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | vastavalt direktiivis 2010/32/EL sätestatule võimalikult vähendada teiste inimeste vigastamise või nakatamise ohtu, varustades seadme kaitsemehhanismiga, mille eesmärk on hoida ära süstalde ja muude teravate instrumentide põhjustatud vigastusi, ning |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

vastavalt direktiivis 2010/32/EL sätestatule võimalikult vähendada teiste inimeste vigastamise või nakatamise ohtu, varustades seadme kaitsemehhanismiga, mille eesmärk on hoida ära süstalde ja muude teravate instrumentide põhjustatud vigastusi, ning

Muudatusettepanek 284

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – III osa – punkt 19 – punkt 19.1 – alapunkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | Märgistus peab olema inimesele loetaval kujul
  , kuid
  seda
  võib
  täiendada masinloetava märgistusega, nagu raadiosagedustuvastataval (RFID) või vöötkoodi kujul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

Märgistus peab olema inimesele loetaval kujul
  , kuid
  seda
  võib
  täiendada masinloetava märgistusega, nagu raadiosagedustuvastataval (RFID) või vöötkoodi kujul.

| (d) | Märgistus peab olema inimesele loetaval kujul
  ja
  seda
  tuleb
  täiendada masinloetava märgistusega, nagu raadiosagedustuvastataval (RFID) või vöötkoodi kujul. |
| --- | --- |

(d)

Märgistus peab olema inimesele loetaval kujul
  ja
  seda
  tuleb
  täiendada masinloetava märgistusega, nagu raadiosagedustuvastataval (RFID) või vöötkoodi kujul.

Muudatusettepanek 285

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – III osa – punkt 19 – punkt 19.2 – alapunkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | märge „Käesolev toode on meditsiiniseade”; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

märge „Käesolev toode on meditsiiniseade”;

Muudatusettepanek 286

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 19.2 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | hädavajalikud andmed kasutajale seadme ja pakendi sisu määratlemiseks ning, kui see ei ole kasutajale ilmne, seadme otstarbe kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

hädavajalikud andmed kasutajale seadme ja pakendi sisu määratlemiseks ning, kui see ei ole kasutajale ilmne, seadme otstarbe kohta;

| (b) | hädavajalikud andmed kasutajale seadme ja pakendi sisu määratlemiseks ning, kui see ei ole kasutajale ilmne, seadme otstarbe kohta
  ning vajaduse korral teave, et seade on ette nähtud kasutamiseks ainult ühe protseduuri käigus
  ; |
| --- | --- |

(b)

hädavajalikud andmed kasutajale seadme ja pakendi sisu määratlemiseks ning, kui see ei ole kasutajale ilmne, seadme otstarbe kohta
  ning vajaduse korral teave, et seade on ette nähtud kasutamiseks ainult ühe protseduuri käigus
  ;

Muudatusettepanek 287

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – III osa – punkt 19 – punkt 19.2 – alapunkt o

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (o) | kui seade on ühekordselt kasutatav vahend, mis on ümber töödeldud, märge selle asjaolu kohta, eelnevate ümbertöötluste arv ja ümbertöötluste arvu piirang, kui on olemas; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(o)

kui seade on ühekordselt kasutatav vahend, mis on ümber töödeldud, märge selle asjaolu kohta, eelnevate ümbertöötluste arv ja ümbertöötluste arvu piirang, kui on olemas;

välja jäetud

Muudatusettepanek 288

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – III osa – punkt 19 – punkt 19.3 – alapunkt k

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (k) | kui meditsiiniseade on korduvkasutatav, siis teave asjakohaste taaskasutamist võimaldavate toimingute, sealhulgas puhastamise, desinfitseerimise, saastatuse kõrvaldamise, pakendamise ja, kui see on asjakohane, valideeritud resterilisatsioonimeetodi kohta. Tuleks esitada ka teave, kuidas teha kindlaks, kas seadet saab veel taaskasutada, nt materjali kahjustumise tunnused
  või korduskasutamiste lubatud maksimaalne arv
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(k)

kui meditsiiniseade on korduvkasutatav, siis teave asjakohaste taaskasutamist võimaldavate toimingute, sealhulgas puhastamise, desinfitseerimise, saastatuse kõrvaldamise, pakendamise ja, kui see on asjakohane, valideeritud resterilisatsioonimeetodi kohta. Tuleks esitada ka teave, kuidas teha kindlaks, kas seadet saab veel taaskasutada, nt materjali kahjustumise tunnused
  või korduskasutamiste lubatud maksimaalne arv
  .

| (k) | kui meditsiiniseade on korduvkasutatav, siis teave asjakohaste taaskasutamist võimaldavate toimingute, sealhulgas puhastamise, desinfitseerimise, saastatuse kõrvaldamise, pakendamise
  , lubatud korduskasutamiste maksimaalse arvu
  ja, kui see on asjakohane, valideeritud resterilisatsioonimeetodi kohta. Tuleks esitada ka teave, kuidas teha kindlaks, kas seadet saab veel taaskasutada, nt materjali kahjustumise tunnused. |
| --- | --- |

(k)

kui meditsiiniseade on korduvkasutatav, siis teave asjakohaste taaskasutamist võimaldavate toimingute, sealhulgas puhastamise, desinfitseerimise, saastatuse kõrvaldamise, pakendamise
  , lubatud korduskasutamiste maksimaalse arvu
  ja, kui see on asjakohane, valideeritud resterilisatsioonimeetodi kohta. Tuleks esitada ka teave, kuidas teha kindlaks, kas seadet saab veel taaskasutada, nt materjali kahjustumise tunnused.

Muudatusettepanek 289

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – III osa – punkt 19 – punkt 19.3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (l) | Kui seadmel on märge selle kohta, et seade on mõeldud ühekordseks kasutamiseks, siis
  teave
  tootjale teadaolevate omaduste ja tehniliste asjaolude kohta, mis võiksid kujutada endast ohtu seadme korduval kasutamisel. Kui vastavalt punkti 19.1 alapunktile c kasutusjuhendeid ei vajata, tuleb teave teha kasutajale nõudmise korral kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(l)

Kui seadmel on märge selle kohta, et seade on mõeldud ühekordseks kasutamiseks, siis
  teave
  tootjale teadaolevate omaduste ja tehniliste asjaolude kohta, mis võiksid kujutada endast ohtu seadme korduval kasutamisel. Kui vastavalt punkti 19.1 alapunktile c kasutusjuhendeid ei vajata, tuleb teave teha kasutajale nõudmise korral kättesaadavaks.

| (l) | kui seadmel
  , välja arvatud artiklis 15 b osutatud seadmed,
  on märge selle kohta, et seade on mõeldud ühekordseks kasutamiseks, siis
  tõendid, milles põhjendatakse, et seadet ei ole võimalik ohutult taastöödelda, nagu on osutatud artikli 15 c lõikes 1, ning mis hõlmavad kogu teavet
  tootjale teadaolevate omaduste ja tehniliste asjaolude kohta, mis võiksid kujutada endast ohtu seadme korduval kasutamisel. Kui vastavalt punkti 19.1 alapunktile c kasutusjuhendeid ei vajata, tuleb teave teha kasutajale nõudmise korral kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(l)

kui seadmel
  , välja arvatud artiklis 15 b osutatud seadmed,
  on märge selle kohta, et seade on mõeldud ühekordseks kasutamiseks, siis
  tõendid, milles põhjendatakse, et seadet ei ole võimalik ohutult taastöödelda, nagu on osutatud artikli 15 c lõikes 1, ning mis hõlmavad kogu teavet
  tootjale teadaolevate omaduste ja tehniliste asjaolude kohta, mis võiksid kujutada endast ohtu seadme korduval kasutamisel. Kui vastavalt punkti 19.1 alapunktile c kasutusjuhendeid ei vajata, tuleb teave teha kasutajale nõudmise korral kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 290

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – III osa – punkt 19 – punkt 19.3 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kasutusjuhend on tavakasutajale arusaadav ja selle vaatavad läbi asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas patsientide ja tervishoiutöötajate organisatsioonide esindajad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kasutusjuhend on tavakasutajale arusaadav ja selle vaatavad läbi asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas patsientide ja tervishoiutöötajate organisatsioonide esindajad.

Muudatusettepanek 291

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 5 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Dokumendid peavad sisaldama
  kokkuvõtet järgmisest
  : | Dokumendid peavad sisaldama
  kogu kättesaadavat teavet, mis puudutab järgmist
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Dokumendid peavad sisaldama
  kokkuvõtet järgmisest
  :

Dokumendid peavad sisaldama
  kogu kättesaadavat teavet, mis puudutab järgmist
  :

Muudatusettepanek 292

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 6.1 – alapunkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | XIII lisa B osa kohane turule laskmise järgse kliinilise järelevalve kava ja vastav hindamisaruanne või põhjendus, miks turule laskmise järgset kliinilist järelevalvet ei peeta vajalikuks või asjakohaseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

XIII lisa B osa kohane turule laskmise järgse kliinilise järelevalve kava ja vastav hindamisaruanne või põhjendus, miks turule laskmise järgset kliinilist järelevalvet ei peeta vajalikuks või asjakohaseks.

| (d) | XIII lisa B osa kohane turule laskmise järgse kliinilise järelevalve kava ja vastav hindamisaruanne
  , sealhulgas turule laskmise järgse kliinilise järelevalve hindamisaruande läbivaatamine sõltumatu teadusasutuse poolt III klassi meditsiiniseadmete puhul,
  või põhjendus, miks turule laskmise järgset kliinilist järelevalvet ei peeta vajalikuks või asjakohaseks. |
| --- | --- |

(d)

XIII lisa B osa kohane turule laskmise järgse kliinilise järelevalve kava ja vastav hindamisaruanne
  , sealhulgas turule laskmise järgse kliinilise järelevalve hindamisaruande läbivaatamine sõltumatu teadusasutuse poolt III klassi meditsiiniseadmete puhul,
  või põhjendus, miks turule laskmise järgset kliinilist järelevalvet ei peeta vajalikuks või asjakohaseks.

Muudatusettepanek 293

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | CE-vastavusmärgis koosneb tähtedest „CE” järgmisel kujul: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.

CE-vastavusmärgis koosneb tähtedest „CE” järgmisel kujul:

| 1. | CE-vastavusmärgis koosneb tähtedest „CE”
  , millele on lisatud termin „meditsiiniseade”,
  järgmisel kujul: |
| --- | --- |

1.

CE-vastavusmärgis koosneb tähtedest „CE”
  , millele on lisatud termin „meditsiiniseade”,
  järgmisel kujul:

Muudatusettepanek 294

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punktid 1 ja 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.1. | Õiguslik seisund ja organisatsiooniline struktuur |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.1.

Õiguslik seisund ja organisatsiooniline struktuur

| 1.1. | Õiguslik seisund ja organisatsiooniline struktuur |
| --- | --- |

1.1.

Õiguslik seisund ja organisatsiooniline struktuur

| 1.1.4. | Teavitatud asutuse organisatsiooniline struktuur, kohustuste jaotus ja tegevus peab olema selline, et see ärataks usaldust vastavushindamistoimingute ja saadud tulemuste vastu. |
| --- | --- |

1.1.4.

Teavitatud asutuse organisatsiooniline struktuur, kohustuste jaotus ja tegevus peab olema selline, et see ärataks usaldust vastavushindamistoimingute ja saadud tulemuste vastu.

| 1.1.4. | Teavitatud asutuse organisatsiooniline struktuur, kohustuste jaotus ja tegevus peab olema selline, et see ärataks usaldust vastavushindamistoimingute ja saadud tulemuste vastu. |
| --- | --- |

1.1.4.

Teavitatud asutuse organisatsiooniline struktuur, kohustuste jaotus ja tegevus peab olema selline, et see ärataks usaldust vastavushindamistoimingute ja saadud tulemuste vastu.

Juhtkonna ja vastavushindamistoimingutega tegeleva ja asjaomaseid tulemusi mõjutava muu töötajaskonna organisatsiooniline struktuur, ülesanded, vastutusalad ja volitused tuleb selgelt dokumenteerida.

Juhtkonna ja vastavushindamistoimingutega tegeleva ja asjaomaseid tulemusi mõjutava muu töötajaskonna organisatsiooniline struktuur, ülesanded, vastutusalad ja volitused tuleb selgelt dokumenteerida.
  See teave tehakse üldsusele kättesaadavaks.

| 1.2. | Sõltumatus ja erapooletus |
| --- | --- |

1.2.

Sõltumatus ja erapooletus

| 1.2. | Sõltumatus ja erapooletus |
| --- | --- |

1.2.

Sõltumatus ja erapooletus

| 1.2.1. | Teavitatud asutus peab olema kolmas pool, sõltumatu tootjast, kelle toote vastavust hinnatakse. Teavitatud asutus peab olema sõltumatu muudest ettevõtjatest, kellel on tootega seotud huvisid, ja ka kõikidest tootja konkurentidest. |
| --- | --- |

1.2.1.

Teavitatud asutus peab olema kolmas pool, sõltumatu tootjast, kelle toote vastavust hinnatakse. Teavitatud asutus peab olema sõltumatu muudest ettevõtjatest, kellel on tootega seotud huvisid, ja ka kõikidest tootja konkurentidest.

| 1.2.1. | Teavitatud asutus peab olema kolmas pool, sõltumatu tootjast, kelle toote vastavust hinnatakse. Teavitatud asutus peab olema sõltumatu muudest ettevõtjatest, kellel on tootega seotud huvisid, ja ka kõikidest tootja konkurentidest.
  Sellega ei välistata teavitatud asutuse poolt vastavushindamistoimingute teostamist eri ettevõtjatele, kes toodavad erinevaid või sarnaseid tooteid. |
| --- | --- |

1.2.1.

Teavitatud asutus peab olema kolmas pool, sõltumatu tootjast, kelle toote vastavust hinnatakse. Teavitatud asutus peab olema sõltumatu muudest ettevõtjatest, kellel on tootega seotud huvisid, ja ka kõikidest tootja konkurentidest.
  Sellega ei välistata teavitatud asutuse poolt vastavushindamistoimingute teostamist eri ettevõtjatele, kes toodavad erinevaid või sarnaseid tooteid.

| 1.2.3. | Teavitatud asutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi |
| --- | --- |

1.2.3.

Teavitatud asutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi

| 1.2.3. | Teavitatud asutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi |
| --- | --- |

1.2.3.

Teavitatud asutus, selle juhtkond ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavad töötajad ei tohi

| — | olla toodete kavandajad, tootjad, tarnijad, paigaldajad, ostjad, omanikud, kasutajad, hooldajad ega ühegi nimetatud osalise volitatud esindajad. Sellega ei välistata selliste hinnatavate seadmete (nt mõõteseadmete) ostmist ja kasutamist, mida teavitatud asutusel on vaja oma tegevuseks, vastavushindamise tegemiseks või töötajate isiklikuks tarbeks. |
| --- | --- |

—

olla toodete kavandajad, tootjad, tarnijad, paigaldajad, ostjad, omanikud, kasutajad, hooldajad ega ühegi nimetatud osalise volitatud esindajad. Sellega ei välistata selliste hinnatavate seadmete (nt mõõteseadmete) ostmist ja kasutamist, mida teavitatud asutusel on vaja oma tegevuseks, vastavushindamise tegemiseks või töötajate isiklikuks tarbeks.

| — | olla toodete kavandajad, tootjad, tarnijad, paigaldajad, ostjad, omanikud, kasutajad, hooldajad ega ühegi nimetatud osalise volitatud esindajad. Sellega ei välistata selliste hinnatavate seadmete (nt mõõteseadmete) ostmist ja kasutamist, mida teavitatud asutusel on vaja oma tegevuseks, vastavushindamise tegemiseks või töötajate isiklikuks tarbeks. |
| --- | --- |

—

olla toodete kavandajad, tootjad, tarnijad, paigaldajad, ostjad, omanikud, kasutajad, hooldajad ega ühegi nimetatud osalise volitatud esindajad. Sellega ei välistata selliste hinnatavate seadmete (nt mõõteseadmete) ostmist ja kasutamist, mida teavitatud asutusel on vaja oma tegevuseks, vastavushindamise tegemiseks või töötajate isiklikuks tarbeks.

| — | olla otseselt kaasatud hindamisele kuuluvate toodete kavandamisse, valmistamisse, koostamisse, turustamisse, paigaldamisse, kasutamisse või hooldamisse ega esindada sellise tegevusega seotud isikuid. Nad ei tohi osaleda üheski tegevuses, mis võib olla vastuolus nende otsuste sõltumatuse ja aususega vastavushindamistoimingutes, mille teostamiseks neist on teatatud; |
| --- | --- |

—

olla otseselt kaasatud hindamisele kuuluvate toodete kavandamisse, valmistamisse, koostamisse, turustamisse, paigaldamisse, kasutamisse või hooldamisse ega esindada sellise tegevusega seotud isikuid. Nad ei tohi osaleda üheski tegevuses, mis võib olla vastuolus nende otsuste sõltumatuse ja aususega vastavushindamistoimingutes, mille teostamiseks neist on teatatud;

| — | olla otseselt kaasatud hindamisele kuuluvate toodete kavandamisse, valmistamisse, koostamisse, turustamisse, paigaldamisse, kasutamisse või hooldamisse ega esindada sellise tegevusega seotud isikuid. Nad ei tohi osaleda üheski tegevuses, mis võib olla vastuolus nende otsuste sõltumatuse ja aususega vastavushindamistoimingutes, mille teostamiseks neist on teatatud; |
| --- | --- |

—

olla otseselt kaasatud hindamisele kuuluvate toodete kavandamisse, valmistamisse, koostamisse, turustamisse, paigaldamisse, kasutamisse või hooldamisse ega esindada sellise tegevusega seotud isikuid. Nad ei tohi osaleda üheski tegevuses, mis võib olla vastuolus nende otsuste sõltumatuse ja aususega vastavushindamistoimingutes, mille teostamiseks neist on teatatud;

| — | pakkuda ega osutada teenuseid, mis võivad ohustada usku nende sõltumatusesse, erapooletusesse ja objektiivsusesse. Nad ei tohi tootjale, tema volitatud esindajale, tarnijale ega konkurendile pakkuda ega osutada nõustamisteenuseid, mis on seotud hindamisele kuuluvate toodete või protsesside kavandamise, valmistamise, turustamise ja hooldusega. See ei välista üldise suunitlusega koolitusi, mis on seotud meditsiiniseadmete alaste õigusaktide ja standarditega, mis ei ole kliendispetsiifilised. |
| --- | --- |

—

pakkuda ega osutada teenuseid, mis võivad ohustada usku nende sõltumatusesse, erapooletusesse ja objektiivsusesse. Nad ei tohi tootjale, tema volitatud esindajale, tarnijale ega konkurendile pakkuda ega osutada nõustamisteenuseid, mis on seotud hindamisele kuuluvate toodete või protsesside kavandamise, valmistamise, turustamise ja hooldusega. See ei välista üldise suunitlusega koolitusi, mis on seotud meditsiiniseadmete alaste õigusaktide ja standarditega, mis ei ole kliendispetsiifilised.

| — | pakkuda ega osutada teenuseid, mis võivad ohustada usku nende sõltumatusesse, erapooletusesse ja objektiivsusesse. Nad ei tohi tootjale, tema volitatud esindajale, tarnijale ega konkurendile pakkuda ega osutada nõustamisteenuseid, mis on seotud hindamisele kuuluvate toodete või protsesside kavandamise, valmistamise, turustamise ja hooldusega. See ei välista üldise suunitlusega koolitusi, mis on seotud meditsiiniseadmete alaste õigusaktide ja standarditega, mis ei ole kliendispetsiifilised. |
| --- | --- |

—

pakkuda ega osutada teenuseid, mis võivad ohustada usku nende sõltumatusesse, erapooletusesse ja objektiivsusesse. Nad ei tohi tootjale, tema volitatud esindajale, tarnijale ega konkurendile pakkuda ega osutada nõustamisteenuseid, mis on seotud hindamisele kuuluvate toodete või protsesside kavandamise, valmistamise, turustamise ja hooldusega. See ei välista üldise suunitlusega koolitusi, mis on seotud meditsiiniseadmete alaste õigusaktide ja standarditega, mis ei ole kliendispetsiifilised.

Teavitatud asutus teeb üldsusele kättesaadavaks oma juhtkonna ja vastavushindamisülesannete täitmise eest vastutavate töötajate huvide deklaratsioonid. Riiklik asutus kontrollib teavitatud asutuse vastavust käesoleva punkti sätetele ning annab komisjonile täielikult läbipaistval viisil aru kaks korda aastas.

| 1.2.4. | Tuleb tagada teavitatud asutuste, nende juhtkonna
  ja
  hindamistöötajate erapooletus. Teavitatud asutuse juhtkonna
  ja
  hindamistöötajate tasu ei tohi sõltuda hindamistulemustest. |
| --- | --- |

1.2.4.

Tuleb tagada teavitatud asutuste, nende juhtkonna
  ja
  hindamistöötajate erapooletus. Teavitatud asutuse juhtkonna
  ja
  hindamistöötajate tasu ei tohi sõltuda hindamistulemustest.

| 1.2.4. | Tuleb tagada teavitatud asutuste, nende juhtkonna, hindamistöötajate
  ja alltöövõtjate
  erapooletus. Teavitatud asutuse juhtkonna, hindamistöötajate
  ja alltöövõtjate
  tasu ei tohi sõltuda hindamistulemustest. |
| --- | --- |

1.2.4.

Tuleb tagada teavitatud asutuste, nende juhtkonna, hindamistöötajate
  ja alltöövõtjate
  erapooletus. Teavitatud asutuse juhtkonna, hindamistöötajate
  ja alltöövõtjate
  tasu ei tohi sõltuda hindamistulemustest.

| 1.2.6. | Teavitatud asutus tagab ja dokumenteerib, et tema allasutuste, alltöövõtjate ja nendega seotud asutuste tegevus ei mõjuta teavitatud asutuse vastavushindamistoimingute sõltumatust, erapooletust ega objektiivsust. |
| --- | --- |

1.2.6.

Teavitatud asutus tagab ja dokumenteerib, et tema allasutuste, alltöövõtjate ja nendega seotud asutuste tegevus ei mõjuta teavitatud asutuse vastavushindamistoimingute sõltumatust, erapooletust ega objektiivsust.

| 1.2.6. | Teavitatud asutus tagab ja dokumenteerib, et tema allasutuste, alltöövõtjate ja nendega seotud asutuste tegevus ei mõjuta teavitatud asutuse vastavushindamistoimingute sõltumatust, erapooletust ega objektiivsust.
  Teavitatud asutus esitab riiklikule asutusele tõendid käesoleva punkti täitmise kohta. |
| --- | --- |

1.2.6.

Teavitatud asutus tagab ja dokumenteerib, et tema allasutuste, alltöövõtjate ja nendega seotud asutuste tegevus ei mõjuta teavitatud asutuse vastavushindamistoimingute sõltumatust, erapooletust ega objektiivsust.
  Teavitatud asutus esitab riiklikule asutusele tõendid käesoleva punkti täitmise kohta.

| 1.3. | Konfidentsiaalsus |
| --- | --- |

1.3.

Konfidentsiaalsus

| 1.3. | Konfidentsiaalsus |
| --- | --- |

1.3.

Konfidentsiaalsus

Teavitatud asutuse personal peab hoidma ametisaladust teabe osas, mis on saadud käesoleva määruse alusel täidetavate ülesannete täitmisel, välja arvatud teavitatud asutuste eest vastutavate riiklike asutuste, pädevate asutuste ja komisjoni puhul. Tuleb kaitsta omandiõigust. Sel eesmärgil peavad teavitatud asutuses kasutusel olema dokumenteeritud menetlused.

Teavitatud asutuse personal peab hoidma ametisaladust teabe osas, mis on saadud käesoleva määruse alusel täidetavate ülesannete täitmisel,
  üksnes põhjendatud juhtudel ja
  välja arvatud teavitatud asutuste eest vastutavate riiklike asutuste, pädevate asutuste ja komisjoni puhul. Tuleb kaitsta omandiõigust. Sel eesmärgil peavad teavitatud asutuses kasutusel olema dokumenteeritud menetlused.

Kui üldsus või tervishoiutöötajad taotlevad teavitatud asutuselt teavet ja andmeid ning kui niisugune taotlus lükatakse tagasi, põhjendab teavitatud asutus mitteavaldamise aluseid ja teeb oma põhjenduse üldsusele kättesaadavaks.

| 1.5. | Rahastamisnõuded |
| --- | --- |

1.5.

Rahastamisnõuded

| 1.5. | Rahastamisnõuded |
| --- | --- |

1.5.

Rahastamisnõuded

Teavitatud asutuse käsutuses on oma rahalised vahendid, mis on vajalikud vastavushindamiseks ja sellega seotud tegevuseks. Teavitatud asutus peab dokumenteerima ja tõendama oma finantssuutlikkust ja majanduslikku jätkusuutlikkust ja elujõulisust, võttes arvesse konkreetseid asjaolusid esialgses käivitamisjärgus.

Teavitatud asutuse
  , sealhulgas tema tütarettevõtjate
  käsutuses on oma rahalised vahendid, mis on vajalikud vastavushindamiseks ja sellega seotud tegevuseks. Teavitatud asutus peab dokumenteerima ja tõendama oma finantssuutlikkust ja majanduslikku jätkusuutlikkust ja elujõulisust, võttes arvesse konkreetseid asjaolusid esialgses käivitamisjärgus.

| 1.6. | Osalemine kooskõlastamistel |
| --- | --- |

1.6.

Osalemine kooskõlastamistel

| 1.6. | Osalemine kooskõlastamistel |
| --- | --- |

1.6.

Osalemine kooskõlastamistel

| 1.6.1. | Teavitatud asutus osaleb asjakohases standardimistegevuses ning teavitatud asutuste kooskõlastusrühma tegevuses või tagab, et tema hindamise eest vastutavad töötajad on teavitatud asjakohasest standardimistegevusest ja teavitatud asutuste kooskõlastusrühma tegevusest ning et teavitatud asutuse hinnangute andmise ja otsuste vastuvõtmise eest vastutavad töötajad on kursis kõigi asjakohaste õigusaktide, suuniste ja heade tavade dokumentidega, mis on vastu võetud käesoleva määruse raames. |
| --- | --- |

1.6.1.

Teavitatud asutus osaleb asjakohases standardimistegevuses ning teavitatud asutuste kooskõlastusrühma tegevuses või tagab, et tema hindamise eest vastutavad töötajad on teavitatud asjakohasest standardimistegevusest ja teavitatud asutuste kooskõlastusrühma tegevusest ning et teavitatud asutuse hinnangute andmise ja otsuste vastuvõtmise eest vastutavad töötajad on kursis kõigi asjakohaste õigusaktide, suuniste ja heade tavade dokumentidega, mis on vastu võetud käesoleva määruse raames.

| 1.6.1. | Teavitatud asutus osaleb asjakohases standardimistegevuses ning teavitatud asutuste kooskõlastusrühma tegevuses või tagab, et tema hindamise eest vastutavad töötajad
  , sealhulgas alltöövõtjad,
  on teavitatud asjakohasest standardimistegevusest ja teavitatud asutuste kooskõlastusrühma tegevusest ning
  on saanud vastava koolituse ning
  et teavitatud asutuse hinnangute andmise ja otsuste vastuvõtmise eest vastutavad töötajad on kursis kõigi asjakohaste õigusaktide,
  standardite,
  suuniste ja heade tavade dokumentidega, mis on vastu võetud käesoleva määruse raames.
  Teavitatud asutus säilitab andmeid oma töötajate teavitamiseks võetavate meetme kohta. |
| --- | --- |

1.6.1.

Teavitatud asutus osaleb asjakohases standardimistegevuses ning teavitatud asutuste kooskõlastusrühma tegevuses või tagab, et tema hindamise eest vastutavad töötajad
  , sealhulgas alltöövõtjad,
  on teavitatud asjakohasest standardimistegevusest ja teavitatud asutuste kooskõlastusrühma tegevusest ning
  on saanud vastava koolituse ning
  et teavitatud asutuse hinnangute andmise ja otsuste vastuvõtmise eest vastutavad töötajad on kursis kõigi asjakohaste õigusaktide,
  standardite,
  suuniste ja heade tavade dokumentidega, mis on vastu võetud käesoleva määruse raames.
  Teavitatud asutus säilitab andmeid oma töötajate teavitamiseks võetavate meetme kohta.

| 2. | KVALITEEDI JUHTIMISE NÕUDED |
| --- | --- |

2.

KVALITEEDI JUHTIMISE NÕUDED

| 2. | KVALITEEDI JUHTIMISE NÕUDED |
| --- | --- |

2.

KVALITEEDI JUHTIMISE NÕUDED

| 2.2. | Teavitatud asutuse kvaliteedijuhtimissüsteem peab käsitlema vähemalt järgmist: |
| --- | --- |

2.2.

Teavitatud asutuse kvaliteedijuhtimissüsteem peab käsitlema vähemalt järgmist:

| 2.2. | Teavitatud asutuse
  ja tema alltöövõtjate
  kvaliteedijuhtimissüsteem peab käsitlema vähemalt järgmist: |
| --- | --- |

2.2.

Teavitatud asutuse
  ja tema alltöövõtjate
  kvaliteedijuhtimissüsteem peab käsitlema vähemalt järgmist:

| — | meetmed, mille abil määratakse töötajaid tööülesannete täitmiseks ja nende vastutusalad; |
| --- | --- |

—

meetmed, mille abil määratakse töötajaid tööülesannete täitmiseks ja nende vastutusalad;

| — | meetmed, mille abil määratakse töötajaid tööülesannete täitmiseks ja nende vastutusalad; |
| --- | --- |

—

meetmed, mille abil määratakse töötajaid tööülesannete täitmiseks ja nende vastutusalad;

| — | otsustusprotsess seoses juhtkonna ja teavitatud asutuse teiste töötajate ülesannete, kohustuste ja rolliga; |
| --- | --- |

—

otsustusprotsess seoses juhtkonna ja teavitatud asutuse teiste töötajate ülesannete, kohustuste ja rolliga;

| — | otsustusprotsess seoses juhtkonna ja teavitatud asutuse teiste töötajate ülesannete, kohustuste ja rolliga; |
| --- | --- |

—

otsustusprotsess seoses juhtkonna ja teavitatud asutuse teiste töötajate ülesannete, kohustuste ja rolliga;

| — | dokumendihaldus; |
| --- | --- |

—

dokumendihaldus;

| — | dokumendihaldus; |
| --- | --- |

—

dokumendihaldus;

| — | andmehaldus; |
| --- | --- |

—

andmehaldus;

| — | andmehaldus; |
| --- | --- |

—

andmehaldus;

| — | juhtkonnapoolne ülevaatus; |
| --- | --- |

—

juhtkonnapoolne ülevaatus;

| — | juhtkonnapoolne ülevaatus; |
| --- | --- |

—

juhtkonnapoolne ülevaatus;

| — | siseauditid; |
| --- | --- |

—

siseauditid;

| — | siseauditid; |
| --- | --- |

—

siseauditid;

| — | parandus- ja ennetusmeetmed; |
| --- | --- |

—

parandus- ja ennetusmeetmed;

| — | parandus- ja ennetusmeetmed; |
| --- | --- |

—

parandus- ja ennetusmeetmed;

| — | kaebused ja edasikaebused. |
| --- | --- |

—

kaebused ja edasikaebused.

| — | kaebused ja edasikaebused; |
| --- | --- |

—

kaebused ja edasikaebused;

| — | täiendkoolitus
  . |
| --- | --- |

—

täiendkoolitus
  .

Muudatusettepanek 295

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punkt 3.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.1.1. | Teavitatud asutus
  peab
  olema
  võimeline
  suurima erialase usaldusväärsuse ja igale valdkonnale vastava tehnilise pädevusega täitma kõiki ülesanded, mis on käesoleva määrusega ette nähtud, sõltumata sellest, kas ülesandeid täidab teavitatud asutus ise või täidetakse neid selle asutuse nimel ja vastutusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.1.1.

Teavitatud asutus
  peab
  olema
  võimeline
  suurima erialase usaldusväärsuse ja igale valdkonnale vastava tehnilise pädevusega täitma kõiki ülesanded, mis on käesoleva määrusega ette nähtud, sõltumata sellest, kas ülesandeid täidab teavitatud asutus ise või täidetakse neid selle asutuse nimel ja vastutusel.

| 3.1.1. | Teavitatud asutus
  ja tema alltöövõtjad peavad
  olema
  võimelised
  suurima erialase usaldusväärsuse ja igale valdkonnale vastava tehnilise pädevusega täitma kõiki ülesanded, mis on käesoleva määrusega ette nähtud, sõltumata sellest, kas ülesandeid täidab teavitatud asutus ise või täidetakse neid selle asutuse nimel ja vastutusel.
  Kooskõlas artikliga 35 teostatakse kõnealuse nõude üle järelevalvet, et tagada selle nõuetekohane kvaliteet. |
| --- | --- |

3.1.1.

Teavitatud asutus
  ja tema alltöövõtjad peavad
  olema
  võimelised
  suurima erialase usaldusväärsuse ja igale valdkonnale vastava tehnilise pädevusega täitma kõiki ülesanded, mis on käesoleva määrusega ette nähtud, sõltumata sellest, kas ülesandeid täidab teavitatud asutus ise või täidetakse neid selle asutuse nimel ja vastutusel.
  Kooskõlas artikliga 35 teostatakse kõnealuse nõude üle järelevalvet, et tagada selle nõuetekohane kvaliteet.

Teavitatud asutusel peavad olema vajalikud töötajad ning kõik vajalikud seadmed ja valdused, kas asutuse omanduses või asutusele kättesaadavad, et nõuetekohaselt täita vastavushindamistoiminguteks vajalikke tehnilisi ja haldusülesandeid, mille jaoks on asutusest teavitatud.

Teavitatud asutusel peavad olema vajalikud töötajad ning kõik vajalikud seadmed ja valdused, kas asutuse omanduses või asutusele kättesaadavad, et nõuetekohaselt täita vastavushindamistoiminguteks vajalikke tehnilisi
  , teaduslikke
  ja haldusülesandeid, mille jaoks on asutusest teavitatud.

See eeldab asutuse kooseisus piisava hulga selliste teadustöötajate olemasolu, kellel on vajalikud teadmised ja kogemused seadmete meditsiinilise funktsionaalsuse ja toimivuse hindamiseks, milleks asutusest on teatatud, võttes arvesse käesolevas määruses ja eelkõige I lisas sätestatud nõudeid.

See eeldab asutuse kooseisus piisava hulga selliste teadustöötajate
  alalist
  olemasolu, kellel on vajalikud teadmised
  , akadeemiline kraad
  ja kogemused seadmete meditsiinilise funktsionaalsuse ja toimivuse hindamiseks, milleks asutusest on teatatud, võttes arvesse käesolevas määruses ja eelkõige I lisas sätestatud nõudeid.

Kasutada tuleb asutusesiseseid alalisi töötajaid. Artikli 30 kohaselt võivad teavitatud asutused siiski palgata välisasjatundjaid ad hoc ja ajutiselt, tingimusel et nad on võimelised tegema üldsusele kättesaadavaks kõnealuste asjatundjate loetelu, samuti nende huvide deklaratsioonid ja eriülesanded, mille eest nad vastutavad on.

Teavitatud asutused peavad tegema etteteatamata kontrollkäike vähemalt kord aastas kõikidesse oma vastutusalasse kuuluvate meditsiiniseadmete tootmisvaldustesse.

Hindamisülesannete täitmise eest vastutav teavitatud asutus peab teavitama muid liikmesriike teostatud iga-aastaste inspektsioonide järeldustest. Need järeldused tuleb esitada aruandes.

Ta peab ühtlasi edastama teostatud iga-aastaste inspektsioonide ülevaate asjaomasele vastutavale riiklikule asutusele.

| 3.1.2. | Alati ja kõikide vastavushindamismenetluste ning kõikide tootekategooriate puhul, mille jaoks on asutusest teatatud, peavad teavitatud asutusel olema oma koosseisus vajalikud haldus-, tehnilised ja teadustöötajad, kellel on vajalikud tehnilised teadmised ning piisavad ja asjakohased kogemused, mis on seotud meditsiiniseadmete ja vastavate tehnoloogiatega vastavushindamise ülesannete täitmiseks, sh kliiniliste andmete hindamiseks. |
| --- | --- |

3.1.2.

Alati ja kõikide vastavushindamismenetluste ning kõikide tootekategooriate puhul, mille jaoks on asutusest teatatud, peavad teavitatud asutusel olema oma koosseisus vajalikud haldus-, tehnilised ja teadustöötajad, kellel on vajalikud tehnilised teadmised ning piisavad ja asjakohased kogemused, mis on seotud meditsiiniseadmete ja vastavate tehnoloogiatega vastavushindamise ülesannete täitmiseks, sh kliiniliste andmete hindamiseks.

| 3.1.2. | Alati ja kõikide vastavushindamismenetluste ning kõikide tootekategooriate puhul, mille jaoks on asutusest teatatud, peavad teavitatud asutusel olema oma koosseisus vajalikud haldus-, tehnilised ja teadustöötajad, kellel on vajalikud
  meditsiinilised,
  tehnilised
  ja vajaduse korral farmakoloogilised
  teadmised ning piisavad ja asjakohased kogemused, mis on seotud meditsiiniseadmete ja vastavate tehnoloogiatega vastavushindamise ülesannete täitmiseks, sh kliiniliste andmete hindamiseks
  või alltöövõtja teostatud hindamisele hinnangu andmiseks
  . |
| --- | --- |

3.1.2.

Alati ja kõikide vastavushindamismenetluste ning kõikide tootekategooriate puhul, mille jaoks on asutusest teatatud, peavad teavitatud asutusel olema oma koosseisus vajalikud haldus-, tehnilised ja teadustöötajad, kellel on vajalikud
  meditsiinilised,
  tehnilised
  ja vajaduse korral farmakoloogilised
  teadmised ning piisavad ja asjakohased kogemused, mis on seotud meditsiiniseadmete ja vastavate tehnoloogiatega vastavushindamise ülesannete täitmiseks, sh kliiniliste andmete hindamiseks
  või alltöövõtja teostatud hindamisele hinnangu andmiseks
  .

| 3.1.3. | Teavitatud asutus peab selgelt dokumenteerima vastavushindamisega tegelevate töötajate ülesannete, vastutusalade ja volituste ulatuse ja piirid ning teatama seda asjaomastele töötajatele. |
| --- | --- |

3.1.3.

Teavitatud asutus peab selgelt dokumenteerima vastavushindamisega tegelevate töötajate ülesannete, vastutusalade ja volituste ulatuse ja piirid ning teatama seda asjaomastele töötajatele.

| 3.1.3. | Teavitatud asutus peab selgelt dokumenteerima vastavushindamisega tegelevate töötajate
  , sealhulgas mis tahes alltöövõtjate, tütarettevõtjate ja välisasjatundjate
  ülesannete, vastutusalade ja volituste ulatuse ja piirid ning teatama seda asjaomastele töötajatele. |
| --- | --- |

3.1.3.

Teavitatud asutus peab selgelt dokumenteerima vastavushindamisega tegelevate töötajate
  , sealhulgas mis tahes alltöövõtjate, tütarettevõtjate ja välisasjatundjate
  ülesannete, vastutusalade ja volituste ulatuse ja piirid ning teatama seda asjaomastele töötajatele.

| 3.1.3 | a. Teavitatud asutus peab tegema komisjonile ning taotluse korral muudele osapooltele kättesaadavaks oma vastavushindamisega tegelevate töötajate loetelu koos nende eriteadmistega. Seda loetelu tuleb pidevalt ajakohastada. |
| --- | --- |

3.1.3

Muudatusettepanek 296

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punkt 3.2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Teavitatud asutus
  koostab ja dokumenteerib vastavushindamistoimingutega tegelevate töötajate kvalifikatsioonikriteeriumid, valiku- ja volitamismenetlused (teadmised, kogemused ja muu nõutav pädevus) ja nõutava koolituse (esialgne väljaõpe ja täiendkoolitus). Kvalifikatsioonikriteeriumides tuleb võtta arvesse erinevaid vastavuse hindamise toiminguid (nt audit, toote katsetamine, hindamine, toote kavandi ja toimiku läbivaatamine, otsuste tegemine), samuti seadmeid, tehnoloogiaid ja valdkondi (nt, biokokkusobivus, steriliseerimine, inim- ja loomset päritolu koed ja rakud, kliiniline hindamine), mis on määramise pädevusalas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.2.1.

Teavitatud asutus
  koostab ja dokumenteerib vastavushindamistoimingutega tegelevate töötajate kvalifikatsioonikriteeriumid, valiku- ja volitamismenetlused (teadmised, kogemused ja muu nõutav pädevus) ja nõutava koolituse (esialgne väljaõpe ja täiendkoolitus). Kvalifikatsioonikriteeriumides tuleb võtta arvesse erinevaid vastavuse hindamise toiminguid (nt audit, toote katsetamine, hindamine, toote kavandi ja toimiku läbivaatamine, otsuste tegemine), samuti seadmeid, tehnoloogiaid ja valdkondi (nt, biokokkusobivus, steriliseerimine, inim- ja loomset päritolu koed ja rakud, kliiniline hindamine), mis on määramise pädevusalas.

| 3.2.1. | Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm
  koostab ja dokumenteerib vastavushindamistoimingutega tegelevate töötajate
  põhimõttelised kõrgetasemelised pädevus- ja
  kvalifikatsioonikriteeriumid, valiku- ja volitamismenetlused (teadmised, kogemused ja muu nõutav pädevus) ja nõutava koolituse (esialgne väljaõpe ja täiendkoolitus). Kvalifikatsioonikriteeriumides tuleb võtta arvesse erinevaid vastavuse hindamise toiminguid (nt audit, toote katsetamine, hindamine, toote kavandi ja toimiku läbivaatamine, otsuste tegemine), samuti seadmeid, tehnoloogiaid ja valdkondi (nt, biokokkusobivus, steriliseerimine, inim- ja loomset päritolu koed ja rakud, kliiniline hindamine
  , riskijuhtimine
  ), mis on määramise pädevusalas. |
| --- | --- |

3.2.1.

Meditsiiniseadmete koordineerimisrühm
  koostab ja dokumenteerib vastavushindamistoimingutega tegelevate töötajate
  põhimõttelised kõrgetasemelised pädevus- ja
  kvalifikatsioonikriteeriumid, valiku- ja volitamismenetlused (teadmised, kogemused ja muu nõutav pädevus) ja nõutava koolituse (esialgne väljaõpe ja täiendkoolitus). Kvalifikatsioonikriteeriumides tuleb võtta arvesse erinevaid vastavuse hindamise toiminguid (nt audit, toote katsetamine, hindamine, toote kavandi ja toimiku läbivaatamine, otsuste tegemine), samuti seadmeid, tehnoloogiaid ja valdkondi (nt, biokokkusobivus, steriliseerimine, inim- ja loomset päritolu koed ja rakud, kliiniline hindamine
  , riskijuhtimine
  ), mis on määramise pädevusalas.

| 3.2.2. | Kvalifikatsioonikriteeriumides tuleb osutada teavitatud asutusele määratud valdkondadele vastavalt pädevusala kirjeldusele, mille liikmesriik on esitanud teavitatud asutuse nimetamisel artikli 33 kohaselt, ning märkima nõutavad kvalifikatsioonikriteeriumid piisavalt üksikasjalikult kooskõlas pädevusala kirjelduse alajaotustega. |
| --- | --- |

3.2.2.

Kvalifikatsioonikriteeriumides tuleb osutada teavitatud asutusele määratud valdkondadele vastavalt pädevusala kirjeldusele, mille liikmesriik on esitanud teavitatud asutuse nimetamisel artikli 33 kohaselt, ning märkima nõutavad kvalifikatsioonikriteeriumid piisavalt üksikasjalikult kooskõlas pädevusala kirjelduse alajaotustega.

| 3.2.2. | Kvalifikatsioonikriteeriumides tuleb osutada teavitatud asutusele määratud valdkondadele vastavalt pädevusala kirjeldusele, mille liikmesriik on esitanud teavitatud asutuse nimetamisel artikli 33 kohaselt, ning märkima nõutavad kvalifikatsioonikriteeriumid piisavalt üksikasjalikult kooskõlas pädevusala kirjelduse alajaotustega. |
| --- | --- |

3.2.2.

Kvalifikatsioonikriteeriumides tuleb osutada teavitatud asutusele määratud valdkondadele vastavalt pädevusala kirjeldusele, mille liikmesriik on esitanud teavitatud asutuse nimetamisel artikli 33 kohaselt, ning märkima nõutavad kvalifikatsioonikriteeriumid piisavalt üksikasjalikult kooskõlas pädevusala kirjelduse alajaotustega.

Biokokkusobivuse küsimuste, kliinilise hinnangu ja erinevate steriliseerimisviiside tarbeks tuleb määrata vastavad erikvalifikatsioonikriteeriumid.

Biokokkusobivuse küsimuste,
  ohutuse,
  kliinilise hinnangu ja erinevate steriliseerimisviiside tarbeks tuleb määrata vastavad erikvalifikatsioonikriteeriumid.

| 3.2.3. | Töötajad, kelle vastutusel on töötajatele volituste andmine konkreetsete vastavushindamistoimingute tegemiseks ning töötajad, kellel lasub lõpliku läbivaatamise ja tunnistuste väljaandmise üldvastutus, peavad töötama otse teavitatud asutuses, mitte alltöövõtja teenistuses. Nimetatud töötajatel peavad ühtekokku olema tõendatud teadmised ja kogemused järgmises: |
| --- | --- |

3.2.3.

Töötajad, kelle vastutusel on töötajatele volituste andmine konkreetsete vastavushindamistoimingute tegemiseks ning töötajad, kellel lasub lõpliku läbivaatamise ja tunnistuste väljaandmise üldvastutus, peavad töötama otse teavitatud asutuses, mitte alltöövõtja teenistuses. Nimetatud töötajatel peavad ühtekokku olema tõendatud teadmised ja kogemused järgmises:

| 3.2.3. | Töötajad, kelle vastutusel on töötajatele volituste andmine konkreetsete vastavushindamistoimingute tegemiseks ning töötajad, kellel lasub lõpliku läbivaatamise ja tunnistuste väljaandmise üldvastutus, peavad töötama otse teavitatud asutuses, mitte alltöövõtja teenistuses. Nimetatud töötajatel peavad ühtekokku olema tõendatud teadmised ja kogemused järgmises: |
| --- | --- |

3.2.3.

Töötajad, kelle vastutusel on töötajatele volituste andmine konkreetsete vastavushindamistoimingute tegemiseks ning töötajad, kellel lasub lõpliku läbivaatamise ja tunnistuste väljaandmise üldvastutus, peavad töötama otse teavitatud asutuses, mitte alltöövõtja teenistuses. Nimetatud töötajatel peavad ühtekokku olema tõendatud teadmised ja kogemused järgmises:

| — | liidu meditsiiniseadmeid käsitlevad õigusaktid ja asjaomased suunisdokumendid; |
| --- | --- |

—

liidu meditsiiniseadmeid käsitlevad õigusaktid ja asjaomased suunisdokumendid;

| — | liidu meditsiiniseadmeid käsitlevad õigusaktid ja asjaomased suunisdokumendid; |
| --- | --- |

—

liidu meditsiiniseadmeid käsitlevad õigusaktid ja asjaomased suunisdokumendid;

| — | käesoleva määruse kohased vastavushindamismenetlused; |
| --- | --- |

—

käesoleva määruse kohased vastavushindamismenetlused;

| — | käesoleva määruse kohased vastavushindamismenetlused; |
| --- | --- |

—

käesoleva määruse kohased vastavushindamismenetlused;

| — | ulatuslikud teadmised meditsiiniseadmete tehnoloogiate, meditsiiniseadmete tööstuse, meditsiiniseadmete kavandamise ja tootmise alal; |
| --- | --- |

—

ulatuslikud teadmised meditsiiniseadmete tehnoloogiate, meditsiiniseadmete tööstuse, meditsiiniseadmete kavandamise ja tootmise alal;

| — | ulatuslikud teadmised meditsiiniseadmete tehnoloogiate, meditsiiniseadmete tööstuse, meditsiiniseadmete kavandamise ja tootmise alal; |
| --- | --- |

—

ulatuslikud teadmised meditsiiniseadmete tehnoloogiate, meditsiiniseadmete tööstuse, meditsiiniseadmete kavandamise ja tootmise alal;

| — | teavitatud asutuse kvaliteedijuhtimissüsteem ja sellega seotud menetlused; |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuse kvaliteedijuhtimissüsteem ja sellega seotud menetlused;

| — | teavitatud asutuse kvaliteedijuhtimissüsteem ja sellega seotud menetlused; |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuse kvaliteedijuhtimissüsteem ja sellega seotud menetlused;

| — | kvalifikatsiooni liigid (teadmised, kogemused ja muu pädevus), mida nõutakse meditsiiniseadmete vastavushindamise tegemiseks, ning asjakohased kvalifikatsioonikriteeriumid; |
| --- | --- |

—

kvalifikatsiooni liigid (teadmised, kogemused ja muu pädevus), mida nõutakse meditsiiniseadmete vastavushindamise tegemiseks, ning asjakohased kvalifikatsioonikriteeriumid;

| — | kvalifikatsiooni liigid (teadmised, kogemused ja muu pädevus), mida nõutakse meditsiiniseadmete vastavushindamise tegemiseks, ning asjakohased kvalifikatsioonikriteeriumid; |
| --- | --- |

—

kvalifikatsiooni liigid (teadmised, kogemused ja muu pädevus), mida nõutakse meditsiiniseadmete vastavushindamise tegemiseks, ning asjakohased kvalifikatsioonikriteeriumid;

| — | meditsiiniseadmete vastavushindamisega tegelevate töötajate asjakohane koolitus; |
| --- | --- |

—

meditsiiniseadmete vastavushindamisega tegelevate töötajate asjakohane koolitus;

| — | meditsiiniseadmete vastavushindamisega tegelevate töötajate asjakohane koolitus; |
| --- | --- |

—

meditsiiniseadmete vastavushindamisega tegelevate töötajate asjakohane koolitus;

| — | oskus koostada sertifikaate, teha kandeid ja esitada aruandeid, millega näidatakse, et vastavushindamine on toimunud nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

—

oskus koostada sertifikaate, teha kandeid ja esitada aruandeid, millega näidatakse, et vastavushindamine on toimunud nõuetekohaselt;

| — | oskus koostada sertifikaate, teha kandeid ja esitada aruandeid, millega näidatakse, et vastavushindamine on toimunud nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

—

oskus koostada sertifikaate, teha kandeid ja esitada aruandeid, millega näidatakse, et vastavushindamine on toimunud nõuetekohaselt;

| — | vähemalt kolmeaastane asjakohane vastavushindamisalane kogemus teavitatud asutuses; |
| --- | --- |

—

vähemalt kolmeaastane asjakohane vastavushindamisalane kogemus teavitatud asutuses;

| — | piisav, vähemalt 3-aastane tööstaaž/kogemus teavitatud asutuses vastavushindamiste alal vastavalt käesolevale määrusele või varem kohaldatud direktiividele. Sertifitseerimisotsuseid tegevad teavitatud asutuse töötajad ei ole olnud seotud vastavushindamisega, mille kohta tuleb teha sertifitseerimisotsus. |
| --- | --- |

—

piisav, vähemalt 3-aastane tööstaaž/kogemus teavitatud asutuses vastavushindamiste alal vastavalt käesolevale määrusele või varem kohaldatud direktiividele. Sertifitseerimisotsuseid tegevad teavitatud asutuse töötajad ei ole olnud seotud vastavushindamisega, mille kohta tuleb teha sertifitseerimisotsus.

| 3.2.4. | Teavitatud asutuste käsutuses
  peab
  olema
  kliinilisi asjatundjaid
  . Nimetatud töötajaid tuleb pidevalt kaasata otsuste tegemisel, et: |
| --- | --- |

3.2.4.

Teavitatud asutuste käsutuses
  peab
  olema
  kliinilisi asjatundjaid
  . Nimetatud töötajaid tuleb pidevalt kaasata otsuste tegemisel, et:

| 3.2.4. | Kliinilised asjatundjad:
  teavitatud asutuste käsutuses
  peavad
  olema
  töötajad, kellel on eriteadmised kliiniliste uuringute ülesehitusest, meditsiinistatistikast, kliinilisest patsientide ravi juhtimisest ning heast kliinilisest tavast kliiniliste uuringute valdkonnas
  .
  Kasutada tuleb asutusesiseseid alalisi töötajaid. Artikli 30 kohaselt võivad teavitatud asutused siiski palgata välisasjatundjaid ad hoc ja ajutiselt, tingimusel et nad on võimelised tegema üldsusele kättesaadavaks kõnealuste asjatundjate loetelu ja eriülesanded, mille eest nad vastutavad on.
  Nimetatud töötajaid tuleb pidevalt kaasata otsuste tegemisel, et: |
| --- | --- |

3.2.4.

Kliinilised asjatundjad:
  teavitatud asutuste käsutuses
  peavad
  olema
  töötajad, kellel on eriteadmised kliiniliste uuringute ülesehitusest, meditsiinistatistikast, kliinilisest patsientide ravi juhtimisest ning heast kliinilisest tavast kliiniliste uuringute valdkonnas
  .
  Kasutada tuleb asutusesiseseid alalisi töötajaid. Artikli 30 kohaselt võivad teavitatud asutused siiski palgata välisasjatundjaid ad hoc ja ajutiselt, tingimusel et nad on võimelised tegema üldsusele kättesaadavaks kõnealuste asjatundjate loetelu ja eriülesanded, mille eest nad vastutavad on.
  Nimetatud töötajaid tuleb pidevalt kaasata otsuste tegemisel, et:

| — | teha kindlaks, millal on tootja tehtud kliinilise hinnangu kontrollimiseks vaja asjatundja abi, ning määratleda, kes on nõuetekohaselt kvalifitseeritud eksperdid; |
| --- | --- |

—

teha kindlaks, millal on tootja tehtud kliinilise hinnangu kontrollimiseks vaja asjatundja abi, ning määratleda, kes on nõuetekohaselt kvalifitseeritud eksperdid;

| — | teha kindlaks, millal on tootja tehtud kliinilise hinnangu
  ja kliinilise uuringu kavade
  kontrollimiseks vaja asjatundja abi, ning määratleda, kes on nõuetekohaselt kvalifitseeritud eksperdid; |
| --- | --- |

—

teha kindlaks, millal on tootja tehtud kliinilise hinnangu
  ja kliinilise uuringu kavade
  kontrollimiseks vaja asjatundja abi, ning määratleda, kes on nõuetekohaselt kvalifitseeritud eksperdid;

| — | koolitada asjakohaselt kliinilisi välisasjatundjaid, et nad tunneksid asjaomaseid käesoleva määruse nõudeid, delegeeritud ja/või rakendusakte, ühtlustatud standardeid, ühtseid tehnilisi kirjeldusi ja suunisdokumente, ning tagada, et kliinilised välisasjatundjad oleksid täiesti teadlikud oma hinnangu ja nõustamise tagajärgedest ja mõjust; |
| --- | --- |

—

koolitada asjakohaselt kliinilisi välisasjatundjaid, et nad tunneksid asjaomaseid käesoleva määruse nõudeid, delegeeritud ja/või rakendusakte, ühtlustatud standardeid, ühtseid tehnilisi kirjeldusi ja suunisdokumente, ning tagada, et kliinilised välisasjatundjad oleksid täiesti teadlikud oma hinnangu ja nõustamise tagajärgedest ja mõjust;

| — | koolitada asjakohaselt kliinilisi välisasjatundjaid, et nad tunneksid asjaomaseid käesoleva määruse nõudeid, delegeeritud ja/või rakendusakte, ühtlustatud standardeid, ühtseid tehnilisi kirjeldusi ja suunisdokumente, ning tagada, et kliinilised välisasjatundjad oleksid täiesti teadlikud oma hinnangu ja nõustamise tagajärgedest ja mõjust; |
| --- | --- |

—

koolitada asjakohaselt kliinilisi välisasjatundjaid, et nad tunneksid asjaomaseid käesoleva määruse nõudeid, delegeeritud ja/või rakendusakte, ühtlustatud standardeid, ühtseid tehnilisi kirjeldusi ja suunisdokumente, ning tagada, et kliinilised välisasjatundjad oleksid täiesti teadlikud oma hinnangu ja nõustamise tagajärgedest ja mõjust;

| — | olla võimelised arutlema
  tootja kliinilises hinnangus esitatud kliiniliste andmete
  üle koos tootja ja väliste kliiniliste asjatundjatega ning asjatundlikult suunama välisasjatundjaid kliinilise hinnangu kontrollimisel; |
| --- | --- |

—

olla võimelised arutlema
  tootja kliinilises hinnangus esitatud kliiniliste andmete
  üle koos tootja ja väliste kliiniliste asjatundjatega ning asjatundlikult suunama välisasjatundjaid kliinilise hinnangu kontrollimisel;

| — | olla võimelised arutlema
  kavandatava uuringu ülesehituse põhjenduse, kliinilise uuringu kavade ja kontrollsekkumise valiku
  üle koos tootja ja väliste kliiniliste asjatundjatega ning asjatundlikult suunama välisasjatundjaid kliinilise hinnangu kontrollimisel; |
| --- | --- |

—

olla võimelised arutlema
  kavandatava uuringu ülesehituse põhjenduse, kliinilise uuringu kavade ja kontrollsekkumise valiku
  üle koos tootja ja väliste kliiniliste asjatundjatega ning asjatundlikult suunama välisasjatundjaid kliinilise hinnangu kontrollimisel;

| — | olla võimeline teaduskriitiliselt hindama esitatud andmeid
  ning
  tulemusi, mille on kliinilised välisasjatundjad esitanud tootja kliinilise hinnangu kohta; |
| --- | --- |

—

olla võimeline teaduskriitiliselt hindama esitatud andmeid
  ning
  tulemusi, mille on kliinilised välisasjatundjad esitanud tootja kliinilise hinnangu kohta;

| — | olla võimeline teaduskriitiliselt hindama
  kliinilise uuringu kavasid ning
  esitatud andmeid
  ja
  tulemusi, mille on kliinilised välisasjatundjad esitanud tootja kliinilise hinnangu kohta; |
| --- | --- |

—

olla võimeline teaduskriitiliselt hindama
  kliinilise uuringu kavasid ning
  esitatud andmeid
  ja
  tulemusi, mille on kliinilised välisasjatundjad esitanud tootja kliinilise hinnangu kohta;

| — | olla võimeline kinnitama kliiniliste asjatundjate tehtud kliiniliste hinnangute võrreldavust ja kooskõla; |
| --- | --- |

—

olla võimeline kinnitama kliiniliste asjatundjate tehtud kliiniliste hinnangute võrreldavust ja kooskõla;

| — | olla võimeline kinnitama kliiniliste asjatundjate tehtud kliiniliste hinnangute võrreldavust ja kooskõla; |
| --- | --- |

—

olla võimeline kinnitama kliiniliste asjatundjate tehtud kliiniliste hinnangute võrreldavust ja kooskõla;

| — | olla võimeline tegema objektiivseid otsuseid tootja kliinilise hinnangu kohta ja esitama soovitusi teavitatud asutuse otsustajatele; |
| --- | --- |

—

olla võimeline tegema objektiivseid otsuseid tootja kliinilise hinnangu kohta ja esitama soovitusi teavitatud asutuse otsustajatele;

| — | olla võimeline tegema objektiivseid otsuseid tootja kliinilise hinnangu kohta ja esitama soovitusi teavitatud asutuse otsustajatele; |
| --- | --- |

—

olla võimeline tegema objektiivseid otsuseid tootja kliinilise hinnangu kohta ja esitama soovitusi teavitatud asutuse otsustajatele;

| — | tagada sõltumatus ja objektiivsus ning teha avalikuks võimalikud huvide konfliktid. |
| --- | --- |

—

tagada sõltumatus ja objektiivsus ning teha avalikuks võimalikud huvide konfliktid.

| 3.2.5. | Tootega seotud
  ülevaate
  (näiteks kavandi dokumentide läbivaatamine, tehnilise dokumentatsiooni läbivaatamine ja tüübikontroll, sealhulgas kliiniline hinnang, bioloogiline ohutus, steriliseerimine, tarkvara valideerimine) tegemise eest vastutavatel töötajatel peab olema
  järgmine tõendatud
  kvalifikatsioon: |
| --- | --- |

3.2.5.

Tootega seotud
  ülevaate
  (näiteks kavandi dokumentide läbivaatamine, tehnilise dokumentatsiooni läbivaatamine ja tüübikontroll, sealhulgas kliiniline hinnang, bioloogiline ohutus, steriliseerimine, tarkvara valideerimine) tegemise eest vastutavatel töötajatel peab olema
  järgmine tõendatud
  kvalifikatsioon:

| 3.2.5. | Toote hindajad:
  tootega seotud
  ülevaadete
  (näiteks kavandi dokumentide läbivaatamine, tehnilise dokumentatsiooni läbivaatamine ja tüübikontroll, sealhulgas kliiniline hinnang, bioloogiline ohutus, steriliseerimine, tarkvara valideerimine) tegemise eest vastutavatel töötajatel peab olema
  erialane
  kvalifikatsioon
  , mis peaks hõlmama järgmist
  : |
| --- | --- |

3.2.5.

Toote hindajad:
  tootega seotud
  ülevaadete
  (näiteks kavandi dokumentide läbivaatamine, tehnilise dokumentatsiooni läbivaatamine ja tüübikontroll, sealhulgas kliiniline hinnang, bioloogiline ohutus, steriliseerimine, tarkvara valideerimine) tegemise eest vastutavatel töötajatel peab olema
  erialane
  kvalifikatsioon
  , mis peaks hõlmama järgmist
  :

| — | ülikooli või tehnikakõrgkooli diplom või vastav kvalifikatsioon asjaomasel alal, nagu meditsiin, loodusteadused või tehnika; |
| --- | --- |

—

ülikooli või tehnikakõrgkooli diplom või vastav kvalifikatsioon asjaomasel alal, nagu meditsiin, loodusteadused või tehnika;

| — | ülikooli või tehnikakõrgkooli diplom või vastav kvalifikatsioon asjaomasel alal, nagu meditsiin, loodusteadused või tehnika; |
| --- | --- |

—

ülikooli või tehnikakõrgkooli diplom või vastav kvalifikatsioon asjaomasel alal, nagu meditsiin, loodusteadused või tehnika;

| — | nelja-aastane töökogemus tervishoiutoodete alal või sellega seotud valdkonnas (nt tööstus, audit, tervishoid, teaduslik töö), millest kahe-aastane kogemus peab olema seotud vastavushindamisele kuuluvate toodete või tehnoloogia väljatöötamise, tootmise, katsetamise või kasutamisega või hindamisele kuuluvate teaduslike küsimustega; |
| --- | --- |

—

nelja-aastane töökogemus tervishoiutoodete alal või sellega seotud valdkonnas (nt tööstus, audit, tervishoid, teaduslik töö), millest kahe-aastane kogemus peab olema seotud vastavushindamisele kuuluvate toodete või tehnoloogia väljatöötamise, tootmise, katsetamise või kasutamisega või hindamisele kuuluvate teaduslike küsimustega;

| — | nelja-aastane töökogemus tervishoiutoodete alal või sellega seotud valdkonnas (nt tööstus, audit, tervishoid, teaduslik töö), millest kahe-aastane kogemus peab olema seotud vastavushindamisele kuuluvate toodete
  (nagu on määratletud seadmete üldrühmas)
  või tehnoloogia väljatöötamise, tootmise, katsetamise või kasutamisega või hindamisele kuuluvate teaduslike küsimustega; |
| --- | --- |

—

nelja-aastane töökogemus tervishoiutoodete alal või sellega seotud valdkonnas (nt tööstus, audit, tervishoid, teaduslik töö), millest kahe-aastane kogemus peab olema seotud vastavushindamisele kuuluvate toodete
  (nagu on määratletud seadmete üldrühmas)
  või tehnoloogia väljatöötamise, tootmise, katsetamise või kasutamisega või hindamisele kuuluvate teaduslike küsimustega;

| — | asjakohased teadmised üldiste ohutus- ja toimivusnõuete kohta, mis on sätestatud I lisas ning asjaomastes delegeeritud ja/või rakendusaktides, ühtlustatud standardites, ühtsetes tehnilistes kirjeldustes ja suunisdokumentides; |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised üldiste ohutus- ja toimivusnõuete kohta, mis on sätestatud I lisas ning asjaomastes delegeeritud ja/või rakendusaktides, ühtlustatud standardites, ühtsetes tehnilistes kirjeldustes ja suunisdokumentides;

| — | asjakohased teadmised üldiste ohutus- ja toimivusnõuete kohta, mis on sätestatud I lisas ning asjaomastes delegeeritud ja/või rakendusaktides, ühtlustatud standardites, ühtsetes tehnilistes kirjeldustes ja suunisdokumentides; |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised üldiste ohutus- ja toimivusnõuete kohta, mis on sätestatud I lisas ning asjaomastes delegeeritud ja/või rakendusaktides, ühtlustatud standardites, ühtsetes tehnilistes kirjeldustes ja suunisdokumentides;

| — | kvalifikatsioon, mis põhineb tehnilistel või teaduslikel valdkondadel (näiteks steriliseerimine, biokokkusobivus, loomset päritolu kude, inimkude, tarkvara, funktsionaalne ohutus, kliiniline hindamine, elektriohutus, pakendamine); |
| --- | --- |

—

kvalifikatsioon, mis põhineb tehnilistel või teaduslikel valdkondadel (näiteks steriliseerimine, biokokkusobivus, loomset päritolu kude, inimkude, tarkvara, funktsionaalne ohutus, kliiniline hindamine, elektriohutus, pakendamine);

| — | asjakohased teadmised ja kogemused riskijuhtimise alal ja meditsiiniseadmete standardite ja suunisdokumentide alal; |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised ja kogemused riskijuhtimise alal ja meditsiiniseadmete standardite ja suunisdokumentide alal;

| — | asjakohased teadmised ja kogemused riskijuhtimise alal ja meditsiiniseadmete standardite ja suunisdokumentide alal; |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised ja kogemused riskijuhtimise alal ja meditsiiniseadmete standardite ja suunisdokumentide alal;

| — | asjakohased teadmised ja kogemused kliinilise hindamise valdkonnas. |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised ja kogemused kliinilise hindamise valdkonnas.

| 3.2.6. | Tootja
  kvaliteedijuhtimissüsteemi
  auditi eest vastutavatel töötajatel peab olema
  järgmine tõendatud
  kvalifikatsioon: |
| --- | --- |

3.2.6.

Tootja
  kvaliteedijuhtimissüsteemi
  auditi eest vastutavatel töötajatel peab olema
  järgmine tõendatud
  kvalifikatsioon:

| 3.2.6. | Audiitor:
  tootja
  kvaliteedi tagamise süsteemi
  auditi eest vastutavatel töötajatel peab olema
  erialane
  kvalifikatsioon
  , mis peaks hõlmama järgmist
  : |
| --- | --- |

3.2.6.

Audiitor:
  tootja
  kvaliteedi tagamise süsteemi
  auditi eest vastutavatel töötajatel peab olema
  erialane
  kvalifikatsioon
  , mis peaks hõlmama järgmist
  :

| — | ülikooli või tehnikakõrgkooli diplom või vastav kvalifikatsioon asjaomasel alal, nagu meditsiin, loodusteadused või tehnika; |
| --- | --- |

—

ülikooli või tehnikakõrgkooli diplom või vastav kvalifikatsioon asjaomasel alal, nagu meditsiin, loodusteadused või tehnika;

| — | ülikooli või tehnikakõrgkooli diplom või vastav kvalifikatsioon asjaomasel alal, nagu meditsiin, loodusteadused või tehnika; |
| --- | --- |

—

ülikooli või tehnikakõrgkooli diplom või vastav kvalifikatsioon asjaomasel alal, nagu meditsiin, loodusteadused või tehnika;

| — | nelja-aastane töökogemus tervishoiutoodete alal või sellega seotud valdkonnas (nt tööstus, audit, tervishoid, teaduslik töö), millest kaheaastane kogemus kvaliteedijuhtimise alal; |
| --- | --- |

—

nelja-aastane töökogemus tervishoiutoodete alal või sellega seotud valdkonnas (nt tööstus, audit, tervishoid, teaduslik töö), millest kaheaastane kogemus kvaliteedijuhtimise alal;

| — | nelja-aastane töökogemus tervishoiutoodete alal või sellega seotud valdkonnas (nt tööstus, audit, tervishoid, teaduslik töö), millest kaheaastane kogemus kvaliteedijuhtimise alal; |
| --- | --- |

—

nelja-aastane töökogemus tervishoiutoodete alal või sellega seotud valdkonnas (nt tööstus, audit, tervishoid, teaduslik töö), millest kaheaastane kogemus kvaliteedijuhtimise alal;

| — | asjakohased teadmised näiteks niisugusest tehnoloogiast, mis on määratletud IAF/EAC või samaväärsete koodide alusel. |
| --- | --- |

—

asjakohased teadmised näiteks niisugusest tehnoloogiast, mis on määratletud IAF/EAC või samaväärsete koodide alusel.

Muudatusettepanek 297

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punkt 3.4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.4. | Alltöövõtjad ja välisasjatundjad |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.4.

Alltöövõtjad ja välisasjatundjad

| 3.4. | Alltöövõtjad ja välisasjatundjad |
| --- | --- |

3.4.

Alltöövõtjad ja välisasjatundjad

| 3.4.1. | Teavitatud asutused võivad kasutada alltöövõttu täpselt sõnastatud ülesannete täitmiseks vastavushindamistoimingutes, ilma et sellega piirataks punktist 3.2. tulenevaid piiranguid. Kvaliteedijuhtimissüsteemi auditit või tootega seotud ülevaadet ei ole lubatud teha kogu ulatuses alltöövõtu korras. |
| --- | --- |

3.4.1.

Teavitatud asutused võivad kasutada alltöövõttu täpselt sõnastatud ülesannete täitmiseks vastavushindamistoimingutes, ilma et sellega piirataks punktist 3.2. tulenevaid piiranguid. Kvaliteedijuhtimissüsteemi auditit või tootega seotud ülevaadet ei ole lubatud teha kogu ulatuses alltöövõtu korras.

| 3.4.1. | Teavitatud asutused võivad
  eelkõige kliiniliste eriteadmiste piiratuse korral
  kasutada alltöövõttu täpselt sõnastatud ülesannete täitmiseks vastavushindamistoimingutes, ilma et sellega piirataks punktist 3.2. tulenevaid piiranguid. Kvaliteedijuhtimissüsteemi auditit või tootega seotud ülevaadet ei ole lubatud teha kogu ulatuses alltöövõtu korras. |
| --- | --- |

3.4.1.

Teavitatud asutused võivad
  eelkõige kliiniliste eriteadmiste piiratuse korral
  kasutada alltöövõttu täpselt sõnastatud ülesannete täitmiseks vastavushindamistoimingutes, ilma et sellega piirataks punktist 3.2. tulenevaid piiranguid. Kvaliteedijuhtimissüsteemi auditit või tootega seotud ülevaadet ei ole lubatud teha kogu ulatuses alltöövõtu korras.

| 3.4.2. | Kui teavitatud asutus tellib vastavushindamistoiminguid ettevõtjalt või üksikisikult, peab teavitatud asutusel olema eeskiri selle kohta, millistel tingimustel on alltöövõtt lubatud. Alltöövõtud ja välisasjatundjate konsultatsioonid peavad olema asjakohaselt dokumenteeritud ja
  sõlmitud asjaomased lepingud
  , milles sätestatakse muu hulgas konfidentsiaalsuse ja huvide konflikti küsimused. |
| --- | --- |

3.4.2.

Kui teavitatud asutus tellib vastavushindamistoiminguid ettevõtjalt või üksikisikult, peab teavitatud asutusel olema eeskiri selle kohta, millistel tingimustel on alltöövõtt lubatud. Alltöövõtud ja välisasjatundjate konsultatsioonid peavad olema asjakohaselt dokumenteeritud ja
  sõlmitud asjaomased lepingud
  , milles sätestatakse muu hulgas konfidentsiaalsuse ja huvide konflikti küsimused.

| 3.4.2. | Kui teavitatud asutus tellib vastavushindamistoiminguid ettevõtjalt või üksikisikult, peab teavitatud asutusel olema eeskiri selle kohta, millistel tingimustel on alltöövõtt lubatud. Alltöövõtud ja välisasjatundjate konsultatsioonid peavad olema asjakohaselt dokumenteeritud
  , üldsusele kättesaadavad
  ja
  fikseeritud kirjaliku lepinguga
  , milles sätestatakse muu hulgas konfidentsiaalsuse ja huvide konflikti küsimused. |
| --- | --- |

3.4.2.

Kui teavitatud asutus tellib vastavushindamistoiminguid ettevõtjalt või üksikisikult, peab teavitatud asutusel olema eeskiri selle kohta, millistel tingimustel on alltöövõtt lubatud. Alltöövõtud ja välisasjatundjate konsultatsioonid peavad olema asjakohaselt dokumenteeritud
  , üldsusele kättesaadavad
  ja
  fikseeritud kirjaliku lepinguga
  , milles sätestatakse muu hulgas konfidentsiaalsuse ja huvide konflikti küsimused.

| 3.4.3. | Kui alltöövõtjaid ja välisasjatundjaid kasutatakse vastavushindamise tegemiseks, eriti seoses uute, invasiivsete ja implanteeritavate meditsiiniseadmete või tehnoloogiatega, peab teavitatud asutusel endal olema piisav pädevus selliste toodete alal, mille vastavushindamise korraldamiseks asutus on määratud, et kontrollida asjatundjate arvamuste asjakohasust ja kehtivust ning langetada otsus tunnistuse väljaandmise kohta. |
| --- | --- |

3.4.3.

Kui alltöövõtjaid ja välisasjatundjaid kasutatakse vastavushindamise tegemiseks, eriti seoses uute, invasiivsete ja implanteeritavate meditsiiniseadmete või tehnoloogiatega, peab teavitatud asutusel endal olema piisav pädevus selliste toodete alal, mille vastavushindamise korraldamiseks asutus on määratud, et kontrollida asjatundjate arvamuste asjakohasust ja kehtivust ning langetada otsus tunnistuse väljaandmise kohta.

| 3.4.3. | Kui alltöövõtjaid ja välisasjatundjaid kasutatakse vastavushindamise tegemiseks, eriti seoses uute, invasiivsete ja implanteeritavate meditsiiniseadmete või tehnoloogiatega, peab teavitatud asutusel endal olema piisav pädevus
  kõikide
  selliste toodete
  ning ravi- või meditsiinivaldkondade
  alal, mille vastavushindamise korraldamiseks asutus on määratud, et kontrollida asjatundjate arvamuste asjakohasust ja kehtivust ning langetada otsus tunnistuse väljaandmise kohta. |
| --- | --- |

3.4.3.

Kui alltöövõtjaid ja välisasjatundjaid kasutatakse vastavushindamise tegemiseks, eriti seoses uute, invasiivsete ja implanteeritavate meditsiiniseadmete või tehnoloogiatega, peab teavitatud asutusel endal olema piisav pädevus
  kõikide
  selliste toodete
  ning ravi- või meditsiinivaldkondade
  alal, mille vastavushindamise korraldamiseks asutus on määratud, et kontrollida asjatundjate arvamuste asjakohasust ja kehtivust ning langetada otsus tunnistuse väljaandmise kohta.

| 3.4.4 | a. Enne mis tahes alltöövõtulepingu sõlmimist tuleb riiklikku asutust teavitada punktides 3.4.2 ja 3.4.4 esitatud poliitikast ja menetlustest. |
| --- | --- |

3.4.4

Muudatusettepanek 298

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punkt 3 – punkt 3.5 – punkt 3.5.2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.5.2. | Teavitatud asutus jälgib oma töötajate pädevust ja teeb kindlaks koolituse vajadused, et hoida alal oma töötajate nõutavat kvalifikatsiooni ja teadmiste taset. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.5.2.

Teavitatud asutus jälgib oma töötajate pädevust ja teeb kindlaks koolituse vajadused, et hoida alal oma töötajate nõutavat kvalifikatsiooni ja teadmiste taset.

| 3.5.2. | Teavitatud asutus jälgib oma töötajate pädevust ja teeb kindlaks koolituse vajadused
  ning tagab vastavalt vajalike meetmete võtmise
  , et hoida alal oma töötajate nõutavat kvalifikatsiooni ja teadmiste taset. |
| --- | --- |

3.5.2.

Teavitatud asutus jälgib oma töötajate pädevust ja teeb kindlaks koolituse vajadused
  ning tagab vastavalt vajalike meetmete võtmise
  , et hoida alal oma töötajate nõutavat kvalifikatsiooni ja teadmiste taset.

Muudatusettepanek 299

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punkt 3.5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3.5 a. | Spetsiaalsetele teavitatud asutustele esitatavad täiendavad nõuded |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.5 a.

| 3.5. a 1. | Spetsiaalsete teavitatud asutuste kliinilised asjatundjad |
| --- | --- |

3.5. a 1.

Spetsiaalsete teavitatud asutuste käsutuses peavad olema töötajad, kellel on eriteadmised kliiniliste uuringute ülesehitusest, meditsiinistatistikast, kliinilisest patsientide ravi juhtimisest ning heast kliinilisest tavast kliiniliste uuringute ja farmakoloogia valdkonnas. Kasutada tuleb asutusesiseseid alalisi töötajaid. Artikli 30 kohaselt võivad teavitatud asutused siiski palgata välisasjatundjaid ad hoc ja ajutiselt, tingimusel et nad on võimelised tegema üldsusele kättesaadavaks kõnealuste asjatundjate loetelu ja eriülesanded, mille eest nad vastutavad on. Nimetatud töötajad tuleb integreerida teavitatud asutuse otsuste tegemise protsessi pidevalt, et:

| — | teha kindlaks, millal on tootja tehtud kliinilise hinnangu ja kliinilise uuringu kavade kontrollimiseks vaja asjatundja abi, ning määratleda, kes on nõuetekohaselt kvalifitseeritud asjatundjad; |
| --- | --- |

—

teha kindlaks, millal on tootja tehtud kliinilise hinnangu ja kliinilise uuringu kavade kontrollimiseks vaja asjatundja abi, ning määratleda, kes on nõuetekohaselt kvalifitseeritud asjatundjad;

| — | koolitada asjakohaselt kliinilisi välisasjatundjaid, et nad tunneksid asjaomaseid käesoleva määruse nõudeid, delegeeritud ja/või rakendusakte, ühtlustatud standardeid, ühtseid tehnilisi kirjeldusi ja suunisdokumente, ning tagada, et kliinilised välisasjatundjad oleksid täiesti teadlikud oma hinnangu ja nõustamise tagajärgedest ja mõjust; |
| --- | --- |

—

koolitada asjakohaselt kliinilisi välisasjatundjaid, et nad tunneksid asjaomaseid käesoleva määruse nõudeid, delegeeritud ja/või rakendusakte, ühtlustatud standardeid, ühtseid tehnilisi kirjeldusi ja suunisdokumente, ning tagada, et kliinilised välisasjatundjad oleksid täiesti teadlikud oma hinnangu ja nõustamise tagajärgedest ja mõjust;

| — | olla võimelised arutlema kavandatava uuringu ülesehituse põhjenduse, kliinilise uuringu kavade ja kontrollsekkumise valiku üle koos tootja ja kliiniliste välisasjatundjatega ning asjatundlikult suunama kliinilisi välisasjatundjaid kliinilise hinnangu kontrollimisel; |
| --- | --- |

—

olla võimelised arutlema kavandatava uuringu ülesehituse põhjenduse, kliinilise uuringu kavade ja kontrollsekkumise valiku üle koos tootja ja kliiniliste välisasjatundjatega ning asjatundlikult suunama kliinilisi välisasjatundjaid kliinilise hinnangu kontrollimisel;

| — | olla võimeline teaduskriitiliselt hindama kliinilise uuringu kavasid ning esitatud andmeid ja tulemusi, mille on kliinilised välisasjatundjad esitanud tootja kliinilise hinnangu kohta; |
| --- | --- |

—

olla võimeline teaduskriitiliselt hindama kliinilise uuringu kavasid ning esitatud andmeid ja tulemusi, mille on kliinilised välisasjatundjad esitanud tootja kliinilise hinnangu kohta;

| — | olla võimeline kinnitama kliiniliste asjatundjate tehtud kliiniliste hinnangute võrreldavust ja kooskõla; |
| --- | --- |

—

olla võimeline kinnitama kliiniliste asjatundjate tehtud kliiniliste hinnangute võrreldavust ja kooskõla;

| — | olla võimeline tegema objektiivseid otsuseid tootja kliinilise hinnangu kohta ja esitama soovitusi teavitatud asutuse otsustajatele; |
| --- | --- |

—

olla võimeline tegema objektiivseid otsuseid tootja kliinilise hinnangu kohta ja esitama soovitusi teavitatud asutuse otsustajatele;

| — | omada ülevaadet toimeainetest; |
| --- | --- |

—

omada ülevaadet toimeainetest;

| — | tagada sõltumatus ja objektiivsus ning teha avalikuks võimalikud huvide konfliktid. |
| --- | --- |

—

tagada sõltumatus ja objektiivsus ning teha avalikuks võimalikud huvide konfliktid.

| 3.5 a 2. | Spetsiaalsete teavitatud asutuste tootespetsialistid |
| --- | --- |

3.5 a 2.

Artiklis 43 a osutatud seadmete puhul peab tootega seotud ülevaadete (näiteks kavandi toimiku läbivaatamine, tehnilise dokumentatsiooni läbivaatamine või tüübikontroll) tegemise eest vastutavatel töötajatel olema järgmine tõendatud tootespetsialisti kvalifikatsioon:

| — | vastavus toote hindajate suhtes eespool sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

—

vastavus toote hindajate suhtes eespool sätestatud nõuetele;

| — | kõrgema astme akadeemilise kraadi omamine meditsiiniseadme jaoks asjakohases valdkonnas või alternatiivina kuueaastase asjaomase kogemuse omamine meditsiiniseadme alal või sellega seotud valdkondades; |
| --- | --- |

—

kõrgema astme akadeemilise kraadi omamine meditsiiniseadme jaoks asjakohases valdkonnas või alternatiivina kuueaastase asjaomase kogemuse omamine meditsiiniseadme alal või sellega seotud valdkondades;

| — | võime tuvastada spetsialisti tootekategooriates toodete peamisi riske tootjate tehnilisi kirjeldusi või riskianalüüse eelnevalt lugemata; |
| --- | --- |

—

võime tuvastada spetsialisti tootekategooriates toodete peamisi riske tootjate tehnilisi kirjeldusi või riskianalüüse eelnevalt lugemata;

| — | võime anda hinnang peamiste nõuete suhtes ühtlustatud või kehtestatud riiklike standardite puudumise korral; |
| --- | --- |

—

võime anda hinnang peamiste nõuete suhtes ühtlustatud või kehtestatud riiklike standardite puudumise korral;

| — | erialane töökogemus peaks olema omandatud esimese tootekategooria alal, millel nende kvalifikatsioon põhineb ja mis vastab teavitatud asutuse määramise tootekategooriale, ning see peaks pakkuma vajalikke teadmisi ja kogemusi kavandamise, kontrollimiseks ja valideerimiseks sooritatud katsete ning kliinilise kasutamise põhjalikuks analüüsimiseks kindlal arusaamal niisuguse seadme kavandamisest, tootmisest, katsetamisest ja kliinilisest kasutamisest ning sellest tulenevatest riskidest; |
| --- | --- |

—

erialane töökogemus peaks olema omandatud esimese tootekategooria alal, millel nende kvalifikatsioon põhineb ja mis vastab teavitatud asutuse määramise tootekategooriale, ning see peaks pakkuma vajalikke teadmisi ja kogemusi kavandamise, kontrollimiseks ja valideerimiseks sooritatud katsete ning kliinilise kasutamise põhjalikuks analüüsimiseks kindlal arusaamal niisuguse seadme kavandamisest, tootmisest, katsetamisest ja kliinilisest kasutamisest ning sellest tulenevatest riskidest;

| — | puuduv erialane töökogemus täiendavate tootekategooriate alal, mis on tihedalt seotud esimese tootekategooriaga, on asendatav asutusesiseste tootepõhiste koolitusprogrammidega; |
| --- | --- |

—

puuduv erialane töökogemus täiendavate tootekategooriate alal, mis on tihedalt seotud esimese tootekategooriaga, on asendatav asutusesiseste tootepõhiste koolitusprogrammidega;

| — | tootespetsialistide puhul, kellel on kvalifikatsioon konkreetse tehnoloogia alal, näiteks steriliseerimine, inim- ja loomset päritolu koed ja rakud ning kombineeritud tooted, peaks erialane töökogemus olema omandatud konkreetse tehnoloogia valdkonnas, mis vastab teavitatud asutuse määramise ulatusele. |
| --- | --- |

—

tootespetsialistide puhul, kellel on kvalifikatsioon konkreetse tehnoloogia alal, näiteks steriliseerimine, inim- ja loomset päritolu koed ja rakud ning kombineeritud tooted, peaks erialane töökogemus olema omandatud konkreetse tehnoloogia valdkonnas, mis vastab teavitatud asutuse määramise ulatusele.

Iga määratud tootekategooria kohta on spetsiaalsel teavitatud asutusel vähemalt kaks tootespetsialisti, kellest vähemalt üks on asutusesisene, et teostada artikli 43 a (uus) esimeses lõigus osutatud seadmete läbivaatamisi. Nende seadmete puhul peavad asutuses olemas olema tootespetsialistid määratud tehnoloogiavaldkondade jaoks (näiteks kombineeritud tooted, steriliseerimine, inim- või loomset päritolu koed ja rakud), mis kuuluvad teatamisele.

| 3.5 a 3. | Tootespetsialistide koolitus |
| --- | --- |

3.5 a 3.

Tootespetsialistid peavad saama vähemalt 36-tunnise koolituse, kus käsitletakse meditsiiniseadmeid, meditsiiniseadmetealaseid õigusakte ning hindamis- ja sertifitseerimispõhimõtteid, sealhulgas valmistatud toodete kontrollimise alane koolitus.

Teavitatud asutus peab tagama, et kvalifitseeritav tootespetsialist saab piisava koolituse teavitatud asutuse kvaliteedijuhtimissüsteemi asjaomaste menetluste alal ja läbib koolitusplaani, mis koosneb piisaval arvul kavandi toimikute läbivaatamistest, mis on tõendatud, teostatud järelevalve all ja vastastikku hinnatud, enne kvalifitseeriva täieliku sõltumatu läbivaatamise teostamist.

Iga tootekategooria puhul, mille jaoks kvalifikatsiooni taotletakse, peab teavitatud asutus tõendama asjakohaste teadmiste olemasolu vastava tootekategooria alal. Esimese tootekategooria puhul tuleb koostada vähemalt viis kavandi toimikut (vähemalt kaks neist on esialgsed taotlused või sertifikaadi märkimisväärsed pikendamised). Järgneva kvalifitseerimise korral täiendavate tootekategooriate osas tuleb tõendada piisavate tootealaste teadmiste ja kogemuste olemasolu.

| 3.5 a 4. | Tootespetsialistide kvalifikatsiooni säilitamine |
| --- | --- |

3.5 a 4.

Tootespetsialistide kvalifikatsioonid tuleb läbi vaadata igal aastal; kvalifikatsiooniga seotud tootekategooriate arvust sõltumata tuleb nelja aasta libiseva keskmisena esitada neli kavandi toimiku läbivaatamist. Kinnitatud kavandi märkimisväärsete muudatuste läbivaatamised (tegemist ei ole täieliku kavandi läbivaatamistega) lähevad arvesse 50 protsendina, nagu ka järelevalve all toimuvad läbivaatamised.

Tootespetsialistid peavad pidevalt tõendama tehnika tasemele vastavate tootealaste teadmiste olemasolu ning vaatama üle kogemusi igas tootekategoorias, mille osas on kvalifikatsioon olemas. Tõendada tuleb iga-aastast koolitust, mis on seotud õigusaktide, ühtlustatud standardite, asjaomaste suunisdokumentide, kliiniliste hinnangute, toimivuse hindamise ja ühtsete tehniliste kirjelduste alaste nõuete kõige ajakohasema olukorraga.

Kui kvalifikatsiooni uuendamise nõuded ei ole täidetud, kvalifikatsioon peatatakse. Seejärel peab esimene eelseisev kavandi toimiku läbivaatamine toimuma järelevalve all ning kinnitatud rekvalifitseerimine peab põhinema selle läbivaatamise tulemustel.

Muudatusettepanek 300

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punkt 4.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.1. | Teavitatud asutuse otsuste tegemise protsessi tuleb selgelt dokumenteerida, sealhulgas vastavushindamissertifikaatide väljaandmise, kehtivuse peatamise, tagasivõtmise, kehtetuks tunnistamise, väljaandmisest keeldumise, muudatuste tegemise või piirangute kehtestamise ja lisade väljaandmise osas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.1.

Teavitatud asutuse otsuste tegemise protsessi tuleb selgelt dokumenteerida, sealhulgas vastavushindamissertifikaatide väljaandmise, kehtivuse peatamise, tagasivõtmise, kehtetuks tunnistamise, väljaandmisest keeldumise, muudatuste tegemise või piirangute kehtestamise ja lisade väljaandmise osas.

| 4.1. | Teavitatud asutuse otsuste tegemise protsessi tuleb
  läbipaistvalt ja
  selgelt dokumenteerida
  ning selle tulemused tuleb teha üldsusele kättesaadavaks
  , sealhulgas vastavushindamissertifikaatide väljaandmise, kehtivuse peatamise, tagasivõtmise, kehtetuks tunnistamise, väljaandmisest keeldumise, muudatuste tegemise või piirangute kehtestamise ja lisade väljaandmise osas. |
| --- | --- |

4.1.

Teavitatud asutuse otsuste tegemise protsessi tuleb
  läbipaistvalt ja
  selgelt dokumenteerida
  ning selle tulemused tuleb teha üldsusele kättesaadavaks
  , sealhulgas vastavushindamissertifikaatide väljaandmise, kehtivuse peatamise, tagasivõtmise, kehtetuks tunnistamise, väljaandmisest keeldumise, muudatuste tegemise või piirangute kehtestamise ja lisade väljaandmise osas.

Muudatusettepanek 301

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punkt 4.3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.3. | Teavitatud asutusel peavad olema dokumenteeritud protseduurid, mis hõlmavad vähemalt järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.3.

Teavitatud asutusel peavad olema dokumenteeritud protseduurid, mis hõlmavad vähemalt järgmist:

| 4.3. | Teavitatud asutusel peavad olema dokumenteeritud protseduurid, mis
  on üldsusele kättesaadavad ja
  hõlmavad vähemalt järgmist: |
| --- | --- |

4.3.

Teavitatud asutusel peavad olema dokumenteeritud protseduurid, mis
  on üldsusele kättesaadavad ja
  hõlmavad vähemalt järgmist:

| — | tootja või volitatud esindaja tehtava vastavushindamise taotlus; |
| --- | --- |

—

tootja või volitatud esindaja tehtava vastavushindamise taotlus;

| — | tootja või volitatud esindaja tehtava vastavushindamise taotlus; |
| --- | --- |

—

tootja või volitatud esindaja tehtava vastavushindamise taotlus;

| — | taotluse menetlemine, sealhulgas dokumentide täielikkuse kontrollimine, kontrollimine, kas toode kvalifitseerub vastavaks seadmeks ning toote liigitamine; |
| --- | --- |

—

taotluse menetlemine, sealhulgas dokumentide täielikkuse kontrollimine, kontrollimine, kas toode kvalifitseerub vastavaks seadmeks ning toote liigitamine;

| — | taotluse menetlemine, sealhulgas dokumentide täielikkuse kontrollimine, kontrollimine, kas toode kvalifitseerub vastavaks seadmeks ning toote liigitamine
  , samuti oma vastavushindamise teostamise soovituslik kestus
  ; |
| --- | --- |

—

taotluse menetlemine, sealhulgas dokumentide täielikkuse kontrollimine, kontrollimine, kas toode kvalifitseerub vastavaks seadmeks ning toote liigitamine
  , samuti oma vastavushindamise teostamise soovituslik kestus
  ;

Muudatusettepanek 302

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – punkt 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a. | Teavitatud asutuste teostatavate vastavushindamiste soovituslik kestus |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4a.

| 4a.1. | Teavitatud asutused määravad kindlaks auditi kestuse 1. ja 2. etapi esialgsete auditite ning iga taotleja ja sertifitseeritud kliendi järelevalveauditite jaoks. |
| --- | --- |

4a.1.

| 4a.2. | Auditi kestuse puhul tuleb tugineda muu hulgas organisatsiooni töötajate tegelikule arvule, organisatsioonisiseste protsesside keerukusele, auditi kohaldamisalasse kuuluvate meditsiiniseadmete laadile ja omadustele ning meditsiiniseadmete tootmiseks ja kontrollimiseks kasutatavatele eri tehnoloogiatele. Auditi kestust võib kohandada vastavalt mis tahes olulistele teguritele, mis on omased üksnes auditeerimisele kuuluvale organisatsioonile. Teavitatud asutus peab tagama, auditi kestuse mis tahes varieerumine ei ohustaks auditite tulemuslikkust. |
| --- | --- |

4a.2.

| 4a.3. | Mis tahes kavandatud kohapealse auditi kestus ei tohi olla lühem kui üks audiitori tööpäev. |
| --- | --- |

4a.3.

| 4a.4. | Mitme koha sertifitseerimine ühe kvaliteedi tagamise süsteemi raames ei tohi tugineda valimisüsteemile. |
| --- | --- |

4a.4.

Muudatusettepanek 303

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – III osa – punkt 4 – punkt 4.4 – lõik 1 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | ette nähtud kasutamiseks otseses kokkupuutes südame, keskvereringesüsteemi või kesknärvisüsteemiga, mispuhul nad kuuluvad III klassi, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

ette nähtud kasutamiseks otseses kokkupuutes südame, keskvereringesüsteemi või kesknärvisüsteemiga, mispuhul nad kuuluvad III klassi,

| — | ette nähtud kasutamiseks otseses kokkupuutes südame, keskvereringesüsteemi või kesknärvisüsteemiga, mispuhul nad kuuluvad III klassi
  , välja arvatud õmblusmaterjalid ja haavaklambrid
  , |
| --- | --- |

—

ette nähtud kasutamiseks otseses kokkupuutes südame, keskvereringesüsteemi või kesknärvisüsteemiga, mispuhul nad kuuluvad III klassi
  , välja arvatud õmblusmaterjalid ja haavaklambrid
  ,

Muudatusettepanek 304

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – III osa – punkt 6 – punkt 6.7 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõik nanomaterjale sisaldavad või nanomaterjalist valmistatud tooted kuuluvad III klassi
  , välja arvatud juhul, kui nanomaterjal on suletud kapslisse või seotud nii, et see ei pääse patsiendi ja kasutaja kehasse, kui toodet kasutatakse ettenähtud otstarbel
  . | Kõik nanomaterjale sisaldavad või nanomaterjalist valmistatud tooted
  , mis on mõeldud tahtlikult inimkehasse viimiseks,
  kuuluvad III klassi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõik nanomaterjale sisaldavad või nanomaterjalist valmistatud tooted kuuluvad III klassi
  , välja arvatud juhul, kui nanomaterjal on suletud kapslisse või seotud nii, et see ei pääse patsiendi ja kasutaja kehasse, kui toodet kasutatakse ettenähtud otstarbel
  .

Kõik nanomaterjale sisaldavad või nanomaterjalist valmistatud tooted
  , mis on mõeldud tahtlikult inimkehasse viimiseks,
  kuuluvad III klassi.

Muudatusettepanek 305

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – III osa – punkt 6 – punkt 6.8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.8. | 20. eeskiri |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.8.

välja jäetud

Kõik afereesi tegemiseks kasutatavad seadmed, nagu afereesiseadmed, afereesikomplektid, konnektorid ja lahused, kuuluvad III klassi.

Muudatusettepanek 306

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – III osa – punkt 6 – punkt 6.9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.9. | 21. eeskiri |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.9.

välja jäetud

Tooted, mis koosnevad ainetest ja ainesegudest, mis on ette nähtud allaneelamiseks, sissehingamiseks, rektaalselt või vaginaalselt manustamiseks ja mis inimkehas imenduvad või hajuvad, kuuluvad III klassi.

Muudatusettepanek 307

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa VIII – punkt 3 – punkt 3.2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.2. | Kvaliteedijuhtimissüsteemi kohaldamine peab tagama, et seadmed vastaksid asjaomastele käesoleva määruse sätetele igas järgus alates seadmete kavandamisest kuni
  lõppkontrollini
  . Kõik tootja kvaliteedijuhtimissüsteemiga heakskiidetud põhimõtted, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja korralikult dokumenteerida kirjalike juhendite ja meetmetena, nagu kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute või -aruannetena. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.2.

Kvaliteedijuhtimissüsteemi kohaldamine peab tagama, et seadmed vastaksid asjaomastele käesoleva määruse sätetele igas järgus alates seadmete kavandamisest kuni
  lõppkontrollini
  . Kõik tootja kvaliteedijuhtimissüsteemiga heakskiidetud põhimõtted, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja korralikult dokumenteerida kirjalike juhendite ja meetmetena, nagu kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute või -aruannetena.

| 3.2. | Kvaliteedijuhtimissüsteemi kohaldamine peab tagama, et seadmed vastaksid asjaomastele käesoleva määruse sätetele igas järgus alates seadmete kavandamisest kuni
  lõppkontrolli ja tarnimiseni
  . Kõik tootja kvaliteedijuhtimissüsteemiga heakskiidetud põhimõtted, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja korralikult dokumenteerida kirjalike juhendite ja meetmetena, nagu kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute või -aruannetena. |
| --- | --- |

3.2.

Kvaliteedijuhtimissüsteemi kohaldamine peab tagama, et seadmed vastaksid asjaomastele käesoleva määruse sätetele igas järgus alates seadmete kavandamisest kuni
  lõppkontrolli ja tarnimiseni
  . Kõik tootja kvaliteedijuhtimissüsteemiga heakskiidetud põhimõtted, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja korralikult dokumenteerida kirjalike juhendite ja meetmetena, nagu kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute või -aruannetena.

Muudatusettepanek 308

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa VIII – punkt 3 – punkt 3.2 – lõik 2 – alapunkt d – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | toote määratlemise kord, mis koostatakse ja mida ajakohastatakse jooniste, tootekirjelduste ja muude asjakohaste dokumentide abil igas tootmisjärgus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

toote määratlemise kord, mis koostatakse ja mida ajakohastatakse jooniste, tootekirjelduste ja muude asjakohaste dokumentide abil igas tootmisjärgus;

| — | toote määratlemise
  ja jälgitavuse
  kord, mis koostatakse ja mida ajakohastatakse jooniste, tootekirjelduste ja muude asjakohaste dokumentide abil igas tootmisjärgus; |
| --- | --- |

—

toote määratlemise
  ja jälgitavuse
  kord, mis koostatakse ja mida ajakohastatakse jooniste, tootekirjelduste ja muude asjakohaste dokumentide abil igas tootmisjärgus;

Muudatusettepanek 309

Ettepanek võtta vastu määrus

VIII lisa – punkt 4 – punkt 4.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.1. | Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidaks kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.1.

Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidaks kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi.

| 4.1. | Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidaks
  kõiki
  kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

4.1.

Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidaks
  kõiki
  kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi.

Muudatusettepanek 310

Ettepanek võtta vastu määrus

VIII lisa – punkt 4.4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teavitatud asutus peab tegema juhuslikult ja etteteatamata kontrollkäike
  tootja
  ja kui see on asjakohane, tootja varustajate ja/või alltöövõtjate valdustesse
  , mida võib ühendada korrapärase järelevalve hindamisega punkti 4.3 kohaselt või teha lisaks korrapärasele järelevalvele
  . Teavitatud asutus peab koostama etteteatamata kontrollkäikude kava, mida ei tohi tootjale avaldada. | Teavitatud asutus peab tegema
  vähemalt korra iga viie aasta järel iga tootja ja seadmete üldrühma suhtes
  juhuslikult ja etteteatamata kontrollkäike
  asjaomastesse toomiskohtadesse
  ja kui see on asjakohane, tootja varustajate ja/või alltöövõtjate valdustesse. Teavitatud asutus peab koostama etteteatamata kontrollkäikude kava,
  milles tuleb ette näha vähemalt üks kontrollkäik aastas ja
  mida ei tohi tootjale avaldada.
  Selliste kontrollkäikude ajal peab teavitatud asutus tegema katseid või paluma neid teha, et kontrollida, kas kvaliteedijuhtimissüsteem toimib nõuetekohaselt. Teavitatud asutus esitab tootjale kontrollkäigu aruande ja katseprotokolli. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Teavitatud asutus peab tegema juhuslikult ja etteteatamata kontrollkäike
  tootja
  ja kui see on asjakohane, tootja varustajate ja/või alltöövõtjate valdustesse
  , mida võib ühendada korrapärase järelevalve hindamisega punkti 4.3 kohaselt või teha lisaks korrapärasele järelevalvele
  . Teavitatud asutus peab koostama etteteatamata kontrollkäikude kava, mida ei tohi tootjale avaldada.

Teavitatud asutus peab tegema
  vähemalt korra iga viie aasta järel iga tootja ja seadmete üldrühma suhtes
  juhuslikult ja etteteatamata kontrollkäike
  asjaomastesse toomiskohtadesse
  ja kui see on asjakohane, tootja varustajate ja/või alltöövõtjate valdustesse. Teavitatud asutus peab koostama etteteatamata kontrollkäikude kava,
  milles tuleb ette näha vähemalt üks kontrollkäik aastas ja
  mida ei tohi tootjale avaldada.
  Selliste kontrollkäikude ajal peab teavitatud asutus tegema katseid või paluma neid teha, et kontrollida, kas kvaliteedijuhtimissüsteem toimib nõuetekohaselt. Teavitatud asutus esitab tootjale kontrollkäigu aruande ja katseprotokolli.

Muudatusettepanek 311

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa VIII – punkt 4 – punkt 4.4 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teavitatud asutus peab esitama tootjale kontrollkäigu aruande, milles on esitatud, kui see on asjakohane, näidiste kontrollimise tulemused. | Teavitatud asutus peab esitama tootjale kontrollkäigu aruande, milles on esitatud, kui see on asjakohane, näidiste kontrollimise tulemused.
  Kõnealune aruanne avalikustatakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Teavitatud asutus peab esitama tootjale kontrollkäigu aruande, milles on esitatud, kui see on asjakohane, näidiste kontrollimise tulemused.

Teavitatud asutus peab esitama tootjale kontrollkäigu aruande, milles on esitatud, kui see on asjakohane, näidiste kontrollimise tulemused.
  Kõnealune aruanne avalikustatakse.

Muudatusettepanek 312

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa VIII – punkt 4 – punkt 4.5 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| III klassi liigitatud seadmete puhul peab järelevalve hinnang sisaldama ka seadme juurde kuuluvate ja seadme terviklikkuse seisukohast oluliste heakskiidetud osade ja/või materjalide kontrolli, sealhulgas vajaduse korral toodetud või ostetud osade ja/või materjalide koguse ning lõpptoodete koguse vastavuse kontrolli. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

III klassi liigitatud seadmete puhul peab järelevalve hinnang sisaldama ka seadme juurde kuuluvate ja seadme terviklikkuse seisukohast oluliste heakskiidetud osade ja/või materjalide kontrolli, sealhulgas vajaduse korral toodetud või ostetud osade ja/või materjalide koguse ning lõpptoodete koguse vastavuse kontrolli.

välja jäetud

Muudatusettepanek 313

Ettepanek võtta vastu määrus

VIII lisa – punkt 5.3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teavitatud asutus peab vaatama läbi taotluses esitatud tõendatud teadmiste ja kogemustega töötajate andmed asjaomase tehnoloogia seisukohast. Teavitatud asutus võib nõuda, et taotlusele lisataks täiendavad katsed või tõendusmaterjalid, mis võimaldavad hinnata vastavust käesoleva määruse nõuetele. Teavitatud asutus peab tegema seadmega seotud ja piisavad tegelikud või laboratoorsed katsed või nõudma, et tootja teeks sellised katsed. | Teavitatud asutus peab vaatama läbi taotluses esitatud tõendatud teadmiste ja kogemustega töötajate andmed asjaomase tehnoloogia seisukohast.
  Teavitatud asutus peab tagama, et tootja taotluses kirjeldatakse nõuetekohaselt seadme ülesehitust, tootmist ja toimimist, mis võimaldaks hinnata, kas toode on vastavuses käesolevas määruses sätestatud nõuetega. Teavitatud asutused peavad esitama märkusi järgneva nõuetele vastavuse kohta: |
| | — | toote üldkirjeldus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Teavitatud asutus peab vaatama läbi taotluses esitatud tõendatud teadmiste ja kogemustega töötajate andmed asjaomase tehnoloogia seisukohast. Teavitatud asutus võib nõuda, et taotlusele lisataks täiendavad katsed või tõendusmaterjalid, mis võimaldavad hinnata vastavust käesoleva määruse nõuetele. Teavitatud asutus peab tegema seadmega seotud ja piisavad tegelikud või laboratoorsed katsed või nõudma, et tootja teeks sellised katsed.

Teavitatud asutus peab vaatama läbi taotluses esitatud tõendatud teadmiste ja kogemustega töötajate andmed asjaomase tehnoloogia seisukohast.
  Teavitatud asutus peab tagama, et tootja taotluses kirjeldatakse nõuetekohaselt seadme ülesehitust, tootmist ja toimimist, mis võimaldaks hinnata, kas toode on vastavuses käesolevas määruses sätestatud nõuetega. Teavitatud asutused peavad esitama märkusi järgneva nõuetele vastavuse kohta:

—

toote üldkirjeldus;

| — | ehituslikud eriomadused, sealhulgas peamiste nõuete täitmiseks kasutatavate lahenduste kirjeldus; |
| --- | --- |

—

ehituslikud eriomadused, sealhulgas peamiste nõuete täitmiseks kasutatavate lahenduste kirjeldus;

| — | süsteemsed menetlused, mida kasutatakse kujundusprotsessis, ning tehnikad seadme ülesehituse kontrollimiseks, järelevalveks ja kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

—

süsteemsed menetlused, mida kasutatakse kujundusprotsessis, ning tehnikad seadme ülesehituse kontrollimiseks, järelevalveks ja kindlakstegemiseks.

Teavitatud asutus võib nõuda, et taotlusele lisataks täiendavad katsed või tõendusmaterjalid, mis võimaldavad hinnata vastavust käesoleva määruse nõuetele. Teavitatud asutus peab tegema seadmega seotud ja piisavad tegelikud või laboratoorsed katsed või nõudma, et tootja teeks sellised katsed.

Muudatusettepanek 314

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa VIII – punkt 5 – punkt 5.3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5.3 a. | III klassi liigitatud seadmete puhul peab toimiku kliinilist osa hindama asjakohane kliiniline asjatundja nende seast, kes on esitatud meditsiiniseadmete koordineerimisrühma koostatud loetelus vastavalt artikli 80 punktile g. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.3 a.

Muudatusettepanek 315

Ettepanek võtta vastu määrus

VIII lisa – punkt 8 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8. | Tootja või tema volitatud esindaja peab vähemalt
  viis
  aastat
  ja implanteeritavate meditsiiniseadmete puhul vähemalt viisteist aastat pärast viimase
  toote
  viimist turule
  hoidma pädevale asutusele kättesaadavana: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.

Tootja või tema volitatud esindaja peab vähemalt
  viis
  aastat
  ja implanteeritavate meditsiiniseadmete puhul vähemalt viisteist aastat pärast viimase
  toote
  viimist turule
  hoidma pädevale asutusele kättesaadavana:

| 8. | Tootja või tema volitatud esindaja peab vähemalt
  meditsiiniseadme kasutusajaga võrduva aja jooksul, nagu tootja on selle määratlenud, aga vähemalt kümme
  aastat
  alates
  toote
  vabasse ringlusesse laskmisest tootja poolt
  hoidma pädevale asutusele kättesaadavana: |
| --- | --- |

8.

Tootja või tema volitatud esindaja peab vähemalt
  meditsiiniseadme kasutusajaga võrduva aja jooksul, nagu tootja on selle määratlenud, aga vähemalt kümme
  aastat
  alates
  toote
  vabasse ringlusesse laskmisest tootja poolt
  hoidma pädevale asutusele kättesaadavana:

Muudatusettepanek 316

Ettepanek võtta vastu määrus

IX lisa – punkt 7 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tootja või tema volitatud esindaja peab vähemalt
  viis
  aastat
  ja implanteeritavate meditsiiniseadmete puhul vähemalt viisteist aastat pärast viimase
  toote
  viimist turule
  hoidma pädevale asutusele kättesaadavana: | Tootja või tema volitatud esindaja peab vähemalt
  meditsiiniseadme kasutusajaga võrduva aja jooksul, nagu tootja on selle määratlenud, aga vähemalt kümme
  aastat
  alates
  toote
  vabasse ringlusesse laskmisest tootja poolt
  hoidma pädevale asutusele kättesaadavana: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Tootja või tema volitatud esindaja peab vähemalt
  viis
  aastat
  ja implanteeritavate meditsiiniseadmete puhul vähemalt viisteist aastat pärast viimase
  toote
  viimist turule
  hoidma pädevale asutusele kättesaadavana:

Tootja või tema volitatud esindaja peab vähemalt
  meditsiiniseadme kasutusajaga võrduva aja jooksul, nagu tootja on selle määratlenud, aga vähemalt kümme
  aastat
  alates
  toote
  vabasse ringlusesse laskmisest tootja poolt
  hoidma pädevale asutusele kättesaadavana:

Muudatusettepanek 317

Ettepanek võtta vastu määrus

X lisa – A osa – punkt 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| III klassi liigitatud seadmete puhul peab järelevalve sisaldama ka toodetud koguse ja hangitud tooraine koguse või tüübi jaoks heakskiidetud tähtsate osade ja valmistoodete koguse vastavuse kontrolli. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

III klassi liigitatud seadmete puhul peab järelevalve sisaldama ka toodetud koguse ja hangitud tooraine koguse või tüübi jaoks heakskiidetud tähtsate osade ja valmistoodete koguse vastavuse kontrolli.

välja jäetud

Muudatusettepanek 318

Ettepanek võtta vastu määrus

X lisa – A osa – punkt 6 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tootja või tema volitatud esindaja peab vähemalt
  viis
  aastat
  ja implanteeritavate meditsiiniseadmete puhul vähemalt viisteist aastat pärast viimase
  toote
  viimist turule
  hoidma pädevale asutusele kättesaadavana: | Tootja või tema volitatud esindaja peab vähemalt
  meditsiiniseadme kasutusajaga võrduva aja jooksul, nagu tootja on selle määratlenud, aga vähemalt kümme
  aastat
  alates
  toote
  vabasse ringlusesse laskmisest tootja poolt
  hoidma pädevale asutusele kättesaadavana: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Tootja või tema volitatud esindaja peab vähemalt
  viis
  aastat
  ja implanteeritavate meditsiiniseadmete puhul vähemalt viisteist aastat pärast viimase
  toote
  viimist turule
  hoidma pädevale asutusele kättesaadavana:

Tootja või tema volitatud esindaja peab vähemalt
  meditsiiniseadme kasutusajaga võrduva aja jooksul, nagu tootja on selle määratlenud, aga vähemalt kümme
  aastat
  alates
  toote
  vabasse ringlusesse laskmisest tootja poolt
  hoidma pädevale asutusele kättesaadavana:

Muudatusettepanek 319

Ettepanek võtta vastu määrus

X lisa – A osa – punkt 7 – punkt 7.5 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.5. | Erandina punktist
  7
  peab tootja või tema volitatud esindaja vähemalt
  viis
  aastat
  pärast viimase seadme turule viimist
  hoidma pädevatele asutustele kättesaadavana: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.5.

Erandina punktist
  7
  peab tootja või tema volitatud esindaja vähemalt
  viis
  aastat
  pärast viimase seadme turule viimist
  hoidma pädevatele asutustele kättesaadavana:

| 7.5. | Erandina punktist
  6
  peab tootja või tema volitatud esindaja vähemalt
  meditsiiniseadme kasutusajaga võrduva aja jooksul, nagu tootja on selle määratlenud, aga vähemalt kümme
  aastat
  alates toote vabasse ringlusesse laskmisest tootja poolt
  hoidma pädevatele asutustele kättesaadavana: |
| --- | --- |

7.5.

Erandina punktist
  6
  peab tootja või tema volitatud esindaja vähemalt
  meditsiiniseadme kasutusajaga võrduva aja jooksul, nagu tootja on selle määratlenud, aga vähemalt kümme
  aastat
  alates toote vabasse ringlusesse laskmisest tootja poolt
  hoidma pädevatele asutustele kättesaadavana:

Muudatusettepanek 320

Ettepanek võtta vastu määrus

X lisa – B osa – punkt 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4. | Teavitatud asutus peab tegema vajalikud uuringud ja katsed, et punkti 5 kohaselt iga toodet kontrollides ja katsetades
  teha kindlaks
  , kas seade vastab määruse nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.

Teavitatud asutus peab tegema vajalikud uuringud ja katsed, et punkti 5 kohaselt iga toodet kontrollides ja katsetades
  teha kindlaks
  , kas seade vastab määruse nõuetele.

| 4. | Teavitatud asutus peab tegema vajalikud uuringud ja katsed, et punkti 5 kohaselt iga toodet kontrollides ja katsetades
  või punkti 6 kohaselt tooteid statistiliselt kontrollides ja katsetades hinnata
  , kas seade vastab määruse nõuetele. |
| --- | --- |

4.

Teavitatud asutus peab tegema vajalikud uuringud ja katsed, et punkti 5 kohaselt iga toodet kontrollides ja katsetades
  või punkti 6 kohaselt tooteid statistiliselt kontrollides ja katsetades hinnata
  , kas seade vastab määruse nõuetele.

Muudatusettepanek 321

Ettepanek võtta vastu määrus

X lisa – B osa – punkt 5 a (uus) – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5 a. | Statistiline vastavustõendamine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5 a.

Muudatusettepanek 322

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa X – B osa – punkt 5 a – punkt 5.1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5.1. | Tootja esitab valmistatud tooted homogeensete partiidena. Esitatud toodete homogeensuse tõend on osa partii dokumentidest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.1.

Muudatusettepanek 323

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa X – B osa – punkt 5 a – punkt 5.2 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5.2. | Igast partiist võetakse juhuslik valim. Iga valimisse kuuluvat toodet uuritakse eraldi ja tehakse asjakohased artiklis 6 osutatud asjaomastes standardites määratletud füüsilised või laboratoorsed katsed või nendega võrdväärsed katsed, et kontrollida seadmete vastavust ELi tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva määruse asjaomastele nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.2.

Muudatusettepanek 324

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa X – B osa – punkt 5 a – punkt 5.3 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5.3. | Toodete statistiline kontroll põhineb omadustel ja/või muutujatel, eeldades selliste kasutusomadustega valimikavade kasutamist, mis tagavad kõrge ohutuse ja toimimisvõime kooskõlas tehnika tasemega. Valimikavad määratakse kindlaks artiklis 6 osutatud ühtlustatud standardite või võrdväärsete katsetega, võttes arvesse kõnealuste tootekategooriate konkreetset laadi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.3.

Muudatusettepanek 325

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa X – B osa – punkt 5 a – punkt 5.4 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5.4. | Teavitatud asutus kinnitab või laseb kinnitada igale heakskiidetud seadmele identifitseerimistunnuse ja koostab tehtud katsete kohta ELi toote vastavustõendamise tunnistuse.



  Turule võib lasta kõik partiisse kuuluvad tooted, välja arvatud juhul, kui mõni valimisse kuulunud toode ei vasta nõuetele.




  Kui partii lükatakse tagasi, peab pädev teavitatud asutus võtma vajalikke meetmeid selle partii turulelaskmise tõkestamiseks.




  Kui partiid lükatakse tagasi korduvalt, võib teavitatud asutus statistilise vastavustõendamise peatada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.4.

Turule võib lasta kõik partiisse kuuluvad tooted, välja arvatud juhul, kui mõni valimisse kuulunud toode ei vasta nõuetele.

Kui partii lükatakse tagasi, peab pädev teavitatud asutus võtma vajalikke meetmeid selle partii turulelaskmise tõkestamiseks.

Kui partiid lükatakse tagasi korduvalt, võib teavitatud asutus statistilise vastavustõendamise peatada.

Muudatusettepanek 326

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa X – B osa – punkt 7 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tootja või tema volitatud esindaja peab vähemalt
  viis
  aastat
  ja implanteeritavate meditsiiniseadmete puhul vähemalt viisteist aastat pärast viimase
  toote
  viimist turule
  hoidma pädevale asutusele kättesaadavana: | Tootja või tema volitatud esindaja peab vähemalt
  meditsiiniseadme kasutusajaga võrduva aja jooksul, nagu tootja on selle määratlenud, aga vähemalt kümme
  aastat
  alates
  toote
  vabasse ringlusesse laskmisest tootja poolt
  hoidma pädevale asutusele kättesaadavana: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Tootja või tema volitatud esindaja peab vähemalt
  viis
  aastat
  ja implanteeritavate meditsiiniseadmete puhul vähemalt viisteist aastat pärast viimase
  toote
  viimist turule
  hoidma pädevale asutusele kättesaadavana:

Tootja või tema volitatud esindaja peab vähemalt
  meditsiiniseadme kasutusajaga võrduva aja jooksul, nagu tootja on selle määratlenud, aga vähemalt kümme
  aastat
  alates
  toote
  vabasse ringlusesse laskmisest tootja poolt
  hoidma pädevale asutusele kättesaadavana:

Muudatusettepanek 327

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa X – B osa – punkt 8 – punkt 8.4 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.4. | Erandina punktist 7 peab tootja või tema volitatud esindaja vähemalt
  viis
  aastat
  pärast viimase seadme turule viimist
  hoidma
  pädevatele asutustele
  kättesaadavana: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.4.

Erandina punktist 7 peab tootja või tema volitatud esindaja vähemalt
  viis
  aastat
  pärast viimase seadme turule viimist
  hoidma
  pädevatele asutustele
  kättesaadavana:

| 8.4. | Erandina punktist 7 peab tootja või tema volitatud esindaja vähemalt
  meditsiiniseadme kasutusajaga võrduva aja jooksul, nagu tootja on selle määratlenud, aga vähemalt kümme
  aastat
  alates toote vabasse ringlusesse laskmisest tootja poolt
  hoidma pädevatele asutustele kättesaadavana: |
| --- | --- |

8.4.

Erandina punktist 7 peab tootja või tema volitatud esindaja vähemalt
  meditsiiniseadme kasutusajaga võrduva aja jooksul, nagu tootja on selle määratlenud, aga vähemalt kümme
  aastat
  alates toote vabasse ringlusesse laskmisest tootja poolt
  hoidma pädevatele asutustele kättesaadavana:

Muudatusettepanek 328

Ettepanek võtta vastu määrus

XIII lisa – A osa – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Kliiniliste andmete põhjal tuleb teha kindlaks, kas seade tavalistes kasutustingimustes vastab I lisa punktis 1 nimetatud omaduste ja toimivuse nõuetele, ning anda hinnang kõrvaltoimetele ja I lisa punktides 1 ja 5 nimetatud kasulikkuse ja ohtlikkuse suhtele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.

Kliiniliste andmete põhjal tuleb teha kindlaks, kas seade tavalistes kasutustingimustes vastab I lisa punktis 1 nimetatud omaduste ja toimivuse nõuetele, ning anda hinnang kõrvaltoimetele ja I lisa punktides 1 ja 5 nimetatud kasulikkuse ja ohtlikkuse suhtele.

| 2. | Kliiniliste andmete põhjal tuleb teha kindlaks, kas seade tavalistes kasutustingimustes vastab I lisa punktis 1 nimetatud omaduste ja toimivuse nõuetele, ning anda hinnang kõrvaltoimetele ja I lisa punktides 1 ja 5 nimetatud kasulikkuse ja ohtlikkuse suhtele. |
| --- | --- |

2.

Kliiniliste andmete põhjal tuleb teha kindlaks, kas seade tavalistes kasutustingimustes vastab I lisa punktis 1 nimetatud omaduste ja toimivuse nõuetele, ning anda hinnang kõrvaltoimetele ja I lisa punktides 1 ja 5 nimetatud kasulikkuse ja ohtlikkuse suhtele.

Siinjuures tuleb arvesse võtta ka sõltumatute teadusasutuste või meditsiiniühingute andmeid, mille aluseks on nende endi kliiniliste andmete kogud.

Muudatusettepanek 329

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa XIII – osa A – punkt 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5. | Siirdatavate seadmete ja III klassi
  seadmete puhul tuleb teha kliinilisi uuringuid, välja arvatud juhul, kui olemasolevatele kliinilistele andmetele toetumine on nõuetekohaselt põhjendatud. Meetodite võrdväärsuse tõendamist vastavalt punktile 4 ei loeta üldiselt piisavaks tõendamiseks käesoleva lõike esimese lause tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.

Siirdatavate seadmete ja III klassi
  seadmete puhul tuleb teha kliinilisi uuringuid, välja arvatud juhul, kui olemasolevatele kliinilistele andmetele toetumine on nõuetekohaselt põhjendatud. Meetodite võrdväärsuse tõendamist vastavalt punktile 4 ei loeta üldiselt piisavaks tõendamiseks käesoleva lõike esimese lause tähenduses.

| 5. | Artikli 43 a lõike 1 kohaste
  seadmete
  (välja arvatud seadmed, mida kasutatakse lühiajaliselt)
  puhul tuleb teha kliinilisi uuringuid, välja arvatud juhul, kui olemasolevatele kliinilistele andmetele toetumine on nõuetekohaselt põhjendatud. Meetodite võrdväärsuse tõendamist vastavalt punktile 4 ei loeta üldiselt piisavaks tõendamiseks käesoleva lõike esimese lause tähenduses. |
| --- | --- |

5.

Artikli 43 a lõike 1 kohaste
  seadmete
  (välja arvatud seadmed, mida kasutatakse lühiajaliselt)
  puhul tuleb teha kliinilisi uuringuid, välja arvatud juhul, kui olemasolevatele kliinilistele andmetele toetumine on nõuetekohaselt põhjendatud. Meetodite võrdväärsuse tõendamist vastavalt punktile 4 ei loeta üldiselt piisavaks tõendamiseks käesoleva lõike esimese lause tähenduses.

Muudatusettepanek 330

Ettepanek võtta vastu määrus

XIII lisa – punkt 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5 a. | Kõik kliinilised andmed, mille tootja on kogunud PMCF-i raames, tuleks teha tervishoiutöötajatele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5 a.

Muudatusettepanek 331

Ettepanek võtta vastu määrus

XIII lisa – B osa – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Turustamisjärgne kliiniline järelevalve, edaspidi „PMCF”, on pidev protsess, mille kestel ajakohastatakse artiklis 49 ja käesoleva lisa A osas osutatud kliinilist hinnangut ning see peab kuuluma tootja turustamisjärgse järelevalve kavasse. Selleks peab tootja ennetavalt koguma ja hindama kliinilisi andmeid, mis on saadud CE-märgise kandmise õigusega seadme kasutamisel inimeste puhul asjaomases vastavushindamise menetluses osutatud kasutusotstarbel, et teha kindlaks, kas seadme ohutus ja toimivus püsivad kogu eeldatava tööea kestel nõutaval tasemel, kas kindlakstehtud ohud jäävad vastuvõetavale tasemele ning kas tekkivaid ohte avastatakse faktiliste tõendite põhjal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.

Turustamisjärgne kliiniline järelevalve, edaspidi „PMCF”, on pidev protsess, mille kestel ajakohastatakse artiklis 49 ja käesoleva lisa A osas osutatud kliinilist hinnangut ning see peab kuuluma tootja turustamisjärgse järelevalve kavasse. Selleks peab tootja ennetavalt koguma ja hindama kliinilisi andmeid, mis on saadud CE-märgise kandmise õigusega seadme kasutamisel inimeste puhul asjaomases vastavushindamise menetluses osutatud kasutusotstarbel, et teha kindlaks, kas seadme ohutus ja toimivus püsivad kogu eeldatava tööea kestel nõutaval tasemel, kas kindlakstehtud ohud jäävad vastuvõetavale tasemele ning kas tekkivaid ohte avastatakse faktiliste tõendite põhjal.

| 1. | Turustamisjärgne kliiniline järelevalve, edaspidi „PMCF”, on pidev protsess, mille kestel ajakohastatakse artiklis 49 ja käesoleva lisa A osas osutatud kliinilist hinnangut ning see peab kuuluma tootja turustamisjärgse järelevalve kavasse. Selleks peab tootja ennetavalt koguma
  , registreerima artiklis 62 osutatud elektroonilises järelevalvesüsteemis
  ja hindama kliinilisi andmeid, mis on saadud CE-märgise kandmise õigusega seadme kasutamisel inimeste puhul asjaomases vastavushindamise menetluses osutatud kasutusotstarbel, et teha kindlaks, kas seadme ohutus ja toimivus püsivad kogu eeldatava tööea kestel nõutaval tasemel, kas kindlakstehtud ohud jäävad vastuvõetavale tasemele ning kas tekkivaid ohte avastatakse faktiliste tõendite põhjal. |
| --- | --- |

1.

Turustamisjärgne kliiniline järelevalve, edaspidi „PMCF”, on pidev protsess, mille kestel ajakohastatakse artiklis 49 ja käesoleva lisa A osas osutatud kliinilist hinnangut ning see peab kuuluma tootja turustamisjärgse järelevalve kavasse. Selleks peab tootja ennetavalt koguma
  , registreerima artiklis 62 osutatud elektroonilises järelevalvesüsteemis
  ja hindama kliinilisi andmeid, mis on saadud CE-märgise kandmise õigusega seadme kasutamisel inimeste puhul asjaomases vastavushindamise menetluses osutatud kasutusotstarbel, et teha kindlaks, kas seadme ohutus ja toimivus püsivad kogu eeldatava tööea kestel nõutaval tasemel, kas kindlakstehtud ohud jäävad vastuvõetavale tasemele ning kas tekkivaid ohte avastatakse faktiliste tõendite põhjal.

Muudatusettepanek 332

Ettepanek võtta vastu määrus

XIII lisa – B osa – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Tootjal tuleb analüüsida PMCF-i järeldusi ning tulemused kanda PMCF-i hindamisaruandesse, mis kuulub tehniliste dokumentide juurde. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.

Tootjal tuleb analüüsida PMCF-i järeldusi ning tulemused kanda PMCF-i hindamisaruandesse, mis kuulub tehniliste dokumentide juurde.

| 3. | Tootjal tuleb analüüsida PMCF-i järeldusi ning tulemused kanda PMCF-i hindamisaruandesse, mis kuulub tehniliste dokumentide juurde
  ja mis saadetakse korrapäraselt asjaomastele liikmesriikidele
  . |
| --- | --- |

3.

Tootjal tuleb analüüsida PMCF-i järeldusi ning tulemused kanda PMCF-i hindamisaruandesse, mis kuulub tehniliste dokumentide juurde
  ja mis saadetakse korrapäraselt asjaomastele liikmesriikidele
  .

III klassi meditsiiniseadmete puhul peab tootja PMCF-i hindamisaruande vaatama läbi kolmas isik või välisasjatundja suurima teadusliku pädevuse ja erapooletuse põhimõtteid järgides. Läbivaatamise teostamiseks peab tootja esitama kolmandale isikule või välisasjatundjale asjaomased andmed. Nii tootja PMCF-i hindamisaruanne kui ka selle sõltumatu asutuse poolne läbivaatus on osa III klassi meditsiiniseadmete tehnilisest dokumentatsioonist.

Muudatusettepanek 333

Ettepanek võtta vastu määrus

XIII lisa – B osa – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4. | PMCF-i hindamisaruande järeldusi tuleb võtta arvesse artiklis 49 ja käesoleva lisa A osas osutatud kliinilisel hindamisel ning I lisa punktis 2 osutatud riskijuhtimisel. Kui PMCF-is on osutatud vajadusele võtta parandusmeetmeid, tuleb tootjal seda teha. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.

PMCF-i hindamisaruande järeldusi tuleb võtta arvesse artiklis 49 ja käesoleva lisa A osas osutatud kliinilisel hindamisel ning I lisa punktis 2 osutatud riskijuhtimisel. Kui PMCF-is on osutatud vajadusele võtta parandusmeetmeid, tuleb tootjal seda teha.

| 4. | PMCF-i hindamisaruande järeldusi
  ning juhul, kui see on asjakohane, selle punktis 3 osutatud kolmanda isiku või välisasjatundja poolset läbivaatust
  tuleb võtta arvesse artiklis 49 ja käesoleva lisa A osas osutatud kliinilisel hindamisel ning I lisa punktis 2 osutatud riskijuhtimisel. Kui PMCF-is on osutatud vajadusele võtta parandusmeetmeid, tuleb tootjal seda teha
  ja teavitada sellest asjaomaseid liikmesriike
  . |
| --- | --- |

4.

PMCF-i hindamisaruande järeldusi
  ning juhul, kui see on asjakohane, selle punktis 3 osutatud kolmanda isiku või välisasjatundja poolset läbivaatust
  tuleb võtta arvesse artiklis 49 ja käesoleva lisa A osas osutatud kliinilisel hindamisel ning I lisa punktis 2 osutatud riskijuhtimisel. Kui PMCF-is on osutatud vajadusele võtta parandusmeetmeid, tuleb tootjal seda teha
  ja teavitada sellest asjaomaseid liikmesriike
  .

Muudatusettepanek 334

Ettepanek võtta vastu määrus

XIV lisa – I osa – punkt 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõik kliinilise uuringu etapid, alates esimestest uuringu vajaduse ja põhjenduse kaalutlustest kuni tulemuste avaldamiseni, viiakse läbi kooskõlas tunnustatud eetiliste põhimõtetega, näiteks nendega, mis on sätestatud inimestega läbiviidavate meditsiiniliste uuringute eetiliste põhimõtete Helsingi deklaratsioonis, mille võttis vastu Maailma Arstide Liidu 18. üldkogu Helsingis 1964. aastal ning mida viimati muutis Maailma Arstide Liidu 59. üldkogu Koreas Soulis 2008. aastal. | Kõik kliinilise uuringu etapid, alates esimestest uuringu vajaduse ja põhjenduse kaalutlustest kuni tulemuste avaldamiseni, viiakse läbi kooskõlas tunnustatud eetiliste põhimõtetega, näiteks nendega, mis on sätestatud inimestega läbiviidavate meditsiiniliste uuringute eetiliste põhimõtete Helsingi deklaratsioonis, mille võttis vastu Maailma Arstide Liidu 18. üldkogu Helsingis 1964. aastal ning mida viimati muutis Maailma Arstide Liidu 59. üldkogu Koreas Soulis 2008. aastal.
  Eespool esitatud põhimõtete järgimine kinnitatakse pärast asjaomase eetikakomitee poolse hindamise teostamist. Kliinilistes uuringutes osalevate isikute suhtes üksikasjalike nõuete kehtestamine kuulub liikmesriikide vastutusalasse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõik kliinilise uuringu etapid, alates esimestest uuringu vajaduse ja põhjenduse kaalutlustest kuni tulemuste avaldamiseni, viiakse läbi kooskõlas tunnustatud eetiliste põhimõtetega, näiteks nendega, mis on sätestatud inimestega läbiviidavate meditsiiniliste uuringute eetiliste põhimõtete Helsingi deklaratsioonis, mille võttis vastu Maailma Arstide Liidu 18. üldkogu Helsingis 1964. aastal ning mida viimati muutis Maailma Arstide Liidu 59. üldkogu Koreas Soulis 2008. aastal.

Kõik kliinilise uuringu etapid, alates esimestest uuringu vajaduse ja põhjenduse kaalutlustest kuni tulemuste avaldamiseni, viiakse läbi kooskõlas tunnustatud eetiliste põhimõtetega, näiteks nendega, mis on sätestatud inimestega läbiviidavate meditsiiniliste uuringute eetiliste põhimõtete Helsingi deklaratsioonis, mille võttis vastu Maailma Arstide Liidu 18. üldkogu Helsingis 1964. aastal ning mida viimati muutis Maailma Arstide Liidu 59. üldkogu Koreas Soulis 2008. aastal.
  Eespool esitatud põhimõtete järgimine kinnitatakse pärast asjaomase eetikakomitee poolse hindamise teostamist. Kliinilistes uuringutes osalevate isikute suhtes üksikasjalike nõuete kehtestamine kuulub liikmesriikide vastutusalasse.

Muudatusettepanek 335

Ettepanek võtta vastu määrus

XIV lisa – I osa – punkt 2 – punkt 2.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.1. | Kliinilisi uuringuid tuleb teha asjakohase uusimaid teaduslikke ja tehnilisi saavutusi kajastava uuringukava kohaselt ning uuringud tuleb kavandada nii, et nendega kas kinnitataks või lükataks ümber tootja väited seadme kohta ning artikli 50 lõike 1 kohased väited ohutuse, toimivuse ning kasulikkuse ja ohtlikkuse vahekorra kohta; järelduste teadusliku kehtivuse tagamiseks peavad sellised kliinilised uuringud sisaldama piisavat arvu vaatlusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.1.

Kliinilisi uuringuid tuleb teha asjakohase uusimaid teaduslikke ja tehnilisi saavutusi kajastava uuringukava kohaselt ning uuringud tuleb kavandada nii, et nendega kas kinnitataks või lükataks ümber tootja väited seadme kohta ning artikli 50 lõike 1 kohased väited ohutuse, toimivuse ning kasulikkuse ja ohtlikkuse vahekorra kohta; järelduste teadusliku kehtivuse tagamiseks peavad sellised kliinilised uuringud sisaldama piisavat arvu vaatlusi.

| 2.1. | Kliinilisi uuringuid tuleb teha asjakohase uusimaid teaduslikke ja tehnilisi saavutusi kajastava uuringukava kohaselt ning uuringud tuleb kavandada nii, et nendega kas kinnitataks või lükataks ümber
  seadme tehniline toimivus, seadme kliiniline ohutus ja tõhusus, kui seadet kasutatakse sihtotstarbeliselt sihtelanikkonnas ja vastavalt kasutusjuhendile, ning
  tootja väited seadme kohta ning artikli 50 lõike 1 kohased väited ohutuse, toimivuse ning kasulikkuse ja ohtlikkuse vahekorra kohta; järelduste teadusliku kehtivuse tagamiseks peavad sellised kliinilised uuringud sisaldama piisavat arvu vaatlusi. |
| --- | --- |

2.1.

Kliinilisi uuringuid tuleb teha asjakohase uusimaid teaduslikke ja tehnilisi saavutusi kajastava uuringukava kohaselt ning uuringud tuleb kavandada nii, et nendega kas kinnitataks või lükataks ümber
  seadme tehniline toimivus, seadme kliiniline ohutus ja tõhusus, kui seadet kasutatakse sihtotstarbeliselt sihtelanikkonnas ja vastavalt kasutusjuhendile, ning
  tootja väited seadme kohta ning artikli 50 lõike 1 kohased väited ohutuse, toimivuse ning kasulikkuse ja ohtlikkuse vahekorra kohta; järelduste teadusliku kehtivuse tagamiseks peavad sellised kliinilised uuringud sisaldama piisavat arvu vaatlusi.

Muudatusettepanek 336

Ettepanek võtta vastu määrus

XIV lisa – I osa – punkt 2 – punkt 2.3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.3. | Kliinilised uuringud tuleb teha seadme tavalistele kasutustingimustele vastavates oludes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.3.

Kliinilised uuringud tuleb teha seadme tavalistele kasutustingimustele vastavates oludes.

| 2.3. | Kliinilised uuringud tuleb teha
  sihtotstarbeliselt sihtelanikkonnas
  seadme tavalistele kasutustingimustele vastavates oludes. |
| --- | --- |

2.3.

Kliinilised uuringud tuleb teha
  sihtotstarbeliselt sihtelanikkonnas
  seadme tavalistele kasutustingimustele vastavates oludes.

Muudatusettepanek 337

Ettepanek võtta vastu määrus

XIV lisa – I osa – punkt 2 – alapunkt 2.7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.7. | Kliinilise uuringu aruandes, mille allkirjastab arst või muu volitatud vastutav isik, tuleb esitada
  kliinilisel uuringul
  kogutud andmete, sealhulgas negatiivsete tulemuste kriitiline hinnang. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.7.

Kliinilise uuringu aruandes, mille allkirjastab arst või muu volitatud vastutav isik, tuleb esitada
  kliinilisel uuringul
  kogutud andmete, sealhulgas negatiivsete tulemuste kriitiline hinnang.

| 2.7. | Kliinilise uuringu aruandes, mille allkirjastab arst või muu volitatud vastutav isik, tuleb esitada
  kõik kliinilise uuringu käigus
  kogutud
  kliinilised andmed ja selliste
  andmete, sealhulgas negatiivsete tulemuste kriitiline hinnang. |
| --- | --- |

2.7.

Kliinilise uuringu aruandes, mille allkirjastab arst või muu volitatud vastutav isik, tuleb esitada
  kõik kliinilise uuringu käigus
  kogutud
  kliinilised andmed ja selliste
  andmete, sealhulgas negatiivsete tulemuste kriitiline hinnang.

Muudatusettepanek 338

Ettepanek võtta vastu määrus

XIV lisa – I a osa (uus) – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1. | Piiratud teovõimega osalejad |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.

Piiratud teovõimega osalejatega, kes ei ole andnud või ei ole keeldunud andmast teadvat nõusolekut enne nende piiratud teovõimega isikuks tunnistamist, võib kliinilisi uuringuid teha üksnes juhul, kui lisaks üldtingimustele on täidetud kõik järgmised tingimused:

| — | teadva nõusoleku on andnud seaduslik esindaja; nõusolek kajastab osaleja eeldatavat tahet ning selle võib igal ajal tühistada, ilma et see kahjustaks osalejat; |
| --- | --- |

—

teadva nõusoleku on andnud seaduslik esindaja; nõusolek kajastab osaleja eeldatavat tahet ning selle võib igal ajal tühistada, ilma et see kahjustaks osalejat;

| — | piiratud teovõimega osaleja on saanud vastavalt tema arusaamisvõimele piisavalt teavet kliinilise uuringu, sellega seotud riskide ja kasu kohta uurijalt või tema esindajalt vastavalt asjaomase liikmesriigi siseriiklikule õigusele; |
| --- | --- |

—

piiratud teovõimega osaleja on saanud vastavalt tema arusaamisvõimele piisavalt teavet kliinilise uuringu, sellega seotud riskide ja kasu kohta uurijalt või tema esindajalt vastavalt asjaomase liikmesriigi siseriiklikule õigusele;

| — | uurija järgib oma arvamust formuleerida ja seda teavet hinnata suutva piiratud teovõimega osaleja sõnaselget tahet keelduda kliinilises uuringus osalemisest või lõpetada mis tahes ajal selles osalemine, isegi kui seda ei põhjendata ja ilma et osalejale või tema seaduslikule esindajale kaasneks sellega mis tahes vastutus või kahju; |
| --- | --- |

—

uurija järgib oma arvamust formuleerida ja seda teavet hinnata suutva piiratud teovõimega osaleja sõnaselget tahet keelduda kliinilises uuringus osalemisest või lõpetada mis tahes ajal selles osalemine, isegi kui seda ei põhjendata ja ilma et osalejale või tema seaduslikule esindajale kaasneks sellega mis tahes vastutus või kahju;

| — | ei pakuta soodustusi ega rahalist hüvitist, välja arvatud kompensatsioon kliinilises uuringus osalemise eest; |
| --- | --- |

—

ei pakuta soodustusi ega rahalist hüvitist, välja arvatud kompensatsioon kliinilises uuringus osalemise eest;

| — | niisugune teadusuuring on esmatähtis selliste andmete tõendamiseks, mis on saadud kliinilise uuringu käigus isikutega, kes on võimelised andma teadvat nõusolekut, või mis on saadud muude teaduslike meetoditega; |
| --- | --- |

—

niisugune teadusuuring on esmatähtis selliste andmete tõendamiseks, mis on saadud kliinilise uuringu käigus isikutega, kes on võimelised andma teadvat nõusolekut, või mis on saadud muude teaduslike meetoditega;

| — | niisugused teadusuuringud on otseselt seotud asjaomase isiku terviseprobleemiga; |
| --- | --- |

—

niisugused teadusuuringud on otseselt seotud asjaomase isiku terviseprobleemiga;

| — | kliiniline uuring on kavandatud nii, et viia miinimumini valu, ebamugavus, hirm ja igasugune muu prognoositav risk, mis on seotud haiguse ja selle arenguetapiga, ning nii riskilävi kui ka stressitase on konkreetselt kindlaks määratud ning neid jälgitakse pidevalt; |
| --- | --- |

—

kliiniline uuring on kavandatud nii, et viia miinimumini valu, ebamugavus, hirm ja igasugune muu prognoositav risk, mis on seotud haiguse ja selle arenguetapiga, ning nii riskilävi kui ka stressitase on konkreetselt kindlaks määratud ning neid jälgitakse pidevalt;

| — | teadusuuringud on vajalikud kliinilise toimivuse uuringuga seotud elanikkonna tervise edendamiseks ja neid ei ole võimalik teostada piiratud teovõimega osaliste asemel teovõimeliste osalistega; |
| --- | --- |

—

teadusuuringud on vajalikud kliinilise toimivuse uuringuga seotud elanikkonna tervise edendamiseks ja neid ei ole võimalik teostada piiratud teovõimega osaliste asemel teovõimeliste osalistega;

| — | on alust arvata, et piiratud teovõimega isiku jaoks kliinilises uuringus osalemisega kaasnev kasu kaalub üles riskid või kaasneb kliinilise uuringuga ainult minimaalne risk; |
| --- | --- |

—

on alust arvata, et piiratud teovõimega isiku jaoks kliinilises uuringus osalemisega kaasnev kasu kaalub üles riskid või kaasneb kliinilise uuringuga ainult minimaalne risk;

| — | eetikakomitee, millel on eriteadmised asjaomase haiguse ja patsiendipopulatsiooni kohta või mis on saanud nõuandeid asjaomase haiguse ja patsiendipopulatsiooni valdkonnas kliinilistes, eetilistes või psühhosotsiaalsetes küsimustes, on uuringu protokolli heaks kiitnud. |
| --- | --- |

—

eetikakomitee, millel on eriteadmised asjaomase haiguse ja patsiendipopulatsiooni kohta või mis on saanud nõuandeid asjaomase haiguse ja patsiendipopulatsiooni valdkonnas kliinilistes, eetilistes või psühhosotsiaalsetes küsimustes, on uuringu protokolli heaks kiitnud.

Piiratud teovõimega isik osaleb teadva nõusoleku andmise menetluses nii palju kui võimalik.

Muudatusettepanek 339

Ettepanek võtta vastu määrus

XIV lisa – I a osa (uus) – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2. | Alaealised |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.

Kliinilist uuringut võib teha üksnes juhul, kui lisaks üldtingimustele on täidetud kõik järgmised tingimused:

| — | kirjaliku teadva nõusoleku on andnud seaduslik esindaja või seaduslikud esindajad ning nõusolek kajastab alaealise eeldatavat tahet; |
| --- | --- |

—

kirjaliku teadva nõusoleku on andnud seaduslik esindaja või seaduslikud esindajad ning nõusolek kajastab alaealise eeldatavat tahet;

| — | saadud on alaealise konkreetne teadev nõusolek, kui alaealised on võimelised andma nõusolekut siseriikliku õiguse kohaselt; |
| --- | --- |

—

saadud on alaealise konkreetne teadev nõusolek, kui alaealised on võimelised andma nõusolekut siseriikliku õiguse kohaselt;

| — | alaealine on saanud lastega töötamiseks väljaõppinud või kogenud arstilt (kas uurijalt või uuringumeeskonna liikmelt) oma vanusele ja küpsusele vastava kogu asjakohase teabe nii uuringu kui ka sellega seotud riskide ja kasu kohta; |
| --- | --- |

—

alaealine on saanud lastega töötamiseks väljaõppinud või kogenud arstilt (kas uurijalt või uuringumeeskonna liikmelt) oma vanusele ja küpsusele vastava kogu asjakohase teabe nii uuringu kui ka sellega seotud riskide ja kasu kohta;

| — | piiramata teise taande kohaldamist, võtab uurija nõuetekohaselt arvesse oma arvamust formuleerida ja seda teavet hinnata suutva alaealise sõnaselget tahet keelduda kliinilises uuringus osalemisest või lõpetada selles osalemine mis tahes ajal; |
| --- | --- |

—

piiramata teise taande kohaldamist, võtab uurija nõuetekohaselt arvesse oma arvamust formuleerida ja seda teavet hinnata suutva alaealise sõnaselget tahet keelduda kliinilises uuringus osalemisest või lõpetada selles osalemine mis tahes ajal;

| — | ei pakuta soodustusi ega rahalist hüvitist, välja arvatud kompensatsioon kliinilises uuringus osalemise eest; |
| --- | --- |

—

ei pakuta soodustusi ega rahalist hüvitist, välja arvatud kompensatsioon kliinilises uuringus osalemise eest;

| — | niisugune teadusuuring on otseselt seotud asjaomase alaealise terviseprobleemiga või on tegemist teadusuuringuga, mida saab läbi viia ainult alaealistel; |
| --- | --- |

—

niisugune teadusuuring on otseselt seotud asjaomase alaealise terviseprobleemiga või on tegemist teadusuuringuga, mida saab läbi viia ainult alaealistel;

| — | kliiniline uuring on kavandatud nii, et viia miinimumini valu, ebamugavus, hirm ja igasugune muu prognoositav risk, mis on seotud haiguse ja selle arenguetapiga, ning nii riskilävi kui ka stressitase on konkreetselt kindlaks määratud ning neid jälgitakse pidevalt; |
| --- | --- |

—

kliiniline uuring on kavandatud nii, et viia miinimumini valu, ebamugavus, hirm ja igasugune muu prognoositav risk, mis on seotud haiguse ja selle arenguetapiga, ning nii riskilävi kui ka stressitase on konkreetselt kindlaks määratud ning neid jälgitakse pidevalt;

| — | on põhjust eeldada, et uuringusse kaasatud patsientide kategooria võib saada kliinilisest uuringust otsest kasu; |
| --- | --- |

—

on põhjust eeldada, et uuringusse kaasatud patsientide kategooria võib saada kliinilisest uuringust otsest kasu;

| — | järgitakse Euroopa Ravimiameti vastavaid teaduslikke suuniseid; |
| --- | --- |

—

järgitakse Euroopa Ravimiameti vastavaid teaduslikke suuniseid;

| — | patsiendi huvid domineerivad alati teaduslike ja ühiskondlike huvide üle; |
| --- | --- |

—

patsiendi huvid domineerivad alati teaduslike ja ühiskondlike huvide üle;

| — | kliiniline uuring ei dubleeri muid uuringuid, mis põhinevad samal hüpoteesil, ja kasutatakse eakohast tehnoloogiat; |
| --- | --- |

—

kliiniline uuring ei dubleeri muid uuringuid, mis põhinevad samal hüpoteesil, ja kasutatakse eakohast tehnoloogiat;

| — | eetikakomitee, millel on pediaatrilised eriteadmised või mis on saanud nõuandeid pediaatriavaldkonna kliiniliste, eetiliste ja psühhosotsiaalsete probleemide osas, on uuringu protokolli heaks kiitnud. |
| --- | --- |

—

eetikakomitee, millel on pediaatrilised eriteadmised või mis on saanud nõuandeid pediaatriavaldkonna kliiniliste, eetiliste ja psühhosotsiaalsete probleemide osas, on uuringu protokolli heaks kiitnud.

Alaealine osaleb teadva nõusoleku andmise menetluses viisil, mis võtab arvesse tema vanust ja küpsusastet. Alaealised, kes on võimelised andma nõusolekut siseriikliku õiguse kohaselt, annavad ka oma konkreetse teadva nõusoleku uuringus osalemiseks.

Kui alaealine isik saab kliinilise uuringu käigus täisealiseks vastavalt asjaomase liikmesriigi siseriiklikule õigusele, tuleb temalt saada konkreetne teadev nõusolek kliinilise uuringu jätkamiseks.

Muudatusettepanek 340

Ettepanek võtta vastu määrus

XIV lisa – II osa – punkt 1 – punkt 1.11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.11. | Kliinilise uuringu kava kokkuvõte (kliinilise uuringu eesmärk (eesmärgid), uuritavate isikute arv ja nende sugu, isikute valiku alused, kas uuritavate seas on alla 18 aasta vanuseid isikuid, uuringu tegemise viis (kas pisteline ja/või kontrollitud uuring, kliinilise uuringu kavandatud algus- ja lõppkuupäev). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.11.

Kliinilise uuringu kava kokkuvõte (kliinilise uuringu eesmärk (eesmärgid), uuritavate isikute arv ja nende sugu, isikute valiku alused, kas uuritavate seas on alla 18 aasta vanuseid isikuid, uuringu tegemise viis (kas pisteline ja/või kontrollitud uuring, kliinilise uuringu kavandatud algus- ja lõppkuupäev).

| 1.11. | Kliinilise uuringu kava kokkuvõte (kliinilise uuringu eesmärk (eesmärgid), uuritavate isikute arv ja nende sugu, isikute valiku alused, kas uuritavate seas on alla 18 aasta vanuseid isikuid, uuringu tegemise viis (kas pisteline ja/või kontrollitud uuring, kliinilise uuringu kavandatud algus- ja lõppkuupäev).
  Kuna pistelistest kontrollitud uuringutest saadakse tavajuhul rohkem tõendeid kliinilise tõhususe ja ohutuse kohta, tuleb mis tahes muu uuringu tegemise viisi või uuringu kasutamist põhjendada. Samuti tuleb põhjendada kontrollsekkumise valikut. Mõlemad põhjendused tuleb esitada vajaliku kvalifikatsiooni ja vajalike eriteadmistega sõltumatute asjatundjate poolt. |
| --- | --- |

1.11.

Kliinilise uuringu kava kokkuvõte (kliinilise uuringu eesmärk (eesmärgid), uuritavate isikute arv ja nende sugu, isikute valiku alused, kas uuritavate seas on alla 18 aasta vanuseid isikuid, uuringu tegemise viis (kas pisteline ja/või kontrollitud uuring, kliinilise uuringu kavandatud algus- ja lõppkuupäev).
  Kuna pistelistest kontrollitud uuringutest saadakse tavajuhul rohkem tõendeid kliinilise tõhususe ja ohutuse kohta, tuleb mis tahes muu uuringu tegemise viisi või uuringu kasutamist põhjendada. Samuti tuleb põhjendada kontrollsekkumise valikut. Mõlemad põhjendused tuleb esitada vajaliku kvalifikatsiooni ja vajalike eriteadmistega sõltumatute asjatundjate poolt.

Muudatusettepanek 343

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa XIV – osa II – punkt 3 – punkt 3.1 – punkt 3.1.3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.1.3. | Juhtiva uurija ja koordineeriva uurija andmed, nende kvalifikatsioon ja uurimiskoht (uurimiskohad). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.1.3.

Juhtiva uurija ja koordineeriva uurija andmed, nende kvalifikatsioon ja uurimiskoht (uurimiskohad).

| 3.1.3. | Juhtiva uurija ja koordineeriva uurija andmed, nende kvalifikatsioon ja uurimiskoht (uurimiskohad)
  , samuti sponsori ja uuriva asutuse vahelise lepingu alane teave koos rahastamise üksikasjadega
  . |
| --- | --- |

3.1.3.

Juhtiva uurija ja koordineeriva uurija andmed, nende kvalifikatsioon ja uurimiskoht (uurimiskohad)
  , samuti sponsori ja uuriva asutuse vahelise lepingu alane teave koos rahastamise üksikasjadega
  .

Muudatusettepanek 344

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa XIV – osa II – punkt 3 – punkt 3.1 – punkt 3.1.4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.1.4. | Kliinilise uuringu üldkokkuvõte. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.1.4.

Kliinilise uuringu üldkokkuvõte.

| 3.1.4. | Kliinilise uuringu üldkokkuvõte
  asjaomase riigi riigikeeles
  . |
| --- | --- |

3.1.4.

Kliinilise uuringu üldkokkuvõte
  asjaomase riigi riigikeeles
  .

Muudatusettepanek 347

Ettepanek võtta vastu määrus

XIV lisa – II osa – punkt 3 – punkt 3.15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3.15 a. | Kava uuringus osalejate edasiseks raviks pärast kliinilist uuringut. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.15 a.

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0324/2013).

(2)  
  Nõukogu 10. mai 2010. aasta direktiiv 2010/32/EL, millega rakendatakse Euroopa haiglate ja tervishoiu valdkonna tööandjate ühenduse (HOSPEEM) ja Euroopa avaliku sektori töötajate ametiühingu (EPSU) sõlmitud raamkokkulepet teravate instrumentide põhjustatud vigastuste ärahoidmise kohta haigla- ja tervishoiusektoris (ELT L 134, 1.6.2010, lk 66).

(3)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiiv 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 33).

(28)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1223/2009 kosmeetikatoodete kohta (ELT L 342, 22.12.2009, lk 59).

(29)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/27/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ ühenduse eeskirjade kohta seoses inimtervishoius kasutatavate ravimitega (ELT L 136, 30.4.2004, lk 34).

(30)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

(31)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51).

(4)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2002/98/EÜ, millega kehtestatakse inimvere ja verekomponentide kogumise, uurimise, töötlemise, säilitamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusnõuded ning muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (ELT L 33, 8.2.2003, lk 30).

(42)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).

(5)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/35/EL, mis käsitleb töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõudeid seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (20. üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/40/EÜ (ELT L 179, 29.6.2013, lk 1).

(6)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/62/EL, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses vajadusega vältida võltsitud ravimite sattumist seaduslikku tarneahelasse (ELT L 174, 1.7.2011, lk 74).

(7)  
  WMA Helsingi deklaratsioon – Inimestel teostatavate meditsiiniuuringute eetilised põhimõtted. Vastu võetud 1964. aasta juunis Soomes Helsingis toimunud WMA üldkogu 18. kohtumisel ja viimati muudetud 2008. aasta oktoobris Koreas Soulis peetud WMA üldkogu 59. kohtumisel.

http://www.wma.net/en/30publications/10policies/b3/index.html.pdf?print-media-type&footer-right=[page]/[toPage]

(8)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001 aasta direktiiv 2001/20/EÜ liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes (EÜT L 121, 1.5.2001, lk 34).

(*)  Muudatusettepanekust tulenevalt hõlmab käesolev peatükk artikleid 4—14 ja 16—22.

(9)  
  Nõukogu 25. juuli 1985. aasta direktiiv 85/374/EMÜ liikmesriikide tootevastutust käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 210, 7.8.1985, lk 29).

(**)  Muudatusettepanekust tulenevalt hõlmab käesolev peatükk artikleid 15 a—15 d.

(***)  Muudatusettepanekust tulenevalt hõlmab käesolev peatükk artikleid 23, 24, 25, 27.

(****)  Muudatusettepanekust tulenevalt hõlmab käesolev peatükk artikleid 26, 42, 44 a, 45, 46, 47, 48.

(*****)  Muudatusettepanekust tulenevalt hõlmab käesolev peatükk artikleid 28—40 a ja 43—43 c.

(******)  Muudatusettepanekust tulenevalt hõlmab käesolev peatükk artiklit 41.

(*******)  Muudatusettepanekust tulenevalt hõlmab käesolev peatükk artikleid 49—60.

(********)  Muudatusettepanekust tulenevalt hõlmab käesolev peatükk artikleid 61—75.

(*********)  Muudatusettepanekust tulenevalt hõlmab käesolev peatükk artikleid 76—83.

(**********)  Muudatusettepanekust tulenevalt hõlmab käesolev peatükk artikleid 84, 85, 86, 87.

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/474 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/474

---

P7_TA(2013)0429

Laevade ringlussevõtt ***I

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus laevade ringlussevõtu kohta (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 208/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0118), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0118),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0082/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0082/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. juuli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. juuli 2012. aasta arvamust (1),

| — | olles konsulteerinud Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. juuni 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. juuni 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0132/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0132/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2);

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 299, 4.10.2012, lk 158.

(2)  Käesolev seisukoht asendab 18. aprillil 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0182).

---

P7_TC1-COD(2012)0055

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, laevade ringlussevõtu kohta ning määruse (EÜ) nr 1013/2006 ja direktiivi 2009/16/EÜ muutmise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1257/2013) lõplikule kujule).

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/475 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/475

---

P7_TA(2013)0430

Euroopa rahvastikustatistika ***I

Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa rahvastikustatistika kohta (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 208/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0903), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0903),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0518/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0518/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 11. septembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 11. septembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0050/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0050/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1);

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Käesolev seisukoht asendab 18. aprillil 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0181).

---

P7_TC1-COD(2011)0440

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Euroopa rahvastikustatistika kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1260/2013) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 23. oktoober 2013

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/476 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/476

---

P7_TA(2013)0437

Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekt – kõik jaod

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti kohta (13176/2013 – C7-0260/2013 – 2013/2145(BUD))

(2016/C 208/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (2),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva poliitilise kokkuleppe kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva poliitilise kokkuleppe kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni 2014. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni 2014. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (5),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2014. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2014. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 28. juunil 2013. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti (COM(2013)0450), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 28. juunil 2013. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti (COM(2013)0450),

| — | võttes arvesse soovitusi, mida eelarvekomisjoni koordinaatorid on andnud volituse kohta 2014. aasta eelarvet käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soovitusi, mida eelarvekomisjoni koordinaatorid on andnud volituse kohta 2014. aasta eelarvet käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks,

| — | võttes arvesse 2. septembril 2013. aastal vastu võetud ja 11. septembril 2013. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti kohta (13176/2013 – C7-0260/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. septembril 2013. aastal vastu võetud ja 11. septembril 2013. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti kohta (13176/2013 – C7-0260/2013),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. septembril 2013 esitatud kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2014 Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti kohta (COM(2013)0644), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. septembril 2013 esitatud kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2014 Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti kohta (COM(2013)0644),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75b,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A7-0328/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A7-0328/2013),

III jagu

Üldine ülevaade

| 1. | tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi prioriteedid 2014. aasta eelarve puhul on jätkusuutlik majanduskasv, konkurentsivõime, töökohtade loomine ja noorte tööpuuduse vastane võitlus ning ELi roll maailmas; kordab seetõttu, et toetab meetmeid, mille eesmärk on võidelda noorte tööpuudusega, edendada teadusuuringuid, arendus- ja uuendustegevust, digitaalarengu tegevuskava, konkurentsivõimet, väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKE), ettevõtlust ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist, haridust, täiendusõpet, liikuvust ja välisabi; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi prioriteedid 2014. aasta eelarve puhul on jätkusuutlik majanduskasv, konkurentsivõime, töökohtade loomine ja noorte tööpuuduse vastane võitlus ning ELi roll maailmas; kordab seetõttu, et toetab meetmeid, mille eesmärk on võidelda noorte tööpuudusega, edendada teadusuuringuid, arendus- ja uuendustegevust, digitaalarengu tegevuskava, konkurentsivõimet, väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKE), ettevõtlust ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist, haridust, täiendusõpet, liikuvust ja välisabi;

| 2. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teeksid kõik selleks, et tagada ELi eelarvevahendite tõhus kasutamine ja et igal ELi eelarvest rahastataval tegevusel oleks Euroopa Liidu jaoks selge lisaväärtus; liikmesriigid peaksid eelkõige võimaluse korral ülesanded omavahel ära jagama ja tegema tihedamat koostööd; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teeksid kõik selleks, et tagada ELi eelarvevahendite tõhus kasutamine ja et igal ELi eelarvest rahastataval tegevusel oleks Euroopa Liidu jaoks selge lisaväärtus; liikmesriigid peaksid eelkõige võimaluse korral ülesanded omavahel ära jagama ja tegema tihedamat koostööd;

| 3. | tuletab meelde, et kavatseb igal juhul tagada piisavad ja realistlikud kulukohustuste ja maksete assigneeringud, et programme oleks võimalik hakata 2014.–2020. aasta finantsraamistiku ajal piisavate rahaliste vahenditega ellu viima ja vältida programmide rakendamisel viivitusi, ja kavatseb ühtlasi tagada 2007.–2013. aasta finantsraamistiku ajal alustatud programmide tulemusliku lõpuleviimise; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et kavatseb igal juhul tagada piisavad ja realistlikud kulukohustuste ja maksete assigneeringud, et programme oleks võimalik hakata 2014.–2020. aasta finantsraamistiku ajal piisavate rahaliste vahenditega ellu viima ja vältida programmide rakendamisel viivitusi, ja kavatseb ühtlasi tagada 2007.–2013. aasta finantsraamistiku ajal alustatud programmide tulemusliku lõpuleviimise;

| 4. | peab seetõttu kahetsusväärseks nõukogu otsust teha ka sel aastal eelarveprojektis tavapäraseid horisontaalseid kärpeid, mille eesmärk on vähendada kunstlikult liidu 2014. aasta kulukohustuste assigneeringute üldsummat eelarvprojektiga võrreldes kokku 240 miljoni euro võrra (-0,2 %) ja maksete assigneeringute üldsummat eelarveprojektiga võrreldes 1,061 miljardi euro võrra (-0,8 %), mistõttu on nii kulukohustused kui ka maksed 2013. aasta eelarvega (sh paranduseelarved 1–5) võrreldes oluliselt väiksemad (kulukohustused 6 % ja maksed 6,6 % väiksemad); |
| --- | --- |

4.

peab seetõttu kahetsusväärseks nõukogu otsust teha ka sel aastal eelarveprojektis tavapäraseid horisontaalseid kärpeid, mille eesmärk on vähendada kunstlikult liidu 2014. aasta kulukohustuste assigneeringute üldsummat eelarvprojektiga võrreldes kokku 240 miljoni euro võrra (-0,2 %) ja maksete assigneeringute üldsummat eelarveprojektiga võrreldes 1,061 miljardi euro võrra (-0,8 %), mistõttu on nii kulukohustused kui ka maksed 2013. aasta eelarvega (sh paranduseelarved 1–5) võrreldes oluliselt väiksemad (kulukohustused 6 % ja maksed 6,6 % väiksemad);

| 5. | on üllatunud, et selles osas, mis puudutab programmide „Erasmus+”, COSME ja „Horisont 2020” assigneeringute koondamist perioodi algusesse, ei ole nõukogu oma seisukohas mitte ainult arvesse võtmata jätnud finantsraamistikku puudutavat kokkulepet, vaid on nendest programmidest mõne puhul assigneeringuid veelgi rohkem vähendanud; |
| --- | --- |

5.

on üllatunud, et selles osas, mis puudutab programmide „Erasmus+”, COSME ja „Horisont 2020” assigneeringute koondamist perioodi algusesse, ei ole nõukogu oma seisukohas mitte ainult arvesse võtmata jätnud finantsraamistikku puudutavat kokkulepet, vaid on nendest programmidest mõne puhul assigneeringuid veelgi rohkem vähendanud;

| 6. | väljendab sügavat kahetsust, et nõukogu on kärpinud kõigi rubriikide kulukohustuste ja maksete assigneeringuid; märgib, et kõige suuremad kärped on tehtud rubriigis 1a (võrreldes eelarveprojektiga -0,36 % kulukohustuste assigneeringutes ja -3,6 % maksete assigneeringutes), rubriigis 4 (võrreldes eelarveprojektiga -0,21 % kulukohustuste assigneeringutes ja -2,5 % maksete assigneeringutes) ja rubriigis 5 (võrreldes eelarveprojektiga -1,78 % kulukohustuste ja maksete assigneeringutes); märgib, et rubriigid 1a ja 4 sisaldavad programme ja algatusi, mis aitavad saavutada strateegia „Euroopa 2020” ja ELi välispoliitika eesmärke ning et need üldised kärped mõjutavad algatusi, mis Euroopa Parlamendi jaoks on nendes kahes valdkonnas prioriteetsed; |
| --- | --- |

6.

väljendab sügavat kahetsust, et nõukogu on kärpinud kõigi rubriikide kulukohustuste ja maksete assigneeringuid; märgib, et kõige suuremad kärped on tehtud rubriigis 1a (võrreldes eelarveprojektiga -0,36 % kulukohustuste assigneeringutes ja -3,6 % maksete assigneeringutes), rubriigis 4 (võrreldes eelarveprojektiga -0,21 % kulukohustuste assigneeringutes ja -2,5 % maksete assigneeringutes) ja rubriigis 5 (võrreldes eelarveprojektiga -1,78 % kulukohustuste ja maksete assigneeringutes); märgib, et rubriigid 1a ja 4 sisaldavad programme ja algatusi, mis aitavad saavutada strateegia „Euroopa 2020” ja ELi välispoliitika eesmärke ning et need üldised kärped mõjutavad algatusi, mis Euroopa Parlamendi jaoks on nendes kahes valdkonnas prioriteetsed;

| 7. | rõhutab asjaolu, et nimetatud kärped on otseses vastuolus mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva poliitilise kokkuleppega, mis puudutab assigneeringute koondamist perioodi algusesse, ja nendega eiratakse ka Euroopa Parlamendi prioriteete, mis on esitatud 2014. aasta eelarve ettevalmistamist käsitlevaid üldiseid suuniseid puudutavas resolutsioonis ja soovitustes, mis anti volituse kohta 2014. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab asjaolu, et nimetatud kärped on otseses vastuolus mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva poliitilise kokkuleppega, mis puudutab assigneeringute koondamist perioodi algusesse, ja nendega eiratakse ka Euroopa Parlamendi prioriteete, mis on esitatud 2014. aasta eelarve ettevalmistamist käsitlevaid üldiseid suuniseid puudutavas resolutsioonis ja soovitustes, mis anti volituse kohta 2014. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks;

| 8. | ei nõustu nõukogu väitega, nagu puudutaks need kärped alarakendatud või vähetulemuslikke programme, sest nõukogu kulukohustuste kärped mõjutavad enamasti suutlikkust rakendada uue põlvkonna mitmeaastasi programme, mida ei ole veel alustatud; lisaks puudutavad nõukogu kärped kõige rohkem selliste programmide lõpuleviimist, mille täitmismäär ei ole olnud mitte lihtsalt kõrge, vaid mis on täidetud ettenähtust isegi suuremal määral (nt rubriigis 1a teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm, Galileo, Toll ja Fiscalis ning rubriigis 1b Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond); rõhutab eriti, et maksete assigneeringute selliste kärbete puhul eiratakse täielikult liidu poliitika ja eelkõige ühtekuuluvuspoliitika mitmeaastast iseloomu; rõhutab asjaolu, et 2014. aasta eelarveprojektis taotletud maksete assigneeringutest on 52 % ette nähtud 2007.–2013. aasta mitmeaastase finantsraamistiku programmide lõpuleviimiseks; |
| --- | --- |

8.

ei nõustu nõukogu väitega, nagu puudutaks need kärped alarakendatud või vähetulemuslikke programme, sest nõukogu kulukohustuste kärped mõjutavad enamasti suutlikkust rakendada uue põlvkonna mitmeaastasi programme, mida ei ole veel alustatud; lisaks puudutavad nõukogu kärped kõige rohkem selliste programmide lõpuleviimist, mille täitmismäär ei ole olnud mitte lihtsalt kõrge, vaid mis on täidetud ettenähtust isegi suuremal määral (nt rubriigis 1a teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm, Galileo, Toll ja Fiscalis ning rubriigis 1b Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond); rõhutab eriti, et maksete assigneeringute selliste kärbete puhul eiratakse täielikult liidu poliitika ja eelkõige ühtekuuluvuspoliitika mitmeaastast iseloomu; rõhutab asjaolu, et 2014. aasta eelarveprojektis taotletud maksete assigneeringutest on 52 % ette nähtud 2007.–2013. aasta mitmeaastase finantsraamistiku programmide lõpuleviimiseks;

| 9. | taunib nõukogu poolt kavandatud meelevaldseid kärpeid ELi põhiprogrammide rakendamise rahastamiseks vajalike halduskulude ja tugiteenuste eelarveridadel; on seisukohal, et nende kärbete tagajärjel ei oleks võimalik uusi programme edukalt alustada, sest haldussuutlikkuse puudumine võib ohustada tõsiselt ELi poliitika elluviimist; väljendab kahetsust, et liikmesriigid kalduvad tundma rohkem muret tühise ja mõttetu lühiajalise kokkuhoiu kui pikaajaliste tulemuste pärast; taastab seepärast eelarveprojektis halduskulude ja tugiteenuste eelarveridadel kõik summad, mida nõukogu kärpis; |
| --- | --- |

9.

taunib nõukogu poolt kavandatud meelevaldseid kärpeid ELi põhiprogrammide rakendamise rahastamiseks vajalike halduskulude ja tugiteenuste eelarveridadel; on seisukohal, et nende kärbete tagajärjel ei oleks võimalik uusi programme edukalt alustada, sest haldussuutlikkuse puudumine võib ohustada tõsiselt ELi poliitika elluviimist; väljendab kahetsust, et liikmesriigid kalduvad tundma rohkem muret tühise ja mõttetu lühiajalise kokkuhoiu kui pikaajaliste tulemuste pärast; taastab seepärast eelarveprojektis halduskulude ja tugiteenuste eelarveridadel kõik summad, mida nõukogu kärpis;

| 10. | võtab teadmiseks nõukogu seisukoha eelnõu maksete kohta, mille nõukogu kiitis heaks oma seisukohas 2014. aasta eelarveprojekti kohta; on siiski veendunud, et kui seda oluliselt ei muudeta, ei saa see endast kujutada rahuldavat poliitilist garantiid piisava ja asjakohase maksete taseme tagamiseks aastal 2014; on kindlalt otsustanud tagada kindlustunde ja muuta viimaste aastate suundumust, kus täitmata maksed on aasta lõpus hüppeliselt kasvanud; nõuab seetõttu, et nõukogu nõustuks ühise poliitilise kohustusega kasutada kõiki mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 määruse kohaselt kasutada olevaid vahendeid, sh ettenägemata kulude varu ja/või maksete ülemmäära muutmist, et mitte ohustada uusi programme ja vähendada samal ajal täitmata maksete määra aasta lõpus; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks nõukogu seisukoha eelnõu maksete kohta, mille nõukogu kiitis heaks oma seisukohas 2014. aasta eelarveprojekti kohta; on siiski veendunud, et kui seda oluliselt ei muudeta, ei saa see endast kujutada rahuldavat poliitilist garantiid piisava ja asjakohase maksete taseme tagamiseks aastal 2014; on kindlalt otsustanud tagada kindlustunde ja muuta viimaste aastate suundumust, kus täitmata maksed on aasta lõpus hüppeliselt kasvanud; nõuab seetõttu, et nõukogu nõustuks ühise poliitilise kohustusega kasutada kõiki mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 määruse kohaselt kasutada olevaid vahendeid, sh ettenägemata kulude varu ja/või maksete ülemmäära muutmist, et mitte ohustada uusi programme ja vähendada samal ajal täitmata maksete määra aasta lõpus;

| 11. | tunneb heameelt mitme liikmesriigi avalduse üle, et kulukohustused ja maksed tuleks paremini tasakaalu viia, vältimaks olukorda, kus liit ei ole võimeline oma juriidilisi kohustusi täitma; tunneb kergendust, et mitmed nõukogu delegatsioonid on hakanud häälekalt väljendama sama muret, mida Euroopa Parlament on viimaste eelarvemenetluste käigus korduvalt tõstatanud; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt mitme liikmesriigi avalduse üle, et kulukohustused ja maksed tuleks paremini tasakaalu viia, vältimaks olukorda, kus liit ei ole võimeline oma juriidilisi kohustusi täitma; tunneb kergendust, et mitmed nõukogu delegatsioonid on hakanud häälekalt väljendama sama muret, mida Euroopa Parlament on viimaste eelarvemenetluste käigus korduvalt tõstatanud;

| 12. | ei saa heaks kiita nõukogu otsust kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vähendada; tuletab meelde, et kulukohustustes kajastuvad liidu poliitilised prioriteedid ja need tuleks määrata pikaajalises perspektiivis, võttes arvesse aega, mil majanduslangus võib möödas olla; on seetõttu seisukohal, et üldiselt tuleks kulukohustused eelarveprojekti tasemel taastada; kavatseb siiski eelarveprojektiga võrreldes veidi suurendada kulukohustuste assigneeringuid teatavatel eelarveridadel, mis on seotud Euroopa Liidu kodanikele otsest kasu toovate programmidega, mis aitavad saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke – mis on majanduskasvu ja konkurentsivõime seisukohast olulised – ning mis peegeldavad Euroopa Liidu väärtusi ja solidaarsust väljaspool ELi; |
| --- | --- |

12.

ei saa heaks kiita nõukogu otsust kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vähendada; tuletab meelde, et kulukohustustes kajastuvad liidu poliitilised prioriteedid ja need tuleks määrata pikaajalises perspektiivis, võttes arvesse aega, mil majanduslangus võib möödas olla; on seetõttu seisukohal, et üldiselt tuleks kulukohustused eelarveprojekti tasemel taastada; kavatseb siiski eelarveprojektiga võrreldes veidi suurendada kulukohustuste assigneeringuid teatavatel eelarveridadel, mis on seotud Euroopa Liidu kodanikele otsest kasu toovate programmidega, mis aitavad saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke – mis on majanduskasvu ja konkurentsivõime seisukohast olulised – ning mis peegeldavad Euroopa Liidu väärtusi ja solidaarsust väljaspool ELi;

| 13. | määrab seetõttu 2014. aasta kulukohustuste assigneeringute üldsummaks 142,625 miljardit eurot ja maksete assigneeringute üldsummaks 136,077 miljardit eurot; |
| --- | --- |

13.

määrab seetõttu 2014. aasta kulukohustuste assigneeringute üldsummaks 142,625 miljardit eurot ja maksete assigneeringute üldsummaks 136,077 miljardit eurot;

| 14. | nõuab seetõttu paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmist summas 274,2 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena; on seisukohal, et rubriigis 1b tugevdab paindlikkusinstrument Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks, kuni eelarvepädevad institutsioonid jõuavad lõplikule kokkuleppele õiguslikus aluses, milles tuleb arvesse võtta 27. juunil 2013 saavutatud mitmeaastase finantsraamistiku poliitilist kokkulepet sellele fondile eraldatavate üldiste assigneeringute kohta, ning tagab struktuurifondidest täiendava abi Küprosele, nagu leppisid kokku riigipead ja valitsusjuhid oma 27.–28. juuni 2013. aasta kohtumisel; on seisukohal, et rubriigis 4 tagab paindlikkusinstrument täiendava abi Lähis-Idas antavale humanitaarabile; |
| --- | --- |

14.

nõuab seetõttu paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmist summas 274,2 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena; on seisukohal, et rubriigis 1b tugevdab paindlikkusinstrument Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks, kuni eelarvepädevad institutsioonid jõuavad lõplikule kokkuleppele õiguslikus aluses, milles tuleb arvesse võtta 27. juunil 2013 saavutatud mitmeaastase finantsraamistiku poliitilist kokkulepet sellele fondile eraldatavate üldiste assigneeringute kohta, ning tagab struktuurifondidest täiendava abi Küprosele, nagu leppisid kokku riigipead ja valitsusjuhid oma 27.–28. juuni 2013. aasta kohtumisel; on seisukohal, et rubriigis 4 tagab paindlikkusinstrument täiendava abi Lähis-Idas antavale humanitaarabile;

| 15. | kavatseb algatada sisulise arutelu iga-aastase eelarvemenetluse tulupoole üle, sest see on liidu eelarve lahutamatu osa ja seda ei tohiks kulupoolest lahus hoida; seab sellega seoses kahtluse alla liikmesriikide põhjenduse selle kohta, miks tuleks 25 % traditsioonilistest omavahenditest jätta halduskulude tarbeks, ja nõuab selle summa kasutamise põhjalikumat kontrollimist; nõuab, et oodatavat tulu, mis tekib trahvidest, mille komisjon määrab äriühingutele liidu konkurentsiõiguse rikkumise eest, kajastataks eelarves realistlikumalt, ja et jätkataks arutelu selle üle, kuidas kanda eelarvesse ülejääk, vältimaks keerulist menetlust, mis on väljaspool olijatele arusaamatu ja mis praegu seisneb selles, et ülejääk tagastatakse liikmesriikidele nende vastava kogurahvatulu põhise osamaksu vähendamise teel; |
| --- | --- |

15.

kavatseb algatada sisulise arutelu iga-aastase eelarvemenetluse tulupoole üle, sest see on liidu eelarve lahutamatu osa ja seda ei tohiks kulupoolest lahus hoida; seab sellega seoses kahtluse alla liikmesriikide põhjenduse selle kohta, miks tuleks 25 % traditsioonilistest omavahenditest jätta halduskulude tarbeks, ja nõuab selle summa kasutamise põhjalikumat kontrollimist; nõuab, et oodatavat tulu, mis tekib trahvidest, mille komisjon määrab äriühingutele liidu konkurentsiõiguse rikkumise eest, kajastataks eelarves realistlikumalt, ja et jätkataks arutelu selle üle, kuidas kanda eelarvesse ülejääk, vältimaks keerulist menetlust, mis on väljaspool olijatele arusaamatu ja mis praegu seisneb selles, et ülejääk tagastatakse liikmesriikidele nende vastava kogurahvatulu põhise osamaksu vähendamise teel;

Maksete assigneeringud

| 16. | peab kahetsusväärseks nõukogu poolt maksetes tehtud kärpeid, mille tagajärjel on maksete assigneeringud võrreldes vastu võetud 2013. aasta eelarvega (sh paranduseelarved 1–5) 9,5 miljardi euro võrra (-6,6 %) väiksemad; kordab, et kuigi 2014.–2020. aasta finantsraamistik võetakse vastu väiksemas summas ja varasematest kohustustest tuleb igal juhul kinni pidada, järgis nõukogu pimesi oma varasemat strateegiat teha maksetes kunstlikke kärpeid, võtmata arvesse koostöös liikmesriikidega toimuvat eelarve täimist puudutavaid tegelikke vajadusi ja suhteliselt väikesi kulutusi, et tagada liikmesriikide nähtav investeeringutasuvus; |
| --- | --- |

16.

peab kahetsusväärseks nõukogu poolt maksetes tehtud kärpeid, mille tagajärjel on maksete assigneeringud võrreldes vastu võetud 2013. aasta eelarvega (sh paranduseelarved 1–5) 9,5 miljardi euro võrra (-6,6 %) väiksemad; kordab, et kuigi 2014.–2020. aasta finantsraamistik võetakse vastu väiksemas summas ja varasematest kohustustest tuleb igal juhul kinni pidada, järgis nõukogu pimesi oma varasemat strateegiat teha maksetes kunstlikke kärpeid, võtmata arvesse koostöös liikmesriikidega toimuvat eelarve täimist puudutavaid tegelikke vajadusi ja suhteliselt väikesi kulutusi, et tagada liikmesriikide nähtav investeeringutasuvus;

| 17. | märgib, et nii juhtus vaatamata sellele, et juba 2013. aastal tekkis maksetega seoses tõsine olukord, kus täitmine ületas septembri alguses 2012. ja 2011. aasta sama ajahetke vastavaid summasid vastavalt 9 miljardi euro ja 18 miljardi euro võrra; rõhutab, et sedavõrd hea ja suurenev täitmisvõime näitab, et liidu programmid toimivad tegelikult kohapeal hästi; kavatseb kindlasti tagada, et varem kokkulepitud kulukohustuste täitmist ei takistata eelarvesse kantavate maksete kunstliku piiramisega; |
| --- | --- |

17.

märgib, et nii juhtus vaatamata sellele, et juba 2013. aastal tekkis maksetega seoses tõsine olukord, kus täitmine ületas septembri alguses 2012. ja 2011. aasta sama ajahetke vastavaid summasid vastavalt 9 miljardi euro ja 18 miljardi euro võrra; rõhutab, et sedavõrd hea ja suurenev täitmisvõime näitab, et liidu programmid toimivad tegelikult kohapeal hästi; kavatseb kindlasti tagada, et varem kokkulepitud kulukohustuste täitmist ei takistata eelarvesse kantavate maksete kunstliku piiramisega;

| 18. | on arvamusel, et nõukogu seisukoht jätta 2014. aasta maksete ülemmäära alla 1 miljardi euro suurune kunstlik varu on eriti just käesoleval aastal tarbetu ega ole millegagi põhjendatud, arvestades eelkõige väga suure täitmata maksete summa eeldatavat ülekandmist 2013. aasta lõpus; |
| --- | --- |

18.

on arvamusel, et nõukogu seisukoht jätta 2014. aasta maksete ülemmäära alla 1 miljardi euro suurune kunstlik varu on eriti just käesoleval aastal tarbetu ega ole millegagi põhjendatud, arvestades eelkõige väga suure täitmata maksete summa eeldatavat ülekandmist 2013. aasta lõpus;

| 19. | rõhutab, et nõukogu seisukohas ei ole arvesse võetud maksete tohutu suurt puudujääki, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas, ning viitab asjaolule, et viimased prognoosid (september 2013), mille esitasid enne 2013. aasta lõppu esitatavate maksenõuete kohta liikmesriigid ise ning mida kontrollis ja korrigeeris komisjon, näitavad, et 2013. aasta lõpus kantakse eeldatavalt üle 20 miljardit eurot, isegi paranduseelarve nr 2/2013 teine osa (paranduseelarve projekt nr 8/2013) võetakse täies mahus vastu; tuletab meelde, et 2013. aastast üle kantud heakskiidetud maksenõuded tuleb maha arvata 2014. aastal kättesaadavatest maksete assigneeringutest, mistõttu 2014. aasta maksete assigneeringud vähenevad; rõhutab, et see seab 2014. aasta eelarve suure surve alla, sest välja maksmata nõuete ja üldisemalt täitmata kulukohustuste summa on enneolematult suur; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et nõukogu seisukohas ei ole arvesse võetud maksete tohutu suurt puudujääki, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas, ning viitab asjaolule, et viimased prognoosid (september 2013), mille esitasid enne 2013. aasta lõppu esitatavate maksenõuete kohta liikmesriigid ise ning mida kontrollis ja korrigeeris komisjon, näitavad, et 2013. aasta lõpus kantakse eeldatavalt üle 20 miljardit eurot, isegi paranduseelarve nr 2/2013 teine osa (paranduseelarve projekt nr 8/2013) võetakse täies mahus vastu; tuletab meelde, et 2013. aastast üle kantud heakskiidetud maksenõuded tuleb maha arvata 2014. aastal kättesaadavatest maksete assigneeringutest, mistõttu 2014. aasta maksete assigneeringud vähenevad; rõhutab, et see seab 2014. aasta eelarve suure surve alla, sest välja maksmata nõuete ja üldisemalt täitmata kulukohustuste summa on enneolematult suur;

| 20. | on hämmastunud selle üle, et teatavad nõukogu poolt maksetes kavandatud kärped, mis puudutavad programme „Horisont 2020” ja COSME ja Euroopa Sotsiaalfondi programme, on täielikus vastuolus mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva hiljutise poliitilise kokkuleppe – mille kohaselt koondataks teatavad assigneeringud 2014. ja 2015. aastal nendele programmidele – sisu ja sõnastusega ning institutsioonide kõrgeimal tasandil võetud kohustusega võidelda noorte tööpuudusega; tuletab ühtlasi meelde, et osa nõukogu kärbetest puudutab eelarveridu, mille assigneeringuid suurendati paranduseelarve nr 2/2013 esimest osa puudutava kokkuleppe raames; |
| --- | --- |

20.

on hämmastunud selle üle, et teatavad nõukogu poolt maksetes kavandatud kärped, mis puudutavad programme „Horisont 2020” ja COSME ja Euroopa Sotsiaalfondi programme, on täielikus vastuolus mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva hiljutise poliitilise kokkuleppe – mille kohaselt koondataks teatavad assigneeringud 2014. ja 2015. aastal nendele programmidele – sisu ja sõnastusega ning institutsioonide kõrgeimal tasandil võetud kohustusega võidelda noorte tööpuudusega; tuletab ühtlasi meelde, et osa nõukogu kärbetest puudutab eelarveridu, mille assigneeringuid suurendati paranduseelarve nr 2/2013 esimest osa puudutava kokkuleppe raames;

| 21. | on seetõttu igati vastu nõukogu seisukohale maksete suhtes ja muudab nõukogu seisukohas kajastatud makseid, tagamaks et ülemmäärade vähendamine 2014. aastal (2013. aastaga võrreldes) ei kahjustaks 2007.–2013. aasta finantsraamistiku programmide nõuetekohast täitmist ja lõpuleviimist – arvestades, et 52 % komisjoni ettepaneku maksete assigneeringutest on mõeldud täitmata kulukohustuste katmiseks – ega uute programmide alustamist; |
| --- | --- |

21.

on seetõttu igati vastu nõukogu seisukohale maksete suhtes ja muudab nõukogu seisukohas kajastatud makseid, tagamaks et ülemmäärade vähendamine 2014. aastal (2013. aastaga võrreldes) ei kahjustaks 2007.–2013. aasta finantsraamistiku programmide nõuetekohast täitmist ja lõpuleviimist – arvestades, et 52 % komisjoni ettepaneku maksete assigneeringutest on mõeldud täitmata kulukohustuste katmiseks – ega uute programmide alustamist;

| 22. | on otsustanud enamiku nõukogu kärbitud eelarveridade puhul taastada maksed eelarveprojekti tasemel; märgib, et kuigi mõnes üksikus eelarvepunktis maksete assigneeringuid veidi suurendati ja paljudes teises vähendati, ei ole maksete ülemmäära tõttu võimalik Euroopa Parlamendi valitud prioriteete piisavalt rahastada; teeb seetõttu pärast kõigi maksete assigneeringute ümberpaigutamise võimaluste uurimist ettepaneku võtta humanitaarabi rahastamiseks kasutusele paindlikkusinstrument maksete assigneeringutena summas 211 miljonit eurot; |
| --- | --- |

22.

on otsustanud enamiku nõukogu kärbitud eelarveridade puhul taastada maksed eelarveprojekti tasemel; märgib, et kuigi mõnes üksikus eelarvepunktis maksete assigneeringuid veidi suurendati ja paljudes teises vähendati, ei ole maksete ülemmäära tõttu võimalik Euroopa Parlamendi valitud prioriteete piisavalt rahastada; teeb seetõttu pärast kõigi maksete assigneeringute ümberpaigutamise võimaluste uurimist ettepaneku võtta humanitaarabi rahastamiseks kasutusele paindlikkusinstrument maksete assigneeringutena summas 211 miljonit eurot;

| 23. | loodab, et 26. septembril 2013. aastal peetud institutsioonidevaheline maksete teemaline kohtumine aitab Euroopa Parlamendil ja nõukogul saavutada selles ühises poliitilises kohustuses kokkulepe ning jõuda eelarvealase lepitusmenetluse käigus ühisele seisukohale, ilma et tekiks tarbetu vaidlus 2014. aasta eelarve täitmisel võimaliku maksete puudujäägi korvamiseks komisjoni poolt esitatud arvude suuruse ja kvaliteedi üle; |
| --- | --- |

23.

loodab, et 26. septembril 2013. aastal peetud institutsioonidevaheline maksete teemaline kohtumine aitab Euroopa Parlamendil ja nõukogul saavutada selles ühises poliitilises kohustuses kokkulepe ning jõuda eelarvealase lepitusmenetluse käigus ühisele seisukohale, ilma et tekiks tarbetu vaidlus 2014. aasta eelarve täitmisel võimaliku maksete puudujäägi korvamiseks komisjoni poolt esitatud arvude suuruse ja kvaliteedi üle;

| 24. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon võttis vastu paranduseelarve projekti nr 8/2013 (paranduseelarve nr 2/2013 teine osa), millega eraldatakse 2013. aasta täitmata maksete katmiseks 3,9 miljardit eurot lisaraha ja mis on üks mitmeaastase finantsraamistiku määruse hääletusele panemise tingimustest; nõuab, et nõukogu selle kiiremas korras täielikult heaks kiidaks; kordab seisukohta, mille ta esitas oma 3. juuli 2013. aasta resolutsioonis mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva poliitilise kokkuleppe kohta ja mis seisneb selles, et Euroopa Parlament ei anna nõusolekut mitmeaastase finantsraamistiku määrusele ega kiida 2014. aasta eelarvet heaks enne, kui nõukogu on paranduseelarve projekti nr 8/2013 (paranduseelarve nr 2/2013 teine osa) heaks kiitnud; |
| --- | --- |

24.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon võttis vastu paranduseelarve projekti nr 8/2013 (paranduseelarve nr 2/2013 teine osa), millega eraldatakse 2013. aasta täitmata maksete katmiseks 3,9 miljardit eurot lisaraha ja mis on üks mitmeaastase finantsraamistiku määruse hääletusele panemise tingimustest; nõuab, et nõukogu selle kiiremas korras täielikult heaks kiidaks; kordab seisukohta, mille ta esitas oma 3. juuli 2013. aasta resolutsioonis mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva poliitilise kokkuleppe kohta ja mis seisneb selles, et Euroopa Parlament ei anna nõusolekut mitmeaastase finantsraamistiku määrusele ega kiida 2014. aasta eelarvet heaks enne, kui nõukogu on paranduseelarve projekti nr 8/2013 (paranduseelarve nr 2/2013 teine osa) heaks kiitnud;

Alamrubriik 1a

| 25. | kordab, et v.a suuremahulised infrastruktuuriprojektid, oli rubriigi 1a assigneeringuid eelarveprojektis 2013. aastaga võrreldes juba niigi 1,1 miljardi euro võrra vähendatud; peab kahetsusväärseks, et vaatamata kõigile selle rubriigi eesmärkide täitmiseks riigipeade ja valitsusjuhtide poolt tehtud hiljutistele poliitilistele pingutustele otsustas nõukogu rubriigi 1a kulukohustusi eelarveprojektiga võrreldes veel 60 miljoni euro võrra vähendada; |
| --- | --- |

25.

kordab, et v.a suuremahulised infrastruktuuriprojektid, oli rubriigi 1a assigneeringuid eelarveprojektis 2013. aastaga võrreldes juba niigi 1,1 miljardi euro võrra vähendatud; peab kahetsusväärseks, et vaatamata kõigile selle rubriigi eesmärkide täitmiseks riigipeade ja valitsusjuhtide poolt tehtud hiljutistele poliitilistele pingutustele otsustas nõukogu rubriigi 1a kulukohustusi eelarveprojektiga võrreldes veel 60 miljoni euro võrra vähendada;

| 26. | rõhutab, et osa nõukogu kärpest puudutab eriti programme, mida Euroopa Ülemkogu on majanduskasvu ja majanduse elavdamise seisukohast pidanud strateegilise tähtsusega programmideks, nagu „Horisont 2020” (-43,7 miljonit eurot) ja COSME (-0,5 miljonit eurot); peab kahetsusväärseks, et see on selgelt vastuolus mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva poliitilise kokkuleppe sisu ja sõnastusega, milles nähakse ette spetsiaalse paindlikkuse tagamine noorte tööpuudusega võitlemiseks ja teadusuuringute süvendamiseks; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et osa nõukogu kärpest puudutab eriti programme, mida Euroopa Ülemkogu on majanduskasvu ja majanduse elavdamise seisukohast pidanud strateegilise tähtsusega programmideks, nagu „Horisont 2020” (-43,7 miljonit eurot) ja COSME (-0,5 miljonit eurot); peab kahetsusväärseks, et see on selgelt vastuolus mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva poliitilise kokkuleppe sisu ja sõnastusega, milles nähakse ette spetsiaalse paindlikkuse tagamine noorte tööpuudusega võitlemiseks ja teadusuuringute süvendamiseks;

| 27. | kordab oma toetust teadusuuringute, konkurentsivõime, ettevõtluse, innovatsiooni ja sotsiaalse kaasamise alastele ELi programmidele, mis on strateegia „Euroopa 2020” keskmes; on seetõttu seisukohal, et tuleb taastada kõik nõukogu kärbitud eelarveread, et seda rubriiki mitte veel nõrgemaks muuta; on otsustanud ka koondada perioodi algusesse assigneeringuid valitud arvul eelarveridadel, mis kuuluvad teatavatesse prioriteetsetesse valdkondadesse (nagu programmid „Horisont 2020”, COSME ja „Erasmus+”), mis ei tähenda suurendamist, sest nende programmide üldsummat mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 ei muudeta, ning suurendada assigneeringuid digitaalarengu tegevuskavale, transpordipoliitikale, sotsiaaldialoogile, EURESile, mikrokrediidirahastule Progress ja sotsiaalsele ettevõtlusele, iga-aastastele eriüritustele ja Euroopa statistika kvaliteedile; |
| --- | --- |

27.

kordab oma toetust teadusuuringute, konkurentsivõime, ettevõtluse, innovatsiooni ja sotsiaalse kaasamise alastele ELi programmidele, mis on strateegia „Euroopa 2020” keskmes; on seetõttu seisukohal, et tuleb taastada kõik nõukogu kärbitud eelarveread, et seda rubriiki mitte veel nõrgemaks muuta; on otsustanud ka koondada perioodi algusesse assigneeringuid valitud arvul eelarveridadel, mis kuuluvad teatavatesse prioriteetsetesse valdkondadesse (nagu programmid „Horisont 2020”, COSME ja „Erasmus+”), mis ei tähenda suurendamist, sest nende programmide üldsummat mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 ei muudeta, ning suurendada assigneeringuid digitaalarengu tegevuskavale, transpordipoliitikale, sotsiaaldialoogile, EURESile, mikrokrediidirahastule Progress ja sotsiaalsele ettevõtlusele, iga-aastastele eriüritustele ja Euroopa statistika kvaliteedile;

| 28. | võtab oma lugemisel arvesse mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevat kokkulepet selles osas, mis puudutab assigneeringute koondamist 2014. aastale programmi „Horisont 2020” puhul 212,2 miljoni euro suuruses summas (106,1 miljonit eurot Euroopa Teadusnõukogule ja 106,1 miljonit eurot Marie Skłodowska-Curie meetmetele), COSME puhul 31,7 miljoni euro suuruses summas ning programmi „Erasmus+” puhul 137,5 miljoni euro suuruses summas, st kokku 381,4 miljoni euro suuruses summas; |
| --- | --- |

28.

võtab oma lugemisel arvesse mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevat kokkulepet selles osas, mis puudutab assigneeringute koondamist 2014. aastale programmi „Horisont 2020” puhul 212,2 miljoni euro suuruses summas (106,1 miljonit eurot Euroopa Teadusnõukogule ja 106,1 miljonit eurot Marie Skłodowska-Curie meetmetele), COSME puhul 31,7 miljoni euro suuruses summas ning programmi „Erasmus+” puhul 137,5 miljoni euro suuruses summas, st kokku 381,4 miljoni euro suuruses summas;

| 29. | toetab ühtlasi 381,4 miljoni euro vastavat koondamist perioodi lõppu, mis on kooskõlas mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva poliitilise kokkuleppega ja komisjoni kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2014, ja mis tähendab seda, et ITERi assigneeringuid vähendatakse 212,2 miljoni euro võrra ja Euroopa ühendamise rahastu energeetikaprogrammi assigneeringuid 169,2 miljoni euro võrra, millest viimane kärbe oli – kuigi alguses muul eesmärgil – kavandatud juba eelarveprojektis; |
| --- | --- |

29.

toetab ühtlasi 381,4 miljoni euro vastavat koondamist perioodi lõppu, mis on kooskõlas mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva poliitilise kokkuleppega ja komisjoni kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2014, ja mis tähendab seda, et ITERi assigneeringuid vähendatakse 212,2 miljoni euro võrra ja Euroopa ühendamise rahastu energeetikaprogrammi assigneeringuid 169,2 miljoni euro võrra, millest viimane kärbe oli – kuigi alguses muul eesmärgil – kavandatud juba eelarveprojektis;

| 30. | on seisukohal, et teatavates valdkondades tuleks teha sihipäraseid kärpeid ja/või paigutada kulukohustusi reservi ning need valdkonnad on ühelt poolt majandus- ja rahaliidu alane teavitustöö (-2 miljonit eurot) ning teiselt poolt finantsaruandlus ja audit (raha hoidmine reservis, kuni asjakohase liidu programmi kohta sõlmitakse kokkulepe); |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et teatavates valdkondades tuleks teha sihipäraseid kärpeid ja/või paigutada kulukohustusi reservi ning need valdkonnad on ühelt poolt majandus- ja rahaliidu alane teavitustöö (-2 miljonit eurot) ning teiselt poolt finantsaruandlus ja audit (raha hoidmine reservis, kuni asjakohase liidu programmi kohta sõlmitakse kokkulepe);

| 31. | võtab oma lugemisel arvesse ka õigusloomealaste läbirääkimiste praegu teada olevaid tulemusi; kavatseb eelkõige programmi „Horisont 2020” all luua mitu uut eelarverida, millele kantakse märge „pro memoria”, ja kiidab heaks ka komisjoni kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2014 kavandatud uued eelarveread, kuigi ka neil on märge „pro memoria”; loodab, et komisjon esitab põhjaliku ettepaneku selle kohta, kuidas viia eelarveprojekt 2014. aasta eelarve lepitusmenetluse raames kooskõlla mitme programmi uue õigusliku alusega võttes Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud eelarveread üle ja täiendades neid; |
| --- | --- |

31.

võtab oma lugemisel arvesse ka õigusloomealaste läbirääkimiste praegu teada olevaid tulemusi; kavatseb eelkõige programmi „Horisont 2020” all luua mitu uut eelarverida, millele kantakse märge „pro memoria”, ja kiidab heaks ka komisjoni kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2014 kavandatud uued eelarveread, kuigi ka neil on märge „pro memoria”; loodab, et komisjon esitab põhjaliku ettepaneku selle kohta, kuidas viia eelarveprojekt 2014. aasta eelarve lepitusmenetluse raames kooskõlla mitme programmi uue õigusliku alusega võttes Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud eelarveread üle ja täiendades neid;

| 32. | toetab programmi „Erasmus+” all eraldi alamrea loomist, mille abil tagada selle programmi noortega seotud meetmete piisav läbipaistvus ja rahastamine, ning paigutab 11,5 % algsest „Erasmus+” assigneeringust ümber noortele suunatud alamreale; jätab välja nõukogu loodud alamrea, mille eesmärk on tagada tegevustoetused riiklikele ametitele; |
| --- | --- |

32.

toetab programmi „Erasmus+” all eraldi alamrea loomist, mille abil tagada selle programmi noortega seotud meetmete piisav läbipaistvus ja rahastamine, ning paigutab 11,5 % algsest „Erasmus+” assigneeringust ümber noortele suunatud alamreale; jätab välja nõukogu loodud alamrea, mille eesmärk on tagada tegevustoetused riiklikele ametitele;

| 33. | kavatseb sotsiaalse dialoogi puhul võtta taas kasutusele eelmise programmitöö perioodi liigenduse; jagab seetõttu selle eelarverea ja selle assigneeringud kolmeks omaette alamreaks, nagu see oli varem; |
| --- | --- |

33.

kavatseb sotsiaalse dialoogi puhul võtta taas kasutusele eelmise programmitöö perioodi liigenduse; jagab seetõttu selle eelarverea ja selle assigneeringud kolmeks omaette alamreaks, nagu see oli varem;

| 34. | märgib, et Euroopa Parlamendi lugemise tulemusel jääb rubriigi 1a alla varu, mille summa on [65 446 000 miljonit eurot]; |
| --- | --- |

34.

märgib, et Euroopa Parlamendi lugemise tulemusel jääb rubriigi 1a alla varu, mille summa on [65 446 000 miljonit eurot];

Alamrubriik 1b

| 35. | märgib, et kui kulukohustused jäid peaaegu samaks (neid vähendati ainult 3,3 miljoni euro võrra), tegi nõukogu maksetes veelgi suuremaid kärpeid (eelarveprojektiga võrreldes - 202,2 miljonit eurot ehk -0,4 %), mis puudutavad nii majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringuid (- 114,151 miljonit eurot ehk -0,23 %) kui ka Euroopa territoriaalse koostöö eesmärki (-84,805 miljonit eurot ehk -6,19 %), ja suurendas varu – küll ainult kunstlikult -3,3 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

35.

märgib, et kui kulukohustused jäid peaaegu samaks (neid vähendati ainult 3,3 miljoni euro võrra), tegi nõukogu maksetes veelgi suuremaid kärpeid (eelarveprojektiga võrreldes - 202,2 miljonit eurot ehk -0,4 %), mis puudutavad nii majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringuid (- 114,151 miljonit eurot ehk -0,23 %) kui ka Euroopa territoriaalse koostöö eesmärki (-84,805 miljonit eurot ehk -6,19 %), ja suurendas varu – küll ainult kunstlikult -3,3 miljoni euro võrra;

| 36. | rõhutab, et kärped mõjutasid kõige rohkem Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (Euroopa Regionaalarengu Fond: - 125,155 miljonit eurot, Ühtekuuluvusfond: -44,312 miljonit eurot ning Euroopa Sotsiaalfondi assigneeringuid vähendati 32,788 miljoni euro võrra); peab äärmiselt kahetsusväärseks, et 69,33 % maksetes tehtud kärbetest puudutab varasemate perioodide programmide lõpuleviimiseks mõeldud assigneeringuid (st 98,7 miljonit eurot); |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et kärped mõjutasid kõige rohkem Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (Euroopa Regionaalarengu Fond: - 125,155 miljonit eurot, Ühtekuuluvusfond: -44,312 miljonit eurot ning Euroopa Sotsiaalfondi assigneeringuid vähendati 32,788 miljoni euro võrra); peab äärmiselt kahetsusväärseks, et 69,33 % maksetes tehtud kärbetest puudutab varasemate perioodide programmide lõpuleviimiseks mõeldud assigneeringuid (st 98,7 miljonit eurot);

| 37. | avaldab kahetsust, et komisjon on võtnud eelmaksete aluseks taseme, milles Euroopa Ülemkogu 2013. aasta veebruaris kokku leppis, samas kui see on käimasolevate institutsioonidevaheliste valdkondlike läbirääkimiste teema, milles Euroopa Parlamendil on kaasotsustamisõigus, ning õõnestab seeläbi nende läbirääkimiste tulemusi; tuletab meelde, et eelmaksed on vajalikud, kuna liikmesriigid ja piirkonnad vajavad piisavat rahastamist rahastamisperioodi alguses, et investeerida projektidesse, mis aitavad kaasa praeguse majandus- ja finantskriisi ületamiseks tehtavatele jõupingutustele; kordab seetõttu parlamendi regionaalarengukomisjoni seisukohta valida praeguse perioodiga samaväärsed eelrahastamismäärad, kuna kriis jätkub; |
| --- | --- |

37.

avaldab kahetsust, et komisjon on võtnud eelmaksete aluseks taseme, milles Euroopa Ülemkogu 2013. aasta veebruaris kokku leppis, samas kui see on käimasolevate institutsioonidevaheliste valdkondlike läbirääkimiste teema, milles Euroopa Parlamendil on kaasotsustamisõigus, ning õõnestab seeläbi nende läbirääkimiste tulemusi; tuletab meelde, et eelmaksed on vajalikud, kuna liikmesriigid ja piirkonnad vajavad piisavat rahastamist rahastamisperioodi alguses, et investeerida projektidesse, mis aitavad kaasa praeguse majandus- ja finantskriisi ületamiseks tehtavatele jõupingutustele; kordab seetõttu parlamendi regionaalarengukomisjoni seisukohta valida praeguse perioodiga samaväärsed eelrahastamismäärad, kuna kriis jätkub;

| 38. | tuletab meelde, et rubriigi 1b alla kuulub praegustest täitmata kulukohustustest kõige suurem osa; väljendab sügavat muret selle üle, et täitmata maksete summa ulatub 2013. aasta lõpul ühtekuuluvuspoliitikas umbes 20 miljardi euroni, mis tekitab suure puudujäägi, mis tuleb arvata maha praegu käimasolevate programmide lõpetamiseks ja 2014. aastal alustatavatele programmidele kättesaadavatest maksete assigneeringutest, mistõttu nende programmide maksete assigneeringud vähenevad; rõhutab, et maksete assigneeringute korduv puudujääk on olnud täitmata kulukohustuste enneolematult kõrge taseme peamiseks põhjuseks, eelkõige 2007.–2013. aasta finantsraamistiku viimastel aastatel; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde, et rubriigi 1b alla kuulub praegustest täitmata kulukohustustest kõige suurem osa; väljendab sügavat muret selle üle, et täitmata maksete summa ulatub 2013. aasta lõpul ühtekuuluvuspoliitikas umbes 20 miljardi euroni, mis tekitab suure puudujäägi, mis tuleb arvata maha praegu käimasolevate programmide lõpetamiseks ja 2014. aastal alustatavatele programmidele kättesaadavatest maksete assigneeringutest, mistõttu nende programmide maksete assigneeringud vähenevad; rõhutab, et maksete assigneeringute korduv puudujääk on olnud täitmata kulukohustuste enneolematult kõrge taseme peamiseks põhjuseks, eelkõige 2007.–2013. aasta finantsraamistiku viimastel aastatel;

| 39. | lükkab seetõttu tagasi kärped, mida nõukogu rubriigis 1b tegi; on seisukohal, et need tekitaksid kardetavast veelgi suurema maksete puudujäägi ja pärsiksid juba kulutatud vahendite hüvitamist toetust saavatele liikmesriikidele ja piirkondadele, millel oleks tõsised tagajärjed eriti nende liikmesriikide jaoks, mille majanduslik, sotsiaalne ja finantsolukord on juba niigi pingeline; |
| --- | --- |

39.

lükkab seetõttu tagasi kärped, mida nõukogu rubriigis 1b tegi; on seisukohal, et need tekitaksid kardetavast veelgi suurema maksete puudujäägi ja pärsiksid juba kulutatud vahendite hüvitamist toetust saavatele liikmesriikidele ja piirkondadele, millel oleks tõsised tagajärjed eriti nende liikmesriikide jaoks, mille majanduslik, sotsiaalne ja finantsolukord on juba niigi pingeline;

| 40. | on otsustanud kõigil selle rubriigi eelarveridadel, millel nõukogu kärpeid tegi, taastada kulukohustused ja maksed eelarveprojekti tasemel ning suurendada kulukohustusi eelarveprojektiga võrreldes paljudel eelarveridadel (mis on üldiselt kooskõlas komisjoni kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2014, millega nähakse Küprosele struktuurifondidest ette 2014. aasta hindades kokku 100 miljonit eurot); |
| --- | --- |

40.

on otsustanud kõigil selle rubriigi eelarveridadel, millel nõukogu kärpeid tegi, taastada kulukohustused ja maksed eelarveprojekti tasemel ning suurendada kulukohustusi eelarveprojektiga võrreldes paljudel eelarveridadel (mis on üldiselt kooskõlas komisjoni kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2014, millega nähakse Küprosele struktuurifondidest ette 2014. aasta hindades kokku 100 miljonit eurot);

| 41. | tuletab meelde strateegias „Euroopa 2020” toodud eesmärki vähendada vaesust, st vähendada vähemalt 20 miljoni võrra nende isikute arvu, kes elavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus; tuletab ka meelde poliitilist kokkulepet mitmeaastase finantsraamistiku kohta, mille kohaselt tuleks kogu ajavahemikuks 2014–2020 näha Euroopa abifondile enim puudustkannatavate isikute jaoks ette lisaks juba kokkulepitud 2,5 miljardile eurole veel 1 miljard eurot; kavatseb seetõttu seda fondi suurendada, eraldades kokku 500 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid meetmetele, millega edendatakse sotsiaalset ühtekuuluvust ja leevendatakse liidus vaesuse kõige raskemaid vorme; |
| --- | --- |

41.

tuletab meelde strateegias „Euroopa 2020” toodud eesmärki vähendada vaesust, st vähendada vähemalt 20 miljoni võrra nende isikute arvu, kes elavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus; tuletab ka meelde poliitilist kokkulepet mitmeaastase finantsraamistiku kohta, mille kohaselt tuleks kogu ajavahemikuks 2014–2020 näha Euroopa abifondile enim puudustkannatavate isikute jaoks ette lisaks juba kokkulepitud 2,5 miljardile eurole veel 1 miljard eurot; kavatseb seetõttu seda fondi suurendada, eraldades kokku 500 miljoni euro suuruses summas kulukohustuste assigneeringuid meetmetele, millega edendatakse sotsiaalset ühtekuuluvust ja leevendatakse liidus vaesuse kõige raskemaid vorme;

| 42. | loob kaks uut eelarverida – ühe liidu Läänemere makropiirkonna strateegia tehnilise abi jaoks, tunnustades selle strateegia edukat rakendamist praegusel programmitöö perioodil, ja teise esimest korda Doonau makropiirkonna strateegia tehnilise abi jaoks (kummagi kulukohustuste ja maksete assigneeringud on 2,5 miljonit eurot); |
| --- | --- |

42.

loob kaks uut eelarverida – ühe liidu Läänemere makropiirkonna strateegia tehnilise abi jaoks, tunnustades selle strateegia edukat rakendamist praegusel programmitöö perioodil, ja teise esimest korda Doonau makropiirkonna strateegia tehnilise abi jaoks (kummagi kulukohustuste ja maksete assigneeringud on 2,5 miljonit eurot);

| 43. | tunneb heameelt kokkuleppe üle, mis saavutati 2014.–2020. aasta finantsraamistikku käsitlevatel läbirääkimistel noorte tööhõive algatuse kohta; on seisukohal, et selle algatuse viivitamatu käivitamise tagamiseks tuleb ette näha piisavad rahalised vahendid, et vähendada noorte tööpuuduse enneolematult kõrget määra; kiidab seetõttu heaks noorte tööhõive algatuse huvides toimuva assigneeringute koondamise perioodi algusesse ja hilisematesse aastatesse ning vastava assigneeringute koondamise Euroopa territoriaalse koostöö programmist hilisematesse aastatesse, nagu komisjon on seda kavandanud; kordab, et alates 2016. aastast on selle tulemuslikkuse ja jätkusuutlikkuse tagamiseks vaja lisaassigneeringuid; |
| --- | --- |

43.

tunneb heameelt kokkuleppe üle, mis saavutati 2014.–2020. aasta finantsraamistikku käsitlevatel läbirääkimistel noorte tööhõive algatuse kohta; on seisukohal, et selle algatuse viivitamatu käivitamise tagamiseks tuleb ette näha piisavad rahalised vahendid, et vähendada noorte tööpuuduse enneolematult kõrget määra; kiidab seetõttu heaks noorte tööhõive algatuse huvides toimuva assigneeringute koondamise perioodi algusesse ja hilisematesse aastatesse ning vastava assigneeringute koondamise Euroopa territoriaalse koostöö programmist hilisematesse aastatesse, nagu komisjon on seda kavandanud; kordab, et alates 2016. aastast on selle tulemuslikkuse ja jätkusuutlikkuse tagamiseks vaja lisaassigneeringuid;

| 44. | kiidab heaks kõigi viie struktuurifondi tehnilise abi jaoks lisaks olemasolevatele eelarveridadele loodavad uued eelarveread, millele kantakse märge „pro memoria”, ja vastavad eelarvemärkused, et täita liikmesriikide taotlused, nagu on osutatud komisjoni kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2014; loodab, et see parandab uute programmide rakendamist liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

44.

kiidab heaks kõigi viie struktuurifondi tehnilise abi jaoks lisaks olemasolevatele eelarveridadele loodavad uued eelarveread, millele kantakse märge „pro memoria”, ja vastavad eelarvemärkused, et täita liikmesriikide taotlused, nagu on osutatud komisjoni kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2014; loodab, et see parandab uute programmide rakendamist liikmesriikide tasandil;

| 45. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamendil ei ole selle rubriigi piires mingeid manööverdusvõimalusi, ja kordab, et on veendunud, et poliitiline kokkulepe mitmeaastase finantsraamistiku kohta on kõikide institutsioonide jaoks siduv ja kokkuleppes ettenähtud paindlikkusinstrumendid võetakse kasutusele, et tagada Euroopa Parlamendi prioriteetide õigeaegne alustamine ja piisav rahastamine; |
| --- | --- |

45.

peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamendil ei ole selle rubriigi piires mingeid manööverdusvõimalusi, ja kordab, et on veendunud, et poliitiline kokkulepe mitmeaastase finantsraamistiku kohta on kõikide institutsioonide jaoks siduv ja kokkuleppes ettenähtud paindlikkusinstrumendid võetakse kasutusele, et tagada Euroopa Parlamendi prioriteetide õigeaegne alustamine ja piisav rahastamine;

Rubriik 2

| 46. | märgib, et kuigi rubriiki 2 mõjutasid nõukogu kärped kõige vähem, tehti teatavate programmide assigneeringutes siiski vähendusi, eelkõige programmis „LIFE+”, mis on Euroopa Parlamendi üks prioriteete (maksete assigneeringuid vähendati 4,07 %); |
| --- | --- |

46.

märgib, et kuigi rubriiki 2 mõjutasid nõukogu kärped kõige vähem, tehti teatavate programmide assigneeringutes siiski vähendusi, eelkõige programmis „LIFE+”, mis on Euroopa Parlamendi üks prioriteete (maksete assigneeringuid vähendati 4,07 %);

| 47. | taastab kõigil ridadel, mida nõukogu kärpis, eelarveprojekti ja suurendab koolidele puuvilja jagamise kava kulukohustuste assigneeringuid 28 miljoni euro võrra, et viia selle assigneeringud kooskõlla 2013. aasta juunis 2014.–2020. aasta uue ühise põllumajanduspoliitika kohta saavutatud poliitilise kokkuleppega; |
| --- | --- |

47.

taastab kõigil ridadel, mida nõukogu kärpis, eelarveprojekti ja suurendab koolidele puuvilja jagamise kava kulukohustuste assigneeringuid 28 miljoni euro võrra, et viia selle assigneeringud kooskõlla 2013. aasta juunis 2014.–2020. aasta uue ühise põllumajanduspoliitika kohta saavutatud poliitilise kokkuleppega;

| 48. | kiidab heaks Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi tehnilise abi jaoks loodavad uued eelarveread, millele kantakse märge „pro memoria”, nagu on osutatud komisjoni kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2014; |
| --- | --- |

48.

kiidab heaks Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi tehnilise abi jaoks loodavad uued eelarveread, millele kantakse märge „pro memoria”, nagu on osutatud komisjoni kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2014;

Rubriik 3

| 49. | tuletab meelde, et kuigi rubriik 3 on rahaeraldise mõttes kõige väiksem mitmeaastase finantsraamistiku rubriik, hõlmab see küsimusi, mis huvitavad liidu kodanikke kõige rohkem; |
| --- | --- |

49.

tuletab meelde, et kuigi rubriik 3 on rahaeraldise mõttes kõige väiksem mitmeaastase finantsraamistiku rubriik, hõlmab see küsimusi, mis huvitavad liidu kodanikke kõige rohkem;

| 50. | võtab teadmiseks selles rubriigis tehtud kärped, mille komisjon oli kavandanud juba eelarveprojektis; peab kahetsusväärseks asjaolu, et nõukogu on selle rubriigi kulukohustuste ja maksete assigneeringuid veelgi rohkem kärpinud (kulukohustusi eelarveprojektiga võrreldes 5,2 miljoni euro võrra ehk -0,24 % ja makseid 10 miljoni euro võrra ehk -0,60 %); |
| --- | --- |

50.

võtab teadmiseks selles rubriigis tehtud kärped, mille komisjon oli kavandanud juba eelarveprojektis; peab kahetsusväärseks asjaolu, et nõukogu on selle rubriigi kulukohustuste ja maksete assigneeringuid veelgi rohkem kärpinud (kulukohustusi eelarveprojektiga võrreldes 5,2 miljoni euro võrra ehk -0,24 % ja makseid 10 miljoni euro võrra ehk -0,60 %);

| 51. | kavatseb üldise põhimõtte kohaselt kõigil eelarveridadel tehtud kärped tühistada, et tagada selle rubriigi käimasolevate programmide ja meetmete nõuetekohane täitmine; |
| --- | --- |

51.

kavatseb üldise põhimõtte kohaselt kõigil eelarveridadel tehtud kärped tühistada, et tagada selle rubriigi käimasolevate programmide ja meetmete nõuetekohane täitmine;

| 52. | kordab Euroopa Parlamendi jätkuvat toetust sellele, et õiguste ja kodanikega seotud ning kultuuri- ja meediaprogrammidele, mille täitmismäär on kõrge, millel on nähtav võimendav ja ülekanduv mõju ning mis loovad piiriülese koostöö ja kodanike aktiivse osalemise soodustamise kaudu selget ja tõendatud Euroopa lisaväärtust, eraldataks piisavalt raha; on nende valdkondade programmides ja meetmetes kavandatud kärbete pärast eriti mures; teeb ettepaneku teatavate üksikute kultuuri- ja meedia allprogrammide, programmi „Kodanike Euroopa”, õiguste ja kodakondsuse programmi ning multimeediameetmete eelarveridade assigneeringuid võrreldes eelarveprojektiga suurendada (kulukohustuste suurendamine kokku 11,3 miljoni euro võrra); |
| --- | --- |

52.

kordab Euroopa Parlamendi jätkuvat toetust sellele, et õiguste ja kodanikega seotud ning kultuuri- ja meediaprogrammidele, mille täitmismäär on kõrge, millel on nähtav võimendav ja ülekanduv mõju ning mis loovad piiriülese koostöö ja kodanike aktiivse osalemise soodustamise kaudu selget ja tõendatud Euroopa lisaväärtust, eraldataks piisavalt raha; on nende valdkondade programmides ja meetmetes kavandatud kärbete pärast eriti mures; teeb ettepaneku teatavate üksikute kultuuri- ja meedia allprogrammide, programmi „Kodanike Euroopa”, õiguste ja kodakondsuse programmi ning multimeediameetmete eelarveridade assigneeringuid võrreldes eelarveprojektiga suurendada (kulukohustuste suurendamine kokku 11,3 miljoni euro võrra);

| 53. | tuletab meelde, et ELi eelarve suhtes valitsevad mitmed ohud, nt käibemaksupettused, salakaubandus, võltsimine ja korruptsioon, mis peamiselt tulenevad organiseeritud kuritegevusest; nõuab, et võitlus ELi suhtes toimepandavate pettuste ja piiriülese organiseeritud kuritegevuse vastu seataks selgeks prioriteediks ning et selleks tugevdataks vastavaid ELi ameteid ja asutusi, kes tegelevad nimetatud ohtude ennetamise ning nende ohtude ja neid põhjustavate kuritegelike struktuuride vastase tõhusa võitlusega; |
| --- | --- |

53.

tuletab meelde, et ELi eelarve suhtes valitsevad mitmed ohud, nt käibemaksupettused, salakaubandus, võltsimine ja korruptsioon, mis peamiselt tulenevad organiseeritud kuritegevusest; nõuab, et võitlus ELi suhtes toimepandavate pettuste ja piiriülese organiseeritud kuritegevuse vastu seataks selgeks prioriteediks ning et selleks tugevdataks vastavaid ELi ameteid ja asutusi, kes tegelevad nimetatud ohtude ennetamise ning nende ohtude ja neid põhjustavate kuritegelike struktuuride vastase tõhusa võitlusega;

| 54. | rõhutab, et varjupaiga ja rände valdkonnas tuleks tugevdada liikmesriikide vahelist solidaarsust ning et ELi eelarves peaks kajastuma, et sellel eesmärgil on võetud selgeid kohustusi, sh liikmesriikide piisavad osamaksud; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et varjupaiga ja rände valdkonnas tuleks tugevdada liikmesriikide vahelist solidaarsust ning et ELi eelarves peaks kajastuma, et sellel eesmärgil on võetud selgeid kohustusi, sh liikmesriikide piisavad osamaksud;

| 55. | märgib, et napp varu jätab väga väikese võimaluse tulla toime seda rubriiki puudutavate ootamatute olukordadega; |
| --- | --- |

55.

märgib, et napp varu jätab väga väikese võimaluse tulla toime seda rubriiki puudutavate ootamatute olukordadega;

Rubriik 4

| 56. | peab nõukogu poolt rubriigis 4 tehtud kärpeid (-0,21 % kulukohustuste assigneeringutest ja -2,5 % maksete assigneeringutest) kahetsusväärseks, sest see on üks neist rubriikidest, mida oli juba eelarveprojektis 2013. aasta summadega võrreldes kõige rohkem kärbitud (-12,5 % kulukohustustest ja -8,2 % maksete assigneeringutest); kordab, et kuigi rubriik 4 moodustab liidu eelarvest vähem kui 6 %, sõltub sellest ELi tegevus väljaspool ELi; |
| --- | --- |

56.

peab nõukogu poolt rubriigis 4 tehtud kärpeid (-0,21 % kulukohustuste assigneeringutest ja -2,5 % maksete assigneeringutest) kahetsusväärseks, sest see on üks neist rubriikidest, mida oli juba eelarveprojektis 2013. aasta summadega võrreldes kõige rohkem kärbitud (-12,5 % kulukohustustest ja -8,2 % maksete assigneeringutest); kordab, et kuigi rubriik 4 moodustab liidu eelarvest vähem kui 6 %, sõltub sellest ELi tegevus väljaspool ELi;

| 57. | peab sellega seoses väga oluliseks, et tugevdataks koostööd, tõhustataks koordineerimist ja soodustataks koostoimet liikmesriikide programmide ja projektidega kolmandates riikides, et suurendada ELi välistegevuse tõhusust ja tulla toime praeguste eelarvepiirangutega; |
| --- | --- |

57.

peab sellega seoses väga oluliseks, et tugevdataks koostööd, tõhustataks koordineerimist ja soodustataks koostoimet liikmesriikide programmide ja projektidega kolmandates riikides, et suurendada ELi välistegevuse tõhusust ja tulla toime praeguste eelarvepiirangutega;

| 58. | peab kärpeid, mille nõukogu tegi Euroopa Parlamendi jaoks esmatähtsatel eelarveridadel, lubamatuks ja teeb ettepaneku taastada nõukogu kärbitud eelarveridadel eelarveprojekt ning teatavate ELi välissuhete seisukohalt strateegiliste ridade (humanitaarabi, Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend, arengukoostöö rahastamisvahend, ühinemiseelse abi rahastamisvahend, stabiliseerimisvahend ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend) kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes kokku 233 miljoni euro võrra isegi suurendada; nõuab sellega seoses, et suurendataks assigneeringuid arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud geograafilistele piirkondadele ja temaatilistele valdkondadele, et liikuda lähemale aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

58.

peab kärpeid, mille nõukogu tegi Euroopa Parlamendi jaoks esmatähtsatel eelarveridadel, lubamatuks ja teeb ettepaneku taastada nõukogu kärbitud eelarveridadel eelarveprojekt ning teatavate ELi välissuhete seisukohalt strateegiliste ridade (humanitaarabi, Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend, arengukoostöö rahastamisvahend, ühinemiseelse abi rahastamisvahend, stabiliseerimisvahend ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend) kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes kokku 233 miljoni euro võrra isegi suurendada; nõuab sellega seoses, et suurendataks assigneeringuid arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud geograafilistele piirkondadele ja temaatilistele valdkondadele, et liikuda lähemale aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele;

| 59. | on seisukohal, et Euroopa Liidu naabruspoliitika tulemuslikuks elluviimiseks tuleb Euroopa partnerriikidele, kes on pühendunud demokraatliku ühiskonna ülesehitamisele ja reformide läbiviimisele, tagada suurem toetus; võtab arvesse poliitiliselt keerulist olukorda, mis praegu mõnes partnerriigis valitseb; on seisukohal, et suurem toetus tuleb tagada ka selleks, et suurendada usaldust ja edendada muid meetmeid, mis aitavad parandada julgeolekut ning hoida ära konflikte või neid lahendada; |
| --- | --- |

59.

on seisukohal, et Euroopa Liidu naabruspoliitika tulemuslikuks elluviimiseks tuleb Euroopa partnerriikidele, kes on pühendunud demokraatliku ühiskonna ülesehitamisele ja reformide läbiviimisele, tagada suurem toetus; võtab arvesse poliitiliselt keerulist olukorda, mis praegu mõnes partnerriigis valitseb; on seisukohal, et suurem toetus tuleb tagada ka selleks, et suurendada usaldust ja edendada muid meetmeid, mis aitavad parandada julgeolekut ning hoida ära konflikte või neid lahendada;

| 60. | tuletab meelde, et läbipaistvus on väga oluline eelarve aluspõhimõte; nõuab seetõttu, et Euroopa Liidu eriesindajate eelarverida jagataks mitmeks eri eelarvereaks, et igale ELi eriesindajale ettenähtud assigneeringutest tekiks parem ülevaade; teeb ettepaneku paigutada kõik ELi eriesindajate eelarveridade assigneeringud ümber Euroopa välisteenistuse eelarvesse; |
| --- | --- |

60.

tuletab meelde, et läbipaistvus on väga oluline eelarve aluspõhimõte; nõuab seetõttu, et Euroopa Liidu eriesindajate eelarverida jagataks mitmeks eri eelarvereaks, et igale ELi eriesindajale ettenähtud assigneeringutest tekiks parem ülevaade; teeb ettepaneku paigutada kõik ELi eriesindajate eelarveridade assigneeringud ümber Euroopa välisteenistuse eelarvesse;

| 61. | ei nõustu komisjoni ettepanekuga jagada geograafilised ja temaatilised eelarveread vaesuse vähendamise ja säästva arengu eelarvereaks ning valitsemisküsimustega seotud eelarvereaks, sest sellise liigenduse puhul ei oleks võimalik arengupoliitika eesmärke vahenditest eristada; soovitab arengupoliitika vajaduste paremaks kajastamiseks liigendust seetõttu muuta; |
| --- | --- |

61.

ei nõustu komisjoni ettepanekuga jagada geograafilised ja temaatilised eelarveread vaesuse vähendamise ja säästva arengu eelarvereaks ning valitsemisküsimustega seotud eelarvereaks, sest sellise liigenduse puhul ei oleks võimalik arengupoliitika eesmärke vahenditest eristada; soovitab arengupoliitika vajaduste paremaks kajastamiseks liigendust seetõttu muuta;

| 62. | teeb ettepaneku võtta 50 miljoni euro suuruses summas kasutusele paindlikkusinstrument ja katta sellest tegelikud vajadused, mis kaasnevad liidu panusega Lähis-Ida rahuprotsessi; kordab seetõttu oma toetust pikaajalistele abiprogrammidele ning piisavatele rahalistele vahenditele ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile Lähis-Idas (UNRWA), Palestiina ja rahuprotsessi heaks; rõhutab, et UNRWA-le tuleb anda piisavad vahendid, et sel oleks võimalik osutada olulisi teenuseid, mille jaoks talle on antud ÜRO Peaassamblee mandaat, ning et kaitsta piirkonnas valitsevat ebastabiilsust arvestades pagulaste turvalisust ja elatist; |
| --- | --- |

62.

teeb ettepaneku võtta 50 miljoni euro suuruses summas kasutusele paindlikkusinstrument ja katta sellest tegelikud vajadused, mis kaasnevad liidu panusega Lähis-Ida rahuprotsessi; kordab seetõttu oma toetust pikaajalistele abiprogrammidele ning piisavatele rahalistele vahenditele ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile Lähis-Idas (UNRWA), Palestiina ja rahuprotsessi heaks; rõhutab, et UNRWA-le tuleb anda piisavad vahendid, et sel oleks võimalik osutada olulisi teenuseid, mille jaoks talle on antud ÜRO Peaassamblee mandaat, ning et kaitsta piirkonnas valitsevat ebastabiilsust arvestades pagulaste turvalisust ja elatist;

| 63. | on seisukohal, et abi läbipaistvuse ja tõhususe huvides tuleks otsese eelarvetoetuse poliitikat kriitiliselt hinnata ja auditite mahtu suurendada; rõhutab, et pettuse ja kuritarvitamise korral tuleks ELi finantsabi tühistada; |
| --- | --- |

63.

on seisukohal, et abi läbipaistvuse ja tõhususe huvides tuleks otsese eelarvetoetuse poliitikat kriitiliselt hinnata ja auditite mahtu suurendada; rõhutab, et pettuse ja kuritarvitamise korral tuleks ELi finantsabi tühistada;

| 64. | nõuab hädaabireservi maksete assigneeringute suurendamist (147 miljoni euro võrra), et vältida sellise olukorra kordumist, kus komisjon ei suuda tekkivatele humanitaarkriisidele kiiresti reageerida; |
| --- | --- |

64.

nõuab hädaabireservi maksete assigneeringute suurendamist (147 miljoni euro võrra), et vältida sellise olukorra kordumist, kus komisjon ei suuda tekkivatele humanitaarkriisidele kiiresti reageerida;

Rubriik 5

| 65. | on üllatunud nõukogu poolt rubriigis 5 tehtud kärbete üle, mille kogusumma on nii kulukohustuste kui ka maksete puhul 153,283 miljonit eurot (eelarveprojektiga võrreldes -1,8 %) ja millest suurimad puudutavad pensione ja Euroopa koole (-5,2 miljonit eurot ehk -3,2 %) ning poliitikavaldkondade ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud kulusid (-69,7 miljonit eurot ehk -3,5 %); |
| --- | --- |

65.

on üllatunud nõukogu poolt rubriigis 5 tehtud kärbete üle, mille kogusumma on nii kulukohustuste kui ka maksete puhul 153,283 miljonit eurot (eelarveprojektiga võrreldes -1,8 %) ja millest suurimad puudutavad pensione ja Euroopa koole (-5,2 miljonit eurot ehk -3,2 %) ning poliitikavaldkondade ametnike ja ajutiste teenistujatega seotud kulusid (-69,7 miljonit eurot ehk -3,5 %);

| 66. | juhib tähelepanu sellele, et komisjon oli eelarveprojektis uute personalieeskirjadega ja ametikohtade 1 % vähendamisega kaasnevat kokkuhoidu, milles institutsioonid kokku leppisid, suuresti juba arvesse võtnud; |
| --- | --- |

66.

juhib tähelepanu sellele, et komisjon oli eelarveprojektis uute personalieeskirjadega ja ametikohtade 1 % vähendamisega kaasnevat kokkuhoidu, milles institutsioonid kokku leppisid, suuresti juba arvesse võtnud;

| 67. | peab nõukogu poolt halduskuludes tehtud lisakärpeid põhjendamatuks ja on seisukohal, et nendega eiratakse õigusaktidest ja lepingutest tulenevaid kohustusi ja liidu uusi pädevusi ja ülesandeid; märgib, et „2011. ja 2012. aasta palkade kohandamisega seotud summade väljajätmine” võib liidu eelarve tasakaalu veelgi rohkem ohustada; |
| --- | --- |

67.

peab nõukogu poolt halduskuludes tehtud lisakärpeid põhjendamatuks ja on seisukohal, et nendega eiratakse õigusaktidest ja lepingutest tulenevaid kohustusi ja liidu uusi pädevusi ja ülesandeid; märgib, et „2011. ja 2012. aasta palkade kohandamisega seotud summade väljajätmine” võib liidu eelarve tasakaalu veelgi rohkem ohustada;

| 68. | märgib eelkõige, et kui Euroopa Liidu Kohus (Euroopa Kohus) teeb vaidluse all oleva pensionide ja palkade korrigeerimise (alates 1. juulist 2012) kohta 2014. aastal otsuse komisjoni kasuks, siis ei jää selle ettenägemata olukorraga toimetulemiseks rubriigi 5 ülemmäära piiresse piisavat varu; märgib seetõttu, et nõukogu ei ole saavutanud eesmärki, mille ta oma seisukoha vastuvõtmisel ise püstitas; |
| --- | --- |

68.

märgib eelkõige, et kui Euroopa Liidu Kohus (Euroopa Kohus) teeb vaidluse all oleva pensionide ja palkade korrigeerimise (alates 1. juulist 2012) kohta 2014. aastal otsuse komisjoni kasuks, siis ei jää selle ettenägemata olukorraga toimetulemiseks rubriigi 5 ülemmäära piiresse piisavat varu; märgib seetõttu, et nõukogu ei ole saavutanud eesmärki, mille ta oma seisukoha vastuvõtmisel ise püstitas;

| 69. | taastab seetõttu eelarveprojekti kõigil halduskulude ja tugiteenuste eelarveridadel ja kõigil nõukogu poolt kärbitud rubriigi 5 eelarveridadel, v.a III jao real „Töötasud ja toetused”, mille assigneeringuid vähendatakse 1,2 miljoni euro võrra, et katta Euroopa Kemikaaliameti rahaline toetus II tüübi Euroopa koolide rahastamiseks; |
| --- | --- |

69.

taastab seetõttu eelarveprojekti kõigil halduskulude ja tugiteenuste eelarveridadel ja kõigil nõukogu poolt kärbitud rubriigi 5 eelarveridadel, v.a III jao real „Töötasud ja toetused”, mille assigneeringuid vähendatakse 1,2 miljoni euro võrra, et katta Euroopa Kemikaaliameti rahaline toetus II tüübi Euroopa koolide rahastamiseks;

| 70. | on otsustanud hoida reservis teatavaid assigneeringuid, mille puhul oodatakse komisjonilt detsentraliseeritud ametite ja välisabi haldamise aruannete kohta asjakohast teavet; |
| --- | --- |

70.

on otsustanud hoida reservis teatavaid assigneeringuid, mille puhul oodatakse komisjonilt detsentraliseeritud ametite ja välisabi haldamise aruannete kohta asjakohast teavet;

| 71. | jagab eelarverea, mis on seotud Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kuludega ametnikele ja ajutistele teenistujatele, omaette eelarveridadeks, et võtta arvesse OLAFi järelevalvekomitee sekretariaadi laiendatud volitusi ja suuremat sõltumatust, mis on ette nähtud uues OLAFi määruses (7); |
| --- | --- |

71.

jagab eelarverea, mis on seotud Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kuludega ametnikele ja ajutistele teenistujatele, omaette eelarveridadeks, et võtta arvesse OLAFi järelevalvekomitee sekretariaadi laiendatud volitusi ja suuremat sõltumatust, mis on ette nähtud uues OLAFi määruses (7);

Ametid

| 72. | kiidab komisjoni poolt ametite kohta koostatud eelarvestuse üldiselt heaks; märgib, et komisjon oli enamiku ametite algseid taotlusi juba märkimisväärselt vähendanud; |
| --- | --- |

72.

kiidab komisjoni poolt ametite kohta koostatud eelarvestuse üldiselt heaks; märgib, et komisjon oli enamiku ametite algseid taotlusi juba märkimisväärselt vähendanud;

| 73. | on seetõttu seisukohal, et nõukogu poolt välja pakutud täiendavad kärped seaksid ohtu ametite nõuetekohase töö ega võimaldaks neil täita neile seadusandja poolt määratud ülesandeid; ei ole nõus nõukogu põhimõttega teha kärpeid kõigi ametite assigneeringutes, sest ametite vajadusi tuleks hinnata individuaalselt; |
| --- | --- |

73.

on seetõttu seisukohal, et nõukogu poolt välja pakutud täiendavad kärped seaksid ohtu ametite nõuetekohase töö ega võimaldaks neil täita neile seadusandja poolt määratud ülesandeid; ei ole nõus nõukogu põhimõttega teha kärpeid kõigi ametite assigneeringutes, sest ametite vajadusi tuleks hinnata individuaalselt;

| 74. | ei saa aga heaks kiita seda, kuidas komisjon on käsitlenud personali, st kavatsenud vähendada ametite ametikohtade loetelu mitte ainult 1 %, mis tuleneb mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevast poliitilisest kokkuleppest – mida kohaldatakse kõigi institutsioonide ja organite suhtes, vaid 2 % (lisaks poliitilise kokkuleppe 1 %-ile kantakse veel 1 % ümberpaigutamisreservi); |
| --- | --- |

74.

ei saa aga heaks kiita seda, kuidas komisjon on käsitlenud personali, st kavatsenud vähendada ametite ametikohtade loetelu mitte ainult 1 %, mis tuleneb mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevast poliitilisest kokkuleppest – mida kohaldatakse kõigi institutsioonide ja organite suhtes, vaid 2 % (lisaks poliitilise kokkuleppe 1 %-ile kantakse veel 1 % ümberpaigutamisreservi);

| 75. | rõhutab, et personali kokkulepitud vähendamine toimub 31. detsembri 2012. aasta seisuga fikseeritud töötajate arvu ja ülesannete alusel ning et olemasolevatele ametitele uute ülesannete andmisega ja uute ametite loomisega peavad kaasnema lisavahendid; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, et personali kokkulepitud vähendamine toimub 31. detsembri 2012. aasta seisuga fikseeritud töötajate arvu ja ülesannete alusel ning et olemasolevatele ametitele uute ülesannete andmisega ja uute ametite loomisega peavad kaasnema lisavahendid;

| 76. | teeb seetõttu enamiku ametite ametikohtade loetelus muudatusi selliselt, et oleks võimalik rakendada kokkulepitud 1 % vähendust; ei kohalda seda aga ametite suhtes, kes olid oma algses taotluses 1+1 % vähendust juba arvesse võtnud; kordab aga, et seda 1 % lisakärbet tuleb 2015. aasta eelarves arvesse võtta, et kohelda kõiki ameteid võrdselt; |
| --- | --- |

76.

teeb seetõttu enamiku ametite ametikohtade loetelus muudatusi selliselt, et oleks võimalik rakendada kokkulepitud 1 % vähendust; ei kohalda seda aga ametite suhtes, kes olid oma algses taotluses 1+1 % vähendust juba arvesse võtnud; kordab aga, et seda 1 % lisakärbet tuleb 2015. aasta eelarves arvesse võtta, et kohelda kõiki ameteid võrdselt;

| 77. | rõhutab, et Euroopa järelevalveasutustele on juba delegeeritud lisaülesandeid ja õigusaktide ettepanekutes on kavandatud kokkuleppimist ootavaid tulevasi ülesandeid, mis eeldavad samaväärset eelarve suurendamist, et need asutused saaksid oma järelevalveülesandeid rahuldavalt täita; tuletab meelde, et Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa järelevalveasutused vajavad eraldi eelarveridasid ja nad tuleks muuta riigi tasandi liikmesasutustest rahaliselt sõltumatuks; |
| --- | --- |

77.

rõhutab, et Euroopa järelevalveasutustele on juba delegeeritud lisaülesandeid ja õigusaktide ettepanekutes on kavandatud kokkuleppimist ootavaid tulevasi ülesandeid, mis eeldavad samaväärset eelarve suurendamist, et need asutused saaksid oma järelevalveülesandeid rahuldavalt täita; tuletab meelde, et Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa järelevalveasutused vajavad eraldi eelarveridasid ja nad tuleks muuta riigi tasandi liikmesasutustest rahaliselt sõltumatuks;

| 78. | on otsustanud kolme finantsjärelevalveasutuse 2014. aasta eelarve assigneeringuid suurendada; on seisukohal, et nende assigneeringute puhul tuleks arvesse võtta kohustust täita püstitatud ülesandeid, sest selleks, et saada üle praegusest finants- ja majanduskriisist, mis on tihedalt seotud finantssektori stabiilsusega, on võetud ja võetakse vastu üha rohkem määrusi, otsuseid ja direktiive; |
| --- | --- |

78.

on otsustanud kolme finantsjärelevalveasutuse 2014. aasta eelarve assigneeringuid suurendada; on seisukohal, et nende assigneeringute puhul tuleks arvesse võtta kohustust täita püstitatud ülesandeid, sest selleks, et saada üle praegusest finants- ja majanduskriisist, mis on tihedalt seotud finantssektori stabiilsusega, on võetud ja võetakse vastu üha rohkem määrusi, otsuseid ja direktiive;

| 79. | on otsustanud ühtlasi suurendada Euroopa Meresõiduohutuse Ameti assigneeringuid ja paljude rubriigi 3 alla kuuluvate, lisaülesandeid saanud ametite (Frontex, Europol, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus, vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet) assigneeringuid; suurendab Euroopa Ravimiameti assigneeringuid, sest komisjon oli eelarveprojektis võtnud arvesse sihtotstarbelisi tulusid, mida peamiselt tasudest rahastatavate ametite puhul ei tohiks teha; võtab arvesse neljanda raudteepaketi võimalikku jõustumist ja paigutab Euroopa Raudteeagentuuri jaoks lisaassigneeringud reservi; |
| --- | --- |

79.

on otsustanud ühtlasi suurendada Euroopa Meresõiduohutuse Ameti assigneeringuid ja paljude rubriigi 3 alla kuuluvate, lisaülesandeid saanud ametite (Frontex, Europol, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus, vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet) assigneeringuid; suurendab Euroopa Ravimiameti assigneeringuid, sest komisjon oli eelarveprojektis võtnud arvesse sihtotstarbelisi tulusid, mida peamiselt tasudest rahastatavate ametite puhul ei tohiks teha; võtab arvesse neljanda raudteepaketi võimalikku jõustumist ja paigutab Euroopa Raudteeagentuuri jaoks lisaassigneeringud reservi;

| 80. | palub komisjonil teha suuremaid pingutusi selleks, et teha koos liikmesriikidega, kes tõrguvad kõige rohkem, kindlaks ametid, mille võiks mõne muu ametiga ühendada või vähemalt mujale viia, et tagada hoonete ühiskasutus või teatavate haldusülesannete jagamine; |
| --- | --- |

80.

palub komisjonil teha suuremaid pingutusi selleks, et teha koos liikmesriikidega, kes tõrguvad kõige rohkem, kindlaks ametid, mille võiks mõne muu ametiga ühendada või vähemalt mujale viia, et tagada hoonete ühiskasutus või teatavate haldusülesannete jagamine;

| 81. | loodab ka, et komisjon esitab uue finantsselgituse, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on seadusandliku menetluse ametite volituste laiendamiseks lõpule viinud; on teadlik, et selline laiendamine võib nõuda lisavahendeid, milles peavad mõlemad institutsioonid kokku leppima; |
| --- | --- |

81.

loodab ka, et komisjon esitab uue finantsselgituse, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on seadusandliku menetluse ametite volituste laiendamiseks lõpule viinud; on teadlik, et selline laiendamine võib nõuda lisavahendeid, milles peavad mõlemad institutsioonid kokku leppima;

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

| 82. | olles esitatud katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid põhjalikult analüüsinud, arvestades käimasolevate projektide ja meetmete tulemuslikkust ning jättes välja algatused, millel juba on kehtiv õiguslik alus, ning võttes täielikult arvesse komisjoni hinnangut projektide rakendatavuse kohta, on otsustanud võtta vastu piiratud arvul katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid sisaldava kompromisspaketi, arvestades ühtlasi piiratud kasutatavat varu; |
| --- | --- |

82.

olles esitatud katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid põhjalikult analüüsinud, arvestades käimasolevate projektide ja meetmete tulemuslikkust ning jättes välja algatused, millel juba on kehtiv õiguslik alus, ning võttes täielikult arvesse komisjoni hinnangut projektide rakendatavuse kohta, on otsustanud võtta vastu piiratud arvul katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid sisaldava kompromisspaketi, arvestades ühtlasi piiratud kasutatavat varu;

Muud jaod

| 83. | on seisukohal, et iga liidu institutsiooni eelarvet tuleks vaadelda vastavalt institutsiooni eesmärkidele ja olukorrale eraldi ja mitte kasutada kõigi jaoks ühtmoodi lahendust, võttes arvesse iga institutsiooni konkreetset arenguetappi, ülesandeid, juhtimiseesmärke, personalivajadust ja kinnisvarapoliitikat; |
| --- | --- |

83.

on seisukohal, et iga liidu institutsiooni eelarvet tuleks vaadelda vastavalt institutsiooni eesmärkidele ja olukorrale eraldi ja mitte kasutada kõigi jaoks ühtmoodi lahendust, võttes arvesse iga institutsiooni konkreetset arenguetappi, ülesandeid, juhtimiseesmärke, personalivajadust ja kinnisvarapoliitikat;

| 84. | kordab, et Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid ühest küljest toetama kõikvõimalikku kokkuhoidu ja tõhususe suurendamist, milleks tuleb täitmisel olevad ja uued ülesanded pidevalt läbi vaadata, kuid teisest küljest nägema institutsioonide tõrgeteta tööks ette piisavad assigneeringud, järgima siseseid ja väliseid juriidilisi kohustusi ning osutama liidu kodanikele äärmiselt professionaalset avalikku teenust; |
| --- | --- |

84.

kordab, et Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid ühest küljest toetama kõikvõimalikku kokkuhoidu ja tõhususe suurendamist, milleks tuleb täitmisel olevad ja uued ülesanded pidevalt läbi vaadata, kuid teisest küljest nägema institutsioonide tõrgeteta tööks ette piisavad assigneeringud, järgima siseseid ja väliseid juriidilisi kohustusi ning osutama liidu kodanikele äärmiselt professionaalset avalikku teenust;

| 85. | väljendab eelkõige Euroopa Kohtu otsuse ootuses muret selle pärast, et nõukogu kärpis 2014. aasta eelarve projektis töötajate 2011. ja 2012. aasta palkade 1,7 % korrigeerimiseks ettenähtud summasid institutsioonide puhul, kes olid korrigeerimise mõju eelarvestuses arvesse võtnud; taastab selle kulu 2014. aasta eelarves, sest see on osa usaldusväärsest ja ettevaatlikust finantsjuhtimisest; on mures ka põhi- ja viivisemaksete – mida institutsioonidel tuleks maksta – suureneva võlgnevuse pärast, ja märgib, et nõukogu ei ole ettevaatusabinõuna ette näinud mingeid assigneeringuid; |
| --- | --- |

85.

väljendab eelkõige Euroopa Kohtu otsuse ootuses muret selle pärast, et nõukogu kärpis 2014. aasta eelarve projektis töötajate 2011. ja 2012. aasta palkade 1,7 % korrigeerimiseks ettenähtud summasid institutsioonide puhul, kes olid korrigeerimise mõju eelarvestuses arvesse võtnud; taastab selle kulu 2014. aasta eelarves, sest see on osa usaldusväärsest ja ettevaatlikust finantsjuhtimisest; on mures ka põhi- ja viivisemaksete – mida institutsioonidel tuleks maksta – suureneva võlgnevuse pärast, ja märgib, et nõukogu ei ole ettevaatusabinõuna ette näinud mingeid assigneeringuid;

| 86. | on seetõttu väga mures selle pärast, et rubriigi 5 ja halduskulude vaheülemmäära piiresse jääv maksete varu on peaaegu olematu ja kulukohustuste varu on ebapiisav; tuletab meelde, et määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 203 kohaselt on halduskulud liigendamata assigneeringud ja seetõttu on määrav kahest ülemmäärast madalaim; kordab, et väljamaksmata palkade korrigeerimise katmiseks võib olla vaja täiendavaid maksete assigneeringuid, ja hoiatab selle eest, et ühtlasi võib kulukohustuste puhul tekkida probleem varuga; |
| --- | --- |

86.

on seetõttu väga mures selle pärast, et rubriigi 5 ja halduskulude vaheülemmäära piiresse jääv maksete varu on peaaegu olematu ja kulukohustuste varu on ebapiisav; tuletab meelde, et määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 203 kohaselt on halduskulud liigendamata assigneeringud ja seetõttu on määrav kahest ülemmäärast madalaim; kordab, et väljamaksmata palkade korrigeerimise katmiseks võib olla vaja täiendavaid maksete assigneeringuid, ja hoiatab selle eest, et ühtlasi võib kulukohustuste puhul tekkida probleem varuga;

| 87. | nõuab, et juhul kui Euroopa Kohus otsustab, et personalieeskirjades sätestatud palkade korrigeerimine tuleb teha, võetaks võlgnevuse ja palkade vastava korrigeerimise katmiseks vastu paranduseelarve; märgib, et personalieeskirjade vastuvõtmise tulemusel tekib väike lisakokkuhoid, mida eelarveprojektis ei olnud veel arvesse võetud; võtab teadmiseks komisjoni kirjaliku muutmisettepaneku nr 2/2014 (COM(2013)0719) täpsemad üksikasjad; palub tungivalt nõukogul võtta arvesse kirjaliku muutmisettepaneku sisu 2014. aasta eelarve menetlemisel; |
| --- | --- |

87.

nõuab, et juhul kui Euroopa Kohus otsustab, et personalieeskirjades sätestatud palkade korrigeerimine tuleb teha, võetaks võlgnevuse ja palkade vastava korrigeerimise katmiseks vastu paranduseelarve; märgib, et personalieeskirjade vastuvõtmise tulemusel tekib väike lisakokkuhoid, mida eelarveprojektis ei olnud veel arvesse võetud; võtab teadmiseks komisjoni kirjaliku muutmisettepaneku nr 2/2014 (COM(2013)0719) täpsemad üksikasjad; palub tungivalt nõukogul võtta arvesse kirjaliku muutmisettepaneku sisu 2014. aasta eelarve menetlemisel;

| 88. | tunneb heameelt pingutuste üle, mida institutsioonid on teinud leidmaks säästmise võimalusi ilma teenuste kvaliteeti ohustamata; tunneb heameelt institutsioonide vahel tihenenud koostöö üle, nagu Euroopa Parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee vahel peetavad läbirääkimised, mille eesmärk on tugevdada institutsioonide poliitilisi sidemeid, suurendada tõhusust ja soodustada töötajate liikumist, et toetada vastavate institutsioonide põhiülesandeid; |
| --- | --- |

88.

tunneb heameelt pingutuste üle, mida institutsioonid on teinud leidmaks säästmise võimalusi ilma teenuste kvaliteeti ohustamata; tunneb heameelt institutsioonide vahel tihenenud koostöö üle, nagu Euroopa Parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee vahel peetavad läbirääkimised, mille eesmärk on tugevdada institutsioonide poliitilisi sidemeid, suurendada tõhusust ja soodustada töötajate liikumist, et toetada vastavate institutsioonide põhiülesandeid;

I jagu – Euroopa Parlament

Üldine raamistik

| 89. | tuletab meelde, et 2014. aasta eelarvestuse vastuvõtmisel rõhutas Euroopa Parlament, et tuleb üles näidata suurt eelarvealast vastutustundlikkust, kontrollivõimet ja võimet oma kulusid piirata ning teha suuremaid pingutusi edasiste muudatuste tegemiseks, suurema kokkuhoiu saavutamiseks ja struktuursete reformide elluviimiseks, et hoida eelarve suurenemise määr lähemal inflatsioonimäärale; |
| --- | --- |

89.

tuletab meelde, et 2014. aasta eelarvestuse vastuvõtmisel rõhutas Euroopa Parlament, et tuleb üles näidata suurt eelarvealast vastutustundlikkust, kontrollivõimet ja võimet oma kulusid piirata ning teha suuremaid pingutusi edasiste muudatuste tegemiseks, suurema kokkuhoiu saavutamiseks ja struktuursete reformide elluviimiseks, et hoida eelarve suurenemise määr lähemal inflatsioonimäärale;

| 90. | rõhutab, et Euroopa Parlament ja nõukogu peavad ELi eelarves pikaajalise kokkuhoiu saavutamiseks võtma arvesse vajadust, et tuleb koostada üheainsa asukoha tegevuskava, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi varasemates resolutsioonides, eelkõige 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve projekti kohta – kõik jaod (8) ja 6. veebruari 2013. aasta resolutsioonis 2014. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta – kõik jaod peale komisjoni jao (9) ning Euroopa Parlamendi 10. mai 2012. aasta otsuses Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, I jagu – Euroopa Parlament (10); |
| --- | --- |

90.

rõhutab, et Euroopa Parlament ja nõukogu peavad ELi eelarves pikaajalise kokkuhoiu saavutamiseks võtma arvesse vajadust, et tuleb koostada üheainsa asukoha tegevuskava, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi varasemates resolutsioonides, eelkõige 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve projekti kohta – kõik jaod (8) ja 6. veebruari 2013. aasta resolutsioonis 2014. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta – kõik jaod peale komisjoni jao (9) ning Euroopa Parlamendi 10. mai 2012. aasta otsuses Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, I jagu – Euroopa Parlament (10);

| 91. | väljendab heameelt 24. septembri 2013. aasta lepituskohtumisel juhatuse ja eelarvekomisjoni vahel saavutatud kokkuleppe üle; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi 2014. aasta eelarve üldmaht on 1 783 976 098 eurot, mida on 26. veebruaril 2013. aastal esitatud esialgse eelarvestuse projektiga võrreldes 29 168 108 euro võrra vähem; |
| --- | --- |

91.

väljendab heameelt 24. septembri 2013. aasta lepituskohtumisel juhatuse ja eelarvekomisjoni vahel saavutatud kokkuleppe üle; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi 2014. aasta eelarve üldmaht on 1 783 976 098 eurot, mida on 26. veebruaril 2013. aastal esitatud esialgse eelarvestuse projektiga võrreldes 29 168 108 euro võrra vähem;

| 92. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi 2014. aasta eelarve maht on 2013. aasta eelarvest 1,9 % suurem; märgib, et Horvaatia ühinemisega seotud kulud suurendavad eelarvet 0,17 % ja Euroopa Parlamendi koosseisu muutumisega kaasnevad ühekordsed kulud 2,1 %; rõhutab, et kuigi 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimiste tõttu toimuva koosseisu vahetumisega kaasnevad vältimatud kulud, on tegevuseelarve 0,37 % väiksem ja väheneb eeldatava inflatsioonimäära tõttu veelgi; |
| --- | --- |

92.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi 2014. aasta eelarve maht on 2013. aasta eelarvest 1,9 % suurem; märgib, et Horvaatia ühinemisega seotud kulud suurendavad eelarvet 0,17 % ja Euroopa Parlamendi koosseisu muutumisega kaasnevad ühekordsed kulud 2,1 %; rõhutab, et kuigi 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimiste tõttu toimuva koosseisu vahetumisega kaasnevad vältimatud kulud, on tegevuseelarve 0,37 % väiksem ja väheneb eeldatava inflatsioonimäära tõttu veelgi;

| 93. | rõhutab, et Euroopa Parlamendi eelarvesse lisati Euroopa Kohtu otsuse ootuses assigneeringud, millest on võimalik osaliselt katta 2011. ja 2012. aasta palkade eesseisev korrigeerimine; on väga mures selle pärast, et nõukogu ei ole näinud mingeid assigneeringuid ette ei iseenda eelarves ega jätnud muude institutsioonide eelarvesse alles assigneeringuid, mis olid mõeldud ettevaatusabinõuks, millest katta osaliselt mõju, mida Euroopa Kohtu eeldatav otsus eelarvele võib avaldada; märgib, et kui Euroopa Parlament ei oleks ette näinud assigneeringuid, millest katta Euroopa Kohtu vastava otsuse korral 2011. ja 2012. aasta palkade eesseisev korrigeerimine, oleks Euroopa Parlamendi 2014. aasta tegevuseelarve 0,37 % netovähenemismäär veel 1,3 % võrra suurem; |
| --- | --- |

93.

rõhutab, et Euroopa Parlamendi eelarvesse lisati Euroopa Kohtu otsuse ootuses assigneeringud, millest on võimalik osaliselt katta 2011. ja 2012. aasta palkade eesseisev korrigeerimine; on väga mures selle pärast, et nõukogu ei ole näinud mingeid assigneeringuid ette ei iseenda eelarves ega jätnud muude institutsioonide eelarvesse alles assigneeringuid, mis olid mõeldud ettevaatusabinõuks, millest katta osaliselt mõju, mida Euroopa Kohtu eeldatav otsus eelarvele võib avaldada; märgib, et kui Euroopa Parlament ei oleks ette näinud assigneeringuid, millest katta Euroopa Kohtu vastava otsuse korral 2011. ja 2012. aasta palkade eesseisev korrigeerimine, oleks Euroopa Parlamendi 2014. aasta tegevuseelarve 0,37 % netovähenemismäär veel 1,3 % võrra suurem;

| 94. | kiidab heaks järgmised eelarvestuses tehtavad muudatused:






  — | võtta arvesse mõju, mis tuleneb uute personalieeskirjade vastuvõtmisest ja ametikohtade loetelus sellega seoses tehtud muudatustest; |
| --- | --- | --- |

94.

kiidab heaks järgmised eelarvestuses tehtavad muudatused:

—

võtta arvesse mõju, mis tuleneb uute personalieeskirjade vastuvõtmisest ja ametikohtade loetelus sellega seoses tehtud muudatustest;

| — | võtta arvesse kokkuhoidu, mis saavutatakse sellega, et PRES-hoone asemel kolitakse Luxembourgis hoonesse GEOS; |
| --- | --- |

—

võtta arvesse kokkuhoidu, mis saavutatakse sellega, et PRES-hoone asemel kolitakse Luxembourgis hoonesse GEOS;

| — | vähendada Euroopa Ajaloo Maja assigneeringuid seetõttu, et komisjon katab osa tegevuskuludest ja et saavutatakse sisene kokkuhoid; |
| --- | --- |

—

vähendada Euroopa Ajaloo Maja assigneeringuid seetõttu, et komisjon katab osa tegevuskuludest ja et saavutatakse sisene kokkuhoid;

| — | võtta arvesse kokkuhoidu, mis tuleneb paberivaba parlamendi töömeetodite rakendamisest; |
| --- | --- |

—

võtta arvesse kokkuhoidu, mis tuleneb paberivaba parlamendi töömeetodite rakendamisest;

| — | paigutada parlamendiliikmete põhimääruse kohased parlamendiliikmete pensionid, nagu ka ametnike pensionid, III jao all olevale spetsiaalsele eelarvereale; |
| --- | --- |

—

paigutada parlamendiliikmete põhimääruse kohased parlamendiliikmete pensionid, nagu ka ametnike pensionid, III jao all olevale spetsiaalsele eelarvereale;

| — | eraldada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ning Regioonide Komiteega sõlmitava koostöökokkuleppe tulemusel parlamendi teadusteenuste peadirektoraadile inimressursid ja rahalised vahendid; |
| --- | --- |

—

eraldada Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ning Regioonide Komiteega sõlmitava koostöökokkuleppe tulemusel parlamendi teadusteenuste peadirektoraadile inimressursid ja rahalised vahendid;

Ühine töörühm

| 95. | tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Parlamendi eelarvet käsitleva juhatuse ja eelarvekomisjoni ühine töörühm, tänu millele on reformiprotsessis olnud võimalik pidada arutelusid ja teha kindlaks kokkuhoiuvõimalused, millega tasakaalustada Euroopa Parlamendi tõhususe suurendamiseks vajalikke investeeringuid, jätkab tööd; |
| --- | --- |

95.

tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Parlamendi eelarvet käsitleva juhatuse ja eelarvekomisjoni ühine töörühm, tänu millele on reformiprotsessis olnud võimalik pidada arutelusid ja teha kindlaks kokkuhoiuvõimalused, millega tasakaalustada Euroopa Parlamendi tõhususe suurendamiseks vajalikke investeeringuid, jätkab tööd;

| 96. | tuletab meelde, et varem on töörühm teinud tulemuslikult kindlaks strateegiad, mille abil hoida kokku parlamendiliikmete sõidukulusid; |
| --- | --- |

96.

tuletab meelde, et varem on töörühm teinud tulemuslikult kindlaks strateegiad, mille abil hoida kokku parlamendiliikmete sõidukulusid;

| 97. | kordab, et reformid, mis algatati töörühma arutluste tulemusel, nagu institutsioonidevaheline koostöö Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, paberivaba Euroopa Parlamendi ja e-koosolekute rakendamise meetmed, Euroopa Parlamendi töökorralduse tõhusam struktuur, maksete väljasttellimine ja uue personalihaldustarkvara kasutuselevõtmine, peaksid jätkuma, et suurendada tõhusust ja vabastada vahendeid parlamendiliikmete sõltumatu teadusliku nõustamise parandamiseks ning suurendada Euroopa Parlamendi kontrollisuutlikkust; |
| --- | --- |

97.

kordab, et reformid, mis algatati töörühma arutluste tulemusel, nagu institutsioonidevaheline koostöö Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, paberivaba Euroopa Parlamendi ja e-koosolekute rakendamise meetmed, Euroopa Parlamendi töökorralduse tõhusam struktuur, maksete väljasttellimine ja uue personalihaldustarkvara kasutuselevõtmine, peaksid jätkuma, et suurendada tõhusust ja vabastada vahendeid parlamendiliikmete sõltumatu teadusliku nõustamise parandamiseks ning suurendada Euroopa Parlamendi kontrollisuutlikkust;

Personalieeskirjade reform

| 98. | märgib, et personalieeskirjades tehtavad, Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel seadusandliku tavamenetluse raames kokkulepitud muudatused hõlmavad uut töötajate palkade indekseerimise meetodit ja näevad ette palkade korrigeerimise külmutamise 2013. ja 2014. aastal kõigis institutsioonides, sh Euroopa Parlamendis, mis parlamendi 2014. aasta eelarves annab 14,5 miljoni euro suuruse kokkuhoiu; |
| --- | --- |

98.

märgib, et personalieeskirjades tehtavad, Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel seadusandliku tavamenetluse raames kokkulepitud muudatused hõlmavad uut töötajate palkade indekseerimise meetodit ja näevad ette palkade korrigeerimise külmutamise 2013. ja 2014. aastal kõigis institutsioonides, sh Euroopa Parlamendis, mis parlamendi 2014. aasta eelarves annab 14,5 miljoni euro suuruse kokkuhoiu;

| 99. | võtab ka arvesse, et muud personalieeskirjades tehtavad muudatused, näiteks need, mis puudutavad ametnike iga-aastaste sõidukulude eeskirju, annavad 2,8 miljoni euro suuruse kokkuhoiu ja 0,8 miljonit eurot hoitakse kokku tänu sellele, et muudetakse töötajate teenistuskäigu ja edutamise kiirust ning luuakse uus tegevusüksus SC; |
| --- | --- |

99.

võtab ka arvesse, et muud personalieeskirjades tehtavad muudatused, näiteks need, mis puudutavad ametnike iga-aastaste sõidukulude eeskirju, annavad 2,8 miljoni euro suuruse kokkuhoiu ja 0,8 miljonit eurot hoitakse kokku tänu sellele, et muudetakse töötajate teenistuskäigu ja edutamise kiirust ning luuakse uus tegevusüksus SC;

| 100. | märgib, et komisjoni ettepanek vähendada töötajate koguarvu 1 % aastas tähendab Euroopa Parlamendi puhul seda, et 2014. aastal kaotatakse ametikohtade loetelust 67 ametikohta; võtab teadmiseks teate, mille peasekretär saatis juhatusele 2. septembril 2013. aastal ja milles peasekretär parlamendiliikmete poliitilise ja haldustoe tasakaalu ei käsitle; märgib, et fraktsioonid on oma inimressursid alates 2012. aastast külmutanud ja et nende vajadused kaeti kahel eelnenud eelarveaastal vaid osaliselt; rõhutab, et fraktsioonide töötajate koguarv ei tohiks 2014. aastal ega sellele järgnevatel aastatel olla väiksem kui praegu; |
| --- | --- |

100.

märgib, et komisjoni ettepanek vähendada töötajate koguarvu 1 % aastas tähendab Euroopa Parlamendi puhul seda, et 2014. aastal kaotatakse ametikohtade loetelust 67 ametikohta; võtab teadmiseks teate, mille peasekretär saatis juhatusele 2. septembril 2013. aastal ja milles peasekretär parlamendiliikmete poliitilise ja haldustoe tasakaalu ei käsitle; märgib, et fraktsioonid on oma inimressursid alates 2012. aastast külmutanud ja et nende vajadused kaeti kahel eelnenud eelarveaastal vaid osaliselt; rõhutab, et fraktsioonide töötajate koguarv ei tohiks 2014. aastal ega sellele järgnevatel aastatel olla väiksem kui praegu;

| 101. | kordab oma 17. aprilli 2013. aasta resolutsioonis esitatud nõuet, et pärast muudetud personalieeskirjade vastuvõtmist esitataks eelarvekomisjonile nende rakendamise tegevuskava, kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu vaheliste läbirääkimiste tulemusena on nüüd jõutud personalieeskirjade reformimises kokkuleppele; |
| --- | --- |

101.

kordab oma 17. aprilli 2013. aasta resolutsioonis esitatud nõuet, et pärast muudetud personalieeskirjade vastuvõtmist esitataks eelarvekomisjonile nende rakendamise tegevuskava, kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu vaheliste läbirääkimiste tulemusena on nüüd jõutud personalieeskirjade reformimises kokkuleppele;

Koostöö nõuandvate komiteedega

| 102. | tunneb käimasolevate läbirääkimiste üle heameelt ja innustab Euroopa Parlamenti ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed ja Regioonide Komiteed sõlmima koostöö tihendamiseks institutsioonidevahelise koostöökokkuleppe; |
| --- | --- |

102.

tunneb käimasolevate läbirääkimiste üle heameelt ja innustab Euroopa Parlamenti ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed ja Regioonide Komiteed sõlmima koostöö tihendamiseks institutsioonidevahelise koostöökokkuleppe;

| 103. | rõhutab, et Euroopa Parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee ametikohtade loetelus kavandatud muudatused, mis on seotud arutlusel oleva institutsioonidevahelise koostöökokkuleppega, on otseselt seotud sellega, et jõuda poliitilise kokkuleppe sõlmimiseni, ja on kokkuleppe sõlmimisest sõltuvad; on seisukohal, et selle koostöö tulemuseks võib olla kvalifitseeritud töötajate järkjärguline üleminek komiteede kirjaliku tõlke teenistustest parlamendi uude teadusteenuste peadirektoraati (sh selle peadirektoraadi ametikohtade loetelu vastav suurendamine), mille käigus läheb vabatahtlikult üle kuni 80 töötajat, ja vastav proportsionaalne ametikohtade kaotamine komiteede ametikohtade loeteludes töötajate üleminekule järgneval aastal; |
| --- | --- |

103.

rõhutab, et Euroopa Parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee ametikohtade loetelus kavandatud muudatused, mis on seotud arutlusel oleva institutsioonidevahelise koostöökokkuleppega, on otseselt seotud sellega, et jõuda poliitilise kokkuleppe sõlmimiseni, ja on kokkuleppe sõlmimisest sõltuvad; on seisukohal, et selle koostöö tulemuseks võib olla kvalifitseeritud töötajate järkjärguline üleminek komiteede kirjaliku tõlke teenistustest parlamendi uude teadusteenuste peadirektoraati (sh selle peadirektoraadi ametikohtade loetelu vastav suurendamine), mille käigus läheb vabatahtlikult üle kuni 80 töötajat, ja vastav proportsionaalne ametikohtade kaotamine komiteede ametikohtade loeteludes töötajate üleminekule järgneval aastal;

Ettenägematute kulude reserv

| 104. | et 2014. aasta eelarvemenetluse ajaks ei ole võimalik piisavalt täpselt kindlaks teha, millal töötajate üleminek algab ja kui kiiresti see toimub, on otsustanud lisada Euroopa Parlamendi palkade eelarvereale 0,7 miljon eurot ja paigutada samas summas assigneeringuid komiteede palkade eelarveridadelt kuni töötajate ülemineku toimumiseni reservi; on seisukohal, et lõppkokkuvõttes võiks Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni otsusel vajaduse korral ettenägematute kulude reservist palkade reale ümber paigutada assigneeringud summas kuni 3,3 miljonit eurot; loodab, et need kaks nõuandvat komiteed vähendavad oma eelarves assigneeringuid proportsionaalses mahus, võttes arvesse ülemineku toimumist ja Euroopa Parlamendiga sõlmitud poliitilist kokkulepet; |
| --- | --- |

104.

et 2014. aasta eelarvemenetluse ajaks ei ole võimalik piisavalt täpselt kindlaks teha, millal töötajate üleminek algab ja kui kiiresti see toimub, on otsustanud lisada Euroopa Parlamendi palkade eelarvereale 0,7 miljon eurot ja paigutada samas summas assigneeringuid komiteede palkade eelarveridadelt kuni töötajate ülemineku toimumiseni reservi; on seisukohal, et lõppkokkuvõttes võiks Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni otsusel vajaduse korral ettenägematute kulude reservist palkade reale ümber paigutada assigneeringud summas kuni 3,3 miljonit eurot; loodab, et need kaks nõuandvat komiteed vähendavad oma eelarves assigneeringuid proportsionaalses mahus, võttes arvesse ülemineku toimumist ja Euroopa Parlamendiga sõlmitud poliitilist kokkulepet;

Parlamendiliikmete pensionide ümberpaigutamine

| 105. | on veendunud, et endiste parlamendiliikmete pensionide haldamine ei kuulu Euroopa Parlamendi igapäevaste ülesannete hulka ning et pensionikulude potentsiaalne kasv vähendab eelarve läbipaistvust; toetab seetõttu kolme parlamendiliikmete põhimääruse kohase pensioniliigi – vanadus-, invaliidsus- ja toitjakaotuspensioni – ümberpaigutamist liidu eelarve III jakku, kuid samas tuleks jätkata parlamendiliikmete nõustamist pensioniga seotud küsimustes; juhib tähelepanu sellele, et pensionide haldamise koondamine ühte institutsiooni võimaldab suurendada haldustõhusust; |
| --- | --- |

105.

on veendunud, et endiste parlamendiliikmete pensionide haldamine ei kuulu Euroopa Parlamendi igapäevaste ülesannete hulka ning et pensionikulude potentsiaalne kasv vähendab eelarve läbipaistvust; toetab seetõttu kolme parlamendiliikmete põhimääruse kohase pensioniliigi – vanadus-, invaliidsus- ja toitjakaotuspensioni – ümberpaigutamist liidu eelarve III jakku, kuid samas tuleks jätkata parlamendiliikmete nõustamist pensioniga seotud küsimustes; juhib tähelepanu sellele, et pensionide haldamise koondamine ühte institutsiooni võimaldab suurendada haldustõhusust;

| 106. | märgib, 2014. aastal toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi puudutavat teavet tuleb esitada sidusal viisil; toetab seetõttu seoses 2014. aasta valimistega valimisaktiivsuse edendamist, valimiste kuupäevade kohta teabe levitamist ja liidu kodaniku teavitamist, selgitades kõigis liidu keeltes, millised on kodanike valimisõigused ja millist mõju liit kodanike igapäevaelule avaldab; on seisukohal, et 2009. aasta 2014. aasta valimistega seotud kommunikatsioonistrateegia kohta tuleks koostada järelhinnang; |
| --- | --- |

106.

märgib, 2014. aastal toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi puudutavat teavet tuleb esitada sidusal viisil; toetab seetõttu seoses 2014. aasta valimistega valimisaktiivsuse edendamist, valimiste kuupäevade kohta teabe levitamist ja liidu kodaniku teavitamist, selgitades kõigis liidu keeltes, millised on kodanike valimisõigused ja millist mõju liit kodanike igapäevaelule avaldab; on seisukohal, et 2009. aasta 2014. aasta valimistega seotud kommunikatsioonistrateegia kohta tuleks koostada järelhinnang;

Lisakokkuhoid

| 107. | on veendunud, et majandussurutise ajal tuleb teha kõik selleks, et leida institutsioonide eelarvetest kokkuhoiuvõimalusi, juurutades rohkem selliseid tavasid, mis ei vähenda parlamendiliikmete töö kvaliteeti; tuletab meelde, et kulude kokkuhoidu on muu hulgas näha sellest, et töötajate lähetuskulusid ei ole alates 2007. aastast indekseeritud ning kõik parlamendiliikmete hüvitised on kuni Euroopa Parlamendi praeguse koosseisu ametiaja lõpuni külmutatud 2011. aasta tasemel; lisaks väljendab heameelt selle üle, et kõik parlamendiliikmete hüvitised on 2014. aasta lõpuni külmutatud; |
| --- | --- |

107.

on veendunud, et majandussurutise ajal tuleb teha kõik selleks, et leida institutsioonide eelarvetest kokkuhoiuvõimalusi, juurutades rohkem selliseid tavasid, mis ei vähenda parlamendiliikmete töö kvaliteeti; tuletab meelde, et kulude kokkuhoidu on muu hulgas näha sellest, et töötajate lähetuskulusid ei ole alates 2007. aastast indekseeritud ning kõik parlamendiliikmete hüvitised on kuni Euroopa Parlamendi praeguse koosseisu ametiaja lõpuni külmutatud 2011. aasta tasemel; lisaks väljendab heameelt selle üle, et kõik parlamendiliikmete hüvitised on 2014. aasta lõpuni külmutatud;

| 108. | on otsustanud seetõttu Euroopa Parlamendi kulusid 2014. aasta eelarveprojektiga võrreldes 9 658 000 võrra vähendada; |
| --- | --- |

108.

on otsustanud seetõttu Euroopa Parlamendi kulusid 2014. aasta eelarveprojektiga võrreldes 9 658 000 võrra vähendada;

| 109. | vähendab oma kulude piiramiseks delegatsioonide assigneeringuid ja sellega seoses parlamendiliikmete delegatsioonide arvu isegi suuremas mahus kui viimasel kahel aastal kokkulepitud ja ellu viidud kärped; |
| --- | --- |

109.

vähendab oma kulude piiramiseks delegatsioonide assigneeringuid ja sellega seoses parlamendiliikmete delegatsioonide arvu isegi suuremas mahus kui viimasel kahel aastal kokkulepitud ja ellu viidud kärped;

IV–X jagu

| 110. | avaldab kõigile teistele institutsioonidele kiitust kokkuhoiu ja tõhususe suurendamise eest, mille nad on juba oma eelarveprojektis ette näinud; taastab ettenägeliku ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt 2011. ja 2012. aasta palkade korrigeerimiseks ettenähtud assigneeringud, võttes arvesse Euroopa Kohtu poolt selles asjas peatselt tehtavat otsust; |
| --- | --- |

110.

avaldab kõigile teistele institutsioonidele kiitust kokkuhoiu ja tõhususe suurendamise eest, mille nad on juba oma eelarveprojektis ette näinud; taastab ettenägeliku ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt 2011. ja 2012. aasta palkade korrigeerimiseks ettenähtud assigneeringud, võttes arvesse Euroopa Kohtu poolt selles asjas peatselt tehtavat otsust;

IV jagu – Euroopa Kohus

| 111. | viib kindla vähendusmäära tagasi 3 % tasemele, taastades assigneeringud summas 1,43 miljonit eurot, et Euroopa Kohtu ametikohtade loetelu oleks võimalik täiel määral kasutada ning et tagada Euroopa Kohtu suutlikkus tulla nõuetekohaselt toime järjest kasvava töökoormusega; |
| --- | --- |

111.

viib kindla vähendusmäära tagasi 3 % tasemele, taastades assigneeringud summas 1,43 miljonit eurot, et Euroopa Kohtu ametikohtade loetelu oleks võimalik täiel määral kasutada ning et tagada Euroopa Kohtu suutlikkus tulla nõuetekohaselt toime järjest kasvava töökoormusega;

| 112. | suurendab assigneeringuid Euroopa Kohtu palkade eelarveridadel üle eelarveprojektis ettenähtu, et võtta arvesse 2011. ja 2012. aasta palgakorrektsioone, mida Euroopa Kohtu eelarvestuses algselt arvesse ei võetud; |
| --- | --- |

112.

suurendab assigneeringuid Euroopa Kohtu palkade eelarveridadel üle eelarveprojektis ettenähtu, et võtta arvesse 2011. ja 2012. aasta palgakorrektsioone, mida Euroopa Kohtu eelarvestuses algselt arvesse ei võetud;

V jagu – Kontrollikoda

| 113. | võttes eelkõige arvesse Euroopa Kohtu peatselt tehtavat otsust vastavas asjas, taastab eelarveprojektis summa, mis on 2014. aasta eelarves ette nähtud töötajate 2011. ja 2012. palkade korrigeerimiseks (mille nõukogu eelarve lugemisel välja jättis); |
| --- | --- |

113.

võttes eelkõige arvesse Euroopa Kohtu peatselt tehtavat otsust vastavas asjas, taastab eelarveprojektis summa, mis on 2014. aasta eelarves ette nähtud töötajate 2011. ja 2012. palkade korrigeerimiseks (mille nõukogu eelarve lugemisel välja jättis);

| 114. | väljendab erilist rahuolu selle üle, et kontrollikoda on olnud kokkuhoidlik ja leidnud oma eelarveprojektis sisemisi tõhususe suurendamise võimalusi; |
| --- | --- |

114.

väljendab erilist rahuolu selle üle, et kontrollikoda on olnud kokkuhoidlik ja leidnud oma eelarveprojektis sisemisi tõhususe suurendamise võimalusi;

VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 115. | võttes eelkõige arvesse Euroopa Kohtu peatselt tehtavat otsust vastavas asjas, taastab eelarveprojektis summa, mis on 2014. aasta eelarves ette nähtud töötajate 2011. ja 2012. aasta palkade korrigeerimiseks (mille nõukogu eelarve lugemisel välja jättis); |
| --- | --- |

115.

võttes eelkõige arvesse Euroopa Kohtu peatselt tehtavat otsust vastavas asjas, taastab eelarveprojektis summa, mis on 2014. aasta eelarves ette nähtud töötajate 2011. ja 2012. aasta palkade korrigeerimiseks (mille nõukogu eelarve lugemisel välja jättis);

| 116. | peab tervitatavaks parlamendi ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahelisi käimasolevaid läbirääkimisi koostöölepingu teemal ja innustab selle sõlmimist; paigutab kuni Euroopa Parlamendiga sõlmitava koostöölepingu sõlmimiseni ja kuni 48 töötaja võimaliku järk-järgulise üleviimiseni osa palgaassigneeringutest reservi, kusjuures ametikohtade loetelusse tehakse märge, et need ametikohad jäetakse töötajate üleviimise lõpuleviimisele järgneval aastal ametikohtade loetelust välja – sõltuvalt lõpliku kokkuleppe sõlmimisest; |
| --- | --- |

116.

peab tervitatavaks parlamendi ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahelisi käimasolevaid läbirääkimisi koostöölepingu teemal ja innustab selle sõlmimist; paigutab kuni Euroopa Parlamendiga sõlmitava koostöölepingu sõlmimiseni ja kuni 48 töötaja võimaliku järk-järgulise üleviimiseni osa palgaassigneeringutest reservi, kusjuures ametikohtade loetelusse tehakse märge, et need ametikohad jäetakse töötajate üleviimise lõpuleviimisele järgneval aastal ametikohtade loetelust välja – sõltuvalt lõpliku kokkuleppe sõlmimisest;

VII jagu – Regioonide Komitee

| 117. | võttes eelkõige arvesse Euroopa Kohtu peatselt tehtavat otsust vastavas asjas, taastab eelarveprojektis summa, mis on 2014. aasta eelarves ette nähtud töötajate 2011. ja 2012. aasta palkade korrigeerimiseks (mille nõukogu eelarve lugemisel välja jättis); |
| --- | --- |

117.

võttes eelkõige arvesse Euroopa Kohtu peatselt tehtavat otsust vastavas asjas, taastab eelarveprojektis summa, mis on 2014. aasta eelarves ette nähtud töötajate 2011. ja 2012. aasta palkade korrigeerimiseks (mille nõukogu eelarve lugemisel välja jättis);

| 118. | peab tervitatavaks Euroopa Parlamendi ja Regioonide Komitee vahelisi käimasolevaid läbirääkimisi koostöölepingu teemal ja innustab selle sõlmimist; paigutab kuni Euroopa Parlamendiga sõlmitava koostöölepingu sõlmimiseni ja kuni 32 töötaja võimaliku järk-järgulise üleviimiseni osa palgaassigneeringutest reservi, kusjuures ametikohtade loetelusse tehakse märge, et need ametikohad jäetakse töötajate üleviimise lõpuleviimisele järgneval aastal ametikohtade loetelust välja – sõltuvalt lõpliku kokkuleppe sõlmimisest; |
| --- | --- |

118.

peab tervitatavaks Euroopa Parlamendi ja Regioonide Komitee vahelisi käimasolevaid läbirääkimisi koostöölepingu teemal ja innustab selle sõlmimist; paigutab kuni Euroopa Parlamendiga sõlmitava koostöölepingu sõlmimiseni ja kuni 32 töötaja võimaliku järk-järgulise üleviimiseni osa palgaassigneeringutest reservi, kusjuures ametikohtade loetelusse tehakse märge, et need ametikohad jäetakse töötajate üleviimise lõpuleviimisele järgneval aastal ametikohtade loetelust välja – sõltuvalt lõpliku kokkuleppe sõlmimisest;

| 119. | taastab komitee liikmete sõitudega seotud eelarveread eelarveprojekti tasemel, et nende poliitilise tegevuse aktiivsus ei väheneks; |
| --- | --- |

119.

taastab komitee liikmete sõitudega seotud eelarveread eelarveprojekti tasemel, et nende poliitilise tegevuse aktiivsus ei väheneks;

| 120. | märgib, et fraktsioon Euroopa Konservatiivid ja Reformistid moodustas Regioonide Komitees uue fraktsiooni; tuletab meelde, et iga fraktsioon peaks vastavalt fraktsiooni suurusele saama haldustoetust, mis hõlbustab fraktsiooni osalemist komitee poliitilises tegevuses; |
| --- | --- |

120.

märgib, et fraktsioon Euroopa Konservatiivid ja Reformistid moodustas Regioonide Komitees uue fraktsiooni; tuletab meelde, et iga fraktsioon peaks vastavalt fraktsiooni suurusele saama haldustoetust, mis hõlbustab fraktsiooni osalemist komitee poliitilises tegevuses;

VIII jagu – Euroopa Ombudsman

| 121. | võttes eelkõige arvesse Euroopa Kohtu peatselt tehtavat otsust vastavas asjas, taastab eelarveprojektis summa, mis on 2014. aasta eelarves ette nähtud töötajate 2011. ja 2012. aasta palkade korrigeerimiseks (mille nõukogu eelarve lugemisel välja jättis); |
| --- | --- |

121.

võttes eelkõige arvesse Euroopa Kohtu peatselt tehtavat otsust vastavas asjas, taastab eelarveprojektis summa, mis on 2014. aasta eelarves ette nähtud töötajate 2011. ja 2012. aasta palkade korrigeerimiseks (mille nõukogu eelarve lugemisel välja jättis);

| 122. | peab Euroopa Ombudsmani institutsiooni suhtelist väiksust arvestades õigustatuks Euroopa Ombudsmani põhjendatud kava vähendada töötajate arvu viie aasta jooksul 5 % omaenda ajakava alusel; |
| --- | --- |

122.

peab Euroopa Ombudsmani institutsiooni suhtelist väiksust arvestades õigustatuks Euroopa Ombudsmani põhjendatud kava vähendada töötajate arvu viie aasta jooksul 5 % omaenda ajakava alusel;

IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor

| 123. | võttes eelkõige arvesse Euroopa Kohtu peatselt tehtavat otsust vastavas asjas, taastab eelarveprojektis summa, mis on 2014. aasta eelarves ette nähtud töötajate 2011. ja 2012. aasta palkade korrigeerimiseks (mille nõukogu eelarve lugemisel välja jättis); |
| --- | --- |

123.

võttes eelkõige arvesse Euroopa Kohtu peatselt tehtavat otsust vastavas asjas, taastab eelarveprojektis summa, mis on 2014. aasta eelarves ette nähtud töötajate 2011. ja 2012. aasta palkade korrigeerimiseks (mille nõukogu eelarve lugemisel välja jättis);

| 124. | peab Euroopa Andmekaitseinspektori institutsiooni suhtelist väiksust arvestades õigustatuks Euroopa Andmekaitseinspektori põhjendatud kava vähendada töötajate arvu viie aasta jooksul 5 % omaenda ajakava alusel; |
| --- | --- |

124.

peab Euroopa Andmekaitseinspektori institutsiooni suhtelist väiksust arvestades õigustatuks Euroopa Andmekaitseinspektori põhjendatud kava vähendada töötajate arvu viie aasta jooksul 5 % omaenda ajakava alusel;

X jagu – Euroopa välisteenistus

| 125. | võttes eelkõige arvesse Euroopa Kohtu peatselt tehtavat otsust vastavas asjas, taastab eelarveprojektis summa, mis on 2014. aasta eelarves ette nähtud töötajate 2011. ja 2012. aasta palkade korrigeerimiseks (mille nõukogu eelarve lugemisel välja jättis); |
| --- | --- |

125.

võttes eelkõige arvesse Euroopa Kohtu peatselt tehtavat otsust vastavas asjas, taastab eelarveprojektis summa, mis on 2014. aasta eelarves ette nähtud töötajate 2011. ja 2012. aasta palkade korrigeerimiseks (mille nõukogu eelarve lugemisel välja jättis);

| 126. | viib kindla vähendusmäära peakorterites tagasi 5,3 % tasemele (taastades assigneeringud summas umbes 0,4 miljonit eurot) ja delegatsioonides 2,7 % tasemele (0,5 miljonit eurot), et töölevõtmisel oleks võimalik järgida institutsiooni vajadusi; |
| --- | --- |

126.

viib kindla vähendusmäära peakorterites tagasi 5,3 % tasemele (taastades assigneeringud summas umbes 0,4 miljonit eurot) ja delegatsioonides 2,7 % tasemele (0,5 miljonit eurot), et töölevõtmisel oleks võimalik järgida institutsiooni vajadusi;

| 127. | suurendab turvalisusega seotud assigneeringuid 5,4 miljoni euro ulatuses turvaliste IT süsteemide ja võrkude jaoks ning 0,6 miljoni euro ulatuses lepinguliste töötajate jaoks; |
| --- | --- |

127.

suurendab turvalisusega seotud assigneeringuid 5,4 miljoni euro ulatuses turvaliste IT süsteemide ja võrkude jaoks ning 0,6 miljoni euro ulatuses lepinguliste töötajate jaoks;

| 128. | peab õigeks, et Euroopa välisteenistus teeb pingutusi, et täita Euroopa Parlamendi väliskomisjoni nõue lisada Euroopa Liidu eriesindajad ja nende töötajad Euroopa välisteenistuse eelarvesse ja institutsioonilisse struktuuri; märgib, et inim- ja rahaliste ressursside ümberpaigutamiseks komisjonist Euroopa välisteenistuse eelarvesse tuleb leida kompromisslahendus komisjoni ja nõukoguga ning lisaks tuleb heaks kiita asjakohane õiguslik alus; teeb ettepaneku Euroopa välisteenistuse eelarvet ja ametikohtade loetelu suurendada; |
| --- | --- |

128.

peab õigeks, et Euroopa välisteenistus teeb pingutusi, et täita Euroopa Parlamendi väliskomisjoni nõue lisada Euroopa Liidu eriesindajad ja nende töötajad Euroopa välisteenistuse eelarvesse ja institutsioonilisse struktuuri; märgib, et inim- ja rahaliste ressursside ümberpaigutamiseks komisjonist Euroopa välisteenistuse eelarvesse tuleb leida kompromisslahendus komisjoni ja nõukoguga ning lisaks tuleb heaks kiita asjakohane õiguslik alus; teeb ettepaneku Euroopa välisteenistuse eelarvet ja ametikohtade loetelu suurendada;

o

o o

| 129. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja organitele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

129.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja organitele ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

(2)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0304.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0081.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0173.

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0359.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0048.

(10)  ELT L 286, 17.10.2012, lk 1.

---

I LISA

ÜHISAVALDUS

2014. aasta eelarvemenetluse kuupäevad ja lepituskomitee tegevuse üksikasjad

| A. | Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon lepivad 2014. aasta eelarvemenetluse suhtes kokku järgmistes põhilistes kuupäevades:






  1. | nõukogu püüab vastu võtta oma seisukoha ja edastada selle Euroopa Parlamendile 11. septembriks 2013, et jõuda Euroopa Parlamendiga aegsasti kokkuleppele; |
| --- | --- | --- |

A.

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon lepivad 2014. aasta eelarvemenetluse suhtes kokku järgmistes põhilistes kuupäevades:

1.

nõukogu püüab vastu võtta oma seisukoha ja edastada selle Euroopa Parlamendile 11. septembriks 2013, et jõuda Euroopa Parlamendiga aegsasti kokkuleppele;

| 2. | Euroopa Parlamendi eelarvekomisjon hääletab nõukogu seisukoha muudatusettepanekute üle hiljemalt 41. nädala lõpuks (oktoobri algus); |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi eelarvekomisjon hääletab nõukogu seisukoha muudatusettepanekute üle hiljemalt 41. nädala lõpuks (oktoobri algus);

| 3. | kolmepoolne kohtumine kutsutakse kokku 16. oktoobril 2013 (pärastlõunal) enne Euroopa Parlamendis toimuvat lugemist; |
| --- | --- |

3.

kolmepoolne kohtumine kutsutakse kokku 16. oktoobril 2013 (pärastlõunal) enne Euroopa Parlamendis toimuvat lugemist;

| 4. | Euroopa Parlamendi täiskogus toimuval lugemisel viiakse hääletamine läbi 43. nädalal; |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlamendi täiskogus toimuval lugemisel viiakse hääletamine läbi 43. nädalal;

| 5. | lepitusperiood algab 24. oktoobril 2013. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõike 4 punkti c kohaselt lõpeb lepituseks ettenähtud aeg 13. novembril 2013; |
| --- | --- |

5.

lepitusperiood algab 24. oktoobril 2013. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõike 4 punkti c kohaselt lõpeb lepituseks ettenähtud aeg 13. novembril 2013;

| 6. | lepituskomitee kohtumine toimub 4. novembril 2013 (pärastlõunal) Euroopa Parlamendis ja 11. novembril 2013 nõukogus; lepituskomitee kohtumised valmistatakse ette kolmepoolsetel kohtumistel. Üks kolmepoolne kohtumine kavandatakse 7. novembri 2013. aasta hommikule. Täiendavad kolmepoolsed kohtumised võib kokku kutsuda 21 päevase lepitusperioodi jooksul. |
| --- | --- |

6.

lepituskomitee kohtumine toimub 4. novembril 2013 (pärastlõunal) Euroopa Parlamendis ja 11. novembril 2013 nõukogus; lepituskomitee kohtumised valmistatakse ette kolmepoolsetel kohtumistel. Üks kolmepoolne kohtumine kavandatakse 7. novembri 2013. aasta hommikule. Täiendavad kolmepoolsed kohtumised võib kokku kutsuda 21 päevase lepitusperioodi jooksul.

| B. | Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon lepivad ka kokku lepituskomitee tegevuse üksikasjades, mis on esitatud lisas ja mida rakendatakse seni, kuni jõustub uus institutsioonidevaheline kokkulepe. |
| --- | --- |

B.

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon lepivad ka kokku lepituskomitee tegevuse üksikasjades, mis on esitatud lisas ja mida rakendatakse seni, kuni jõustub uus institutsioonidevaheline kokkulepe.

---

II LISA

Lepituskomitee tegevuse üksikasjad 2014. aasta eelarvemenetluses

| 1. | Kui Euroopa Parlament hääletab nõukogu seisukoha muudatusettepanekute üle, võtab nõukogu eesistuja samal täiskogu istungil teadmiseks nimetatud kahe eelarvepädeva institutsiooni seisukohtade erinevused ja annab Euroopa Parlamendi presidendile oma nõusoleku kutsuda viivitamata kokku lepituskomitee. Kutse lepituskomitee kokkukutsumiseks saadetakse välja samal päeval, mil toimus täiskogu hääletus, ning lepitusperiood algab järgmisel päeval. 21-päevane ajavahemik arvutatakse vastavalt määrusele (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad. |
| --- | --- |

1.

Kui Euroopa Parlament hääletab nõukogu seisukoha muudatusettepanekute üle, võtab nõukogu eesistuja samal täiskogu istungil teadmiseks nimetatud kahe eelarvepädeva institutsiooni seisukohtade erinevused ja annab Euroopa Parlamendi presidendile oma nõusoleku kutsuda viivitamata kokku lepituskomitee. Kutse lepituskomitee kokkukutsumiseks saadetakse välja samal päeval, mil toimus täiskogu hääletus, ning lepitusperiood algab järgmisel päeval. 21-päevane ajavahemik arvutatakse vastavalt määrusele (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad.

| 2. | Kui nõukogul ei ole võimalik nõustuda kõigi Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutega, kinnitab ta oma seisukohta kirjaga, mis saadetakse enne ühisavalduse punktis A.6 ette nähtud lepituskomitee esimese koosoleku kavandatud toimumiskuupäeva. Sellisel juhul toimib lepituskomitee järgmistes punktides sätestatud tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

2.

Kui nõukogul ei ole võimalik nõustuda kõigi Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutega, kinnitab ta oma seisukohta kirjaga, mis saadetakse enne ühisavalduse punktis A.6 ette nähtud lepituskomitee esimese koosoleku kavandatud toimumiskuupäeva. Sellisel juhul toimib lepituskomitee järgmistes punktides sätestatud tingimuste kohaselt.

| 3. | Lepituskomiteele tehakse kättesaadavaks tavapärased dokumendid (sisenddokumendid), milles võrreldakse eelarvemenetluse eri etappe (1). Need sisaldavad ridade kaupa esitatud summasid (2), finantsraamistiku rubriikide kogusummasid ja võrdlusdokumenti nii summade kui ka märkuste kohta koos muudatustega eelarveridade kaupa kõigi eelarveridade kohta, mida peetakse tehniliselt avatuks. Kõnealused dokumendid liigitatakse eelarve liigenduste kaupa.
  Lepituskomitee sisenddokumentide juurde lisatakse samuti muud dokumendid (3). |
| --- | --- |

3.

Lepituskomiteele tehakse kättesaadavaks tavapärased dokumendid (sisenddokumendid), milles võrreldakse eelarvemenetluse eri etappe (1). Need sisaldavad ridade kaupa esitatud summasid (2), finantsraamistiku rubriikide kogusummasid ja võrdlusdokumenti nii summade kui ka märkuste kohta koos muudatustega eelarveridade kaupa kõigi eelarveridade kohta, mida peetakse tehniliselt avatuks. Kõnealused dokumendid liigitatakse eelarve liigenduste kaupa.

Lepituskomitee sisenddokumentide juurde lisatakse samuti muud dokumendid (3).

| 4. | Eesmärgiga jõuda lepitusperioodi lõpuks kokkuleppele, tehakse kolmepoolse(te)l kohtumis(t)el järgmist:






  — | määratletakse käsitletavate eelarveküsimustega seotud läbirääkimiste ulatus; |
| --- | --- | --- |

4.

Eesmärgiga jõuda lepitusperioodi lõpuks kokkuleppele, tehakse kolmepoolse(te)l kohtumis(t)el järgmist:

—

määratletakse käsitletavate eelarveküsimustega seotud läbirääkimiste ulatus;

| — | arutatakse eelmises taandes kindlaks määratud küsimusi, et jõuda kokkuleppele, mille lepituskomitee peab kinnitama; |
| --- | --- |

—

arutatakse eelmises taandes kindlaks määratud küsimusi, et jõuda kokkuleppele, mille lepituskomitee peab kinnitama;

| — | arutatakse temaatilisi küsimusi, sh mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa, võimaluse korral töödokumentide või mitteametlike dokumentide alusel. |
| --- | --- |

—

arutatakse temaatilisi küsimusi, sh mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa, võimaluse korral töödokumentide või mitteametlike dokumentide alusel.

Esialgseid järeldusi tehakse nii palju kui võimalik ühiselt kas iga kolmepoolse kohtumise käigus või kohe pärast seda, samaaegselt järgmise koosoleku päevakorra koostamisega. Need järeldused dokumenteerib kolmepoolse kohtumise korraldanud institutsioon.

| 5. | Lepituskomitee koosolekute käsutuses on kolmepoolse(te) kohtumis(t)e esialgsed järeldused ja eelarveridasid sisaldav dokument, mille suhtes on jõutud kolmepoolse(te) kohtumis(t)e käigus esialgsele kokkuleppele, et need võimaluse korral kinnitada. |
| --- | --- |

5.

Lepituskomitee koosolekute käsutuses on kolmepoolse(te) kohtumis(t)e esialgsed järeldused ja eelarveridasid sisaldav dokument, mille suhtes on jõutud kolmepoolse(te) kohtumis(t)e käigus esialgsele kokkuleppele, et need võimaluse korral kinnitada.

| 6. | Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohtade vahel saavutataks kokkulepe. Nõukogule ja Euroopa Parlamendile tagatakse sellega seoses täielikult võrdne kohtlemine ja teave. |
| --- | --- |

6.

Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohtade vahel saavutataks kokkulepe. Nõukogule ja Euroopa Parlamendile tagatakse sellega seoses täielikult võrdne kohtlemine ja teave.

| 7. | ELi toimimise lepingu artikli 314 lõikes 5 sätestatud ühise teksti koostavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu sekretariaadid, keda abistab komisjon. See koosneb kaaskirjast, mis adresseeritakse Euroopa Parlamendi presidendile ja nõukogu eesistujale ning sisaldab lepituskomitees saavutatud kokkuleppe kuupäeva ning lisasid, milles on toodud:






  — | kõigi eelarvepunktide arvnäitajad ridade kaupa (4) ja kogusummad finantsraamistiku rubriikide kaupa; |
| --- | --- | --- |

7.

ELi toimimise lepingu artikli 314 lõikes 5 sätestatud ühise teksti koostavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu sekretariaadid, keda abistab komisjon. See koosneb kaaskirjast, mis adresseeritakse Euroopa Parlamendi presidendile ja nõukogu eesistujale ning sisaldab lepituskomitees saavutatud kokkuleppe kuupäeva ning lisasid, milles on toodud:

—

kõigi eelarvepunktide arvnäitajad ridade kaupa (4) ja kogusummad finantsraamistiku rubriikide kaupa;

| — | koonddokument, milles esitatakse eelarveprojekti või nõukogu seisukoha kokkulepitud muudatuste arvnäitajad ja lõpptekst (5). |
| --- | --- |

—

koonddokument, milles esitatakse eelarveprojekti või nõukogu seisukoha kokkulepitud muudatuste arvnäitajad ja lõpptekst (5).

Lepituskomitee võib samuti kiita heaks võimalikke ühisavaldusi, mis on seotud 2014. aasta eelarvega.

| 8. | Ühine tekst tõlgitakse kõikidesse keeltesse (Euroopa Parlamendi teenistuste poolt) ning esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule heakskiitmiseks 14 päeva jooksul pärast kuupäeva, mis järgneb ühist teksti puudutava kokkuleppe saavutamise kuupäevale kooskõlas eespool toodud punktiga 6.
  Pärast ühise teksti vastuvõtmist viimistlevad eelarvet õiguskeele eksperdid, lisades ühise teksti lisad eelarveridadele, mida lepitusmenetluse käigus ei muudetud. |
| --- | --- |

8.

Ühine tekst tõlgitakse kõikidesse keeltesse (Euroopa Parlamendi teenistuste poolt) ning esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule heakskiitmiseks 14 päeva jooksul pärast kuupäeva, mis järgneb ühist teksti puudutava kokkuleppe saavutamise kuupäevale kooskõlas eespool toodud punktiga 6.

Pärast ühise teksti vastuvõtmist viimistlevad eelarvet õiguskeele eksperdid, lisades ühise teksti lisad eelarveridadele, mida lepitusmenetluse käigus ei muudetud.

| 9. | Kolmepoolse kohtumise või lepituskohtumise korraldanud institutsioon pakub suulise tõlke teenust kogu keelerežiimi ulatuses, mida kohaldatakse lepituskomitee koosolekutel, ning ajutiselt kolmepoolsete kohtumiste keelerežiimi ulatuses.
  Kohtumise korraldanud institutsioon vastutab koosolekudokumentide paljundamise ja jaotamise eest.
  Kolme institutsiooni teenistused teevad koostööd läbirääkimiste tulemuste kodeerimisel ühise teksti viimistlemise eesmärgil. |
| --- | --- |

9.

Kolmepoolse kohtumise või lepituskohtumise korraldanud institutsioon pakub suulise tõlke teenust kogu keelerežiimi ulatuses, mida kohaldatakse lepituskomitee koosolekutel, ning ajutiselt kolmepoolsete kohtumiste keelerežiimi ulatuses.

Kohtumise korraldanud institutsioon vastutab koosolekudokumentide paljundamise ja jaotamise eest.

Kolme institutsiooni teenistused teevad koostööd läbirääkimiste tulemuste kodeerimisel ühise teksti viimistlemise eesmärgil.

| 10. | Et lepituskomitee saaks oma töö lõpule viia, tegutsevad institutsioonid lojaalse koostöö vaimus, vahetades õigeaegselt asjaomast teavet ja dokumente nii ametlikul kui ka mitteametlikul tasandil, ning hoiavad kogu eelarvemenetluse käigus oma vastavate läbirääkijate kaudu aktiivselt ja korrapäraselt kõikidel tasanditel kontakti. |
| --- | --- |

10.

Et lepituskomitee saaks oma töö lõpule viia, tegutsevad institutsioonid lojaalse koostöö vaimus, vahetades õigeaegselt asjaomast teavet ja dokumente nii ametlikul kui ka mitteametlikul tasandil, ning hoiavad kogu eelarvemenetluse käigus oma vastavate läbirääkijate kaudu aktiivselt ja korrapäraselt kõikidel tasanditel kontakti.

---

(1)  Eri etappide alla kuuluvad: 2013. aasta eelarve (sealhulgas vastuvõetud paranduseelarved); esialgne eelarveprojekt, nõukogu seisukoht eelarveprojekti kohta, nõukogu seisukohta käsitlevad Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud ja komisjoni esitatud muudatusettepanekud. Võrdlemise eesmärgil esitatakse esialgses eelarveprojektis üksnes need muudatusettepanekud, mida on võetud arvesse nii nõukogus kui ka Euroopa Parlamendis toimunud lugemistel.

(2)  Tehniliselt suletuks peetavad eelarveread tuuakse esile sisenddokumentides. Tehniliselt suletuks peetav eelarverida on selline eelarverida, mille suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel lahkarvamusi ei esine ning mille kohta ei ole esitatud muutmisettepanekuid, ning see ei mõjuta lepituskomitee lõppotsust.

(3)  Sealhulgas komisjoni kiri nõukogu seisukoha ja Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute teostatavuse kohta; muutmiskiri põllumajanduse jaoks (vajaduse korral ka muude valdkondade jaoks); võimaluse korral komisjoni koostatud sügisese eelarveprognoosi hoiatusteade; ning võimalikud kirjad teistelt institutsioonidelt nõukogu seisukoha ja Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute kohta.

(4)  Read, mida ei ole muudetud eelarveprojekti või seda käsitleva nõukogu seisukohaga võrreldes, tuuakse esile.

(5)  Sealhulgas kirjalikud muutmisettepanekud, mida on arvesse võetud nii nõukogus kui ka Euroopa Parlamendis toimunud lugemistel.

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/493 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/493

---

P7_TA(2013)0439

Rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade kohaldamine ja jõustamine ***I

Euroopa Parlamendi 23. oktoobril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse liidu õiguste rakendamist rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade kohaldamisel ja jõustamisel (COM(2012)0773 – C7-0415/2012 – 2012/0359(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 208/24)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse liidu õiguste rakendamist rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade kohaldamisel ja jõustamisel | Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse liidu õiguste rakendamist rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade kohaldamisel ja jõustamisel
  ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3286/94 |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse liidu õiguste rakendamist rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade kohaldamisel ja jõustamisel

Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse liidu õiguste rakendamist rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade kohaldamisel ja jõustamisel
  ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3286/94

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | On oluline, et liidul oleksid asjakohased vahendid liidu õiguste tõhusaks rakendamiseks rahvusvaheliste kaubanduskokkulepete raames, et liit saaks kaitsta oma majandushuve. Siin peetakse eelkõige silmas olukordi, kus kolmandad riigid kehtestavad kaubandust piiravaid meetmeid, mis vähendavad liidu ettevõtjate kasumit, mida nad võiksid saada rahvusvahelistest kaubanduskokkulepetest tulenevalt. Liit peaks suutma sõlmitud rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes sätestatud menetluste ja tähtaegadega seoses kiiresti ja paindlikult reageerida. Seega peaks liit vastu võtma õigusakti, milles sätestatakse raamistik liidu õiguste rakendamiseks teatavates konkreetsetes olukordades. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

On oluline, et liidul oleksid asjakohased vahendid liidu õiguste tõhusaks rakendamiseks rahvusvaheliste kaubanduskokkulepete raames, et liit saaks kaitsta oma majandushuve. Siin peetakse eelkõige silmas olukordi, kus kolmandad riigid kehtestavad kaubandust piiravaid meetmeid, mis vähendavad liidu ettevõtjate kasumit, mida nad võiksid saada rahvusvahelistest kaubanduskokkulepetest tulenevalt. Liit peaks suutma sõlmitud rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes sätestatud menetluste ja tähtaegadega seoses kiiresti ja paindlikult reageerida. Seega peaks liit vastu võtma õigusakti, milles sätestatakse raamistik liidu õiguste rakendamiseks teatavates konkreetsetes olukordades.

| (2) | On oluline, et liidul oleksid asjakohased vahendid liidu õiguste tõhusaks rakendamiseks rahvusvaheliste kaubanduskokkulepete raames, et liit saaks kaitsta oma majandushuve. Siin peetakse eelkõige silmas olukordi, kus kolmandad riigid kehtestavad kaubandust piiravaid meetmeid, mis vähendavad liidu ettevõtjate kasumit, mida nad võiksid saada rahvusvahelistest kaubanduskokkulepetest tulenevalt. Liit peaks suutma sõlmitud rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes sätestatud menetluste ja tähtaegadega seoses kiiresti ja paindlikult reageerida. Seega peaks liit vastu võtma õigusakti, milles sätestatakse raamistik liidu õiguste rakendamiseks teatavates konkreetsetes olukordades
  , ja eraldama piisavalt ressursse, et tagada olemasolevate ressursside tõhus kasutamine nende vahendite puhul
  . |
| --- | --- |

(2)

On oluline, et liidul oleksid asjakohased vahendid liidu õiguste tõhusaks rakendamiseks rahvusvaheliste kaubanduskokkulepete raames, et liit saaks kaitsta oma majandushuve. Siin peetakse eelkõige silmas olukordi, kus kolmandad riigid kehtestavad kaubandust piiravaid meetmeid, mis vähendavad liidu ettevõtjate kasumit, mida nad võiksid saada rahvusvahelistest kaubanduskokkulepetest tulenevalt. Liit peaks suutma sõlmitud rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes sätestatud menetluste ja tähtaegadega seoses kiiresti ja paindlikult reageerida. Seega peaks liit vastu võtma õigusakti, milles sätestatakse raamistik liidu õiguste rakendamiseks teatavates konkreetsetes olukordades
  , ja eraldama piisavalt ressursse, et tagada olemasolevate ressursside tõhus kasutamine nende vahendite puhul
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Liidu õiguste tõhusaks rakendamiseks mõeldud meetmete valikul tuleks võtta arvesse mitte üksnes nende suutlikkust mõjutada asjaomaseid kolmandaid riike järgima rahvusvahelisi kaubanduseeskirju, vaid ka nende suutlikkust leevendada nende ettevõtjate ja liikmesriikide olukorda, kes on kolmandate riikide võetud kaubandust piiravate meetmete tõttu kõige enam kahju kannatanud. Käesoleva määruse alusel võetavad meetmed ei tohiks piirata liidu juurdepääsu Euroopa tööstuse jaoks esmatähtsatele toorainetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Liidu õiguste tõhusaks rakendamiseks mõeldud meetmete valikul tuleks võtta arvesse mitte üksnes nende suutlikkust mõjutada asjaomaseid kolmandaid riike järgima rahvusvahelisi kaubanduseeskirju, vaid ka nende suutlikkust leevendada nende ettevõtjate ja liikmesriikide olukorda, kes on kolmandate riikide võetud kaubandust piiravate meetmete tõttu kõige enam kahju kannatanud. Käesoleva määruse alusel võetavad meetmed ei tohiks piirata liidu juurdepääsu Euroopa tööstuse jaoks esmatähtsatele toorainetele.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | WTO vaidluste lahendamise mehhanismi ja muude, sealhulgas vastavate piirkondlike ja kahepoolsete mehhanismide eesmärk on leida positiivne lahendus mis tahes vaidlusele, mis on üles kerkinud liidu ja kokkuleppe sõlminud teise lepinguosalise või lepinguosaliste vahel. Nende vaidluste lahendamise eeskirjade kohaselt peaks liit aga peatama kontsessioonid või muud kohustused, kui muud väljavaated vaidluses positiivse lahenduse leidmisel ei ole osutunud edukaks. Sellistel juhtudel on liidu meetmete eesmärk panna asjaomane kolmas riik täitma asjakohaseid rahvusvahelisi kaubanduseeskirju, et taastuks olukord, kus kasu saadakse vastastikku. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

WTO vaidluste lahendamise mehhanismi ja muude, sealhulgas vastavate piirkondlike ja kahepoolsete mehhanismide eesmärk on leida positiivne lahendus mis tahes vaidlusele, mis on üles kerkinud liidu ja kokkuleppe sõlminud teise lepinguosalise või lepinguosaliste vahel. Nende vaidluste lahendamise eeskirjade kohaselt peaks liit aga peatama kontsessioonid või muud kohustused, kui muud väljavaated vaidluses positiivse lahenduse leidmisel ei ole osutunud edukaks. Sellistel juhtudel on liidu meetmete eesmärk panna asjaomane kolmas riik täitma asjakohaseid rahvusvahelisi kaubanduseeskirju, et taastuks olukord, kus kasu saadakse vastastikku.

| (3) | WTO vaidluste lahendamise mehhanismi ja muude, sealhulgas vastavate piirkondlike ja kahepoolsete mehhanismide eesmärk on leida positiivne lahendus mis tahes vaidlusele, mis on üles kerkinud liidu ja kokkuleppe sõlminud teise lepinguosalise või lepinguosaliste vahel. Nende vaidluste lahendamise eeskirjade kohaselt peaks liit aga peatama kontsessioonid või muud kohustused, kui muud väljavaated vaidluses positiivse lahenduse leidmisel ei ole osutunud edukaks. Sellistel juhtudel on liidu meetmete eesmärk panna asjaomane kolmas riik täitma asjakohaseid rahvusvahelisi kaubanduseeskirju, et taastuks olukord, kus kasu saadakse vastastikku.
  Liit peaks alati kasutama kõige tõhusamat olemasolevat vaidluste lahendamise mehhanismi. |
| --- | --- |

(3)

WTO vaidluste lahendamise mehhanismi ja muude, sealhulgas vastavate piirkondlike ja kahepoolsete mehhanismide eesmärk on leida positiivne lahendus mis tahes vaidlusele, mis on üles kerkinud liidu ja kokkuleppe sõlminud teise lepinguosalise või lepinguosaliste vahel. Nende vaidluste lahendamise eeskirjade kohaselt peaks liit aga peatama kontsessioonid või muud kohustused, kui muud väljavaated vaidluses positiivse lahenduse leidmisel ei ole osutunud edukaks. Sellistel juhtudel on liidu meetmete eesmärk panna asjaomane kolmas riik täitma asjakohaseid rahvusvahelisi kaubanduseeskirju, et taastuks olukord, kus kasu saadakse vastastikku.
  Liit peaks alati kasutama kõige tõhusamat olemasolevat vaidluste lahendamise mehhanismi.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | WTO kaitsemeetmete lepingu kohaselt peab WTO liige, kes on teinud ettepaneku kaitsemeetme kohaldamiseks või kes soovib laiendada kaitsemeetmeid, püüdma säilitada kontsessioone ja muid kohustusi sisuliselt samaväärsel tasemel tema ja selliste eksportivate liikmete vahel, keda selline kaitsemeede võiks kahjustada. Samu eeskirju kohaldatakse ka teiste liidu sõlmitud rahvusvaheliste (sealhulgas nii piirkondlikke kui ka kahepoolsete) kaubanduskokkulepete puhul. Liit peaks võtma tasakaalustavaid meetmeid peatades kontsessioonid või muud kohustused juhtudel, kus asjaomane kolmas riik
  on
  teinud
  ebarahuldavaid
  kohandusi. Sellistel juhtudel on liidu meetmete eesmärk panna kolmandad riigid võtma kaubandusmeetmeid, mille läbi taastataks olukord, kus kasu saadakse vastastikku. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

WTO kaitsemeetmete lepingu kohaselt peab WTO liige, kes on teinud ettepaneku kaitsemeetme kohaldamiseks või kes soovib laiendada kaitsemeetmeid, püüdma säilitada kontsessioone ja muid kohustusi sisuliselt samaväärsel tasemel tema ja selliste eksportivate liikmete vahel, keda selline kaitsemeede võiks kahjustada. Samu eeskirju kohaldatakse ka teiste liidu sõlmitud rahvusvaheliste (sealhulgas nii piirkondlikke kui ka kahepoolsete) kaubanduskokkulepete puhul. Liit peaks võtma tasakaalustavaid meetmeid peatades kontsessioonid või muud kohustused juhtudel, kus asjaomane kolmas riik
  on
  teinud
  ebarahuldavaid
  kohandusi. Sellistel juhtudel on liidu meetmete eesmärk panna kolmandad riigid võtma kaubandusmeetmeid, mille läbi taastataks olukord, kus kasu saadakse vastastikku.

| (4) | WTO kaitsemeetmete lepingu kohaselt peab WTO liige, kes on teinud ettepaneku kaitsemeetme kohaldamiseks või kes soovib laiendada kaitsemeetmeid, püüdma säilitada kontsessioone ja muid kohustusi sisuliselt samaväärsel tasemel tema ja selliste eksportivate liikmete vahel, keda selline kaitsemeede võiks kahjustada. Samu eeskirju kohaldatakse ka teiste liidu sõlmitud rahvusvaheliste (sealhulgas nii piirkondlikke kui ka kahepoolsete) kaubanduskokkulepete puhul. Liit peaks võtma tasakaalustavaid meetmeid, peatades kontsessioonid või muud kohustused juhtudel, kus asjaomane kolmas riik
  ei ole
  teinud
  piisavaid ja proportsionaalseid
  kohandusi. Sellistel juhtudel on liidu meetmete eesmärk panna kolmandad riigid võtma kaubandusmeetmeid, mille läbi taastataks olukord, kus kasu saadakse vastastikku. |
| --- | --- |

(4)

WTO kaitsemeetmete lepingu kohaselt peab WTO liige, kes on teinud ettepaneku kaitsemeetme kohaldamiseks või kes soovib laiendada kaitsemeetmeid, püüdma säilitada kontsessioone ja muid kohustusi sisuliselt samaväärsel tasemel tema ja selliste eksportivate liikmete vahel, keda selline kaitsemeede võiks kahjustada. Samu eeskirju kohaldatakse ka teiste liidu sõlmitud rahvusvaheliste (sealhulgas nii piirkondlikke kui ka kahepoolsete) kaubanduskokkulepete puhul. Liit peaks võtma tasakaalustavaid meetmeid, peatades kontsessioonid või muud kohustused juhtudel, kus asjaomane kolmas riik
  ei ole
  teinud
  piisavaid ja proportsionaalseid
  kohandusi. Sellistel juhtudel on liidu meetmete eesmärk panna kolmandad riigid võtma kaubandusmeetmeid, mille läbi taastataks olukord, kus kasu saadakse vastastikku.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | GATT 1994 artiklis XXVIII ja sellega seonduvas WTO vaidluste lahendamise käsitusleppes sätestatakse kontsessioonide muutmine või tühistamine WTO liikmetele kehtestatud tariifide kaotamise ajakava alusel. WTO liikmed, keda selline muutmine mõjutab, võivad teatud tingimustel sisuliselt samaväärsed kontsessioonid tühistada. Kui ei ole kokku lepitud kompensatsioonimehhanisme, peaks liit sel juhul võtma tasakaalustavad meetmed. Liidu meetmete eesmärk oleks panna kolmas riik
  täitma kaubandust edendavaid
  meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

GATT 1994 artiklis XXVIII ja sellega seonduvas WTO vaidluste lahendamise käsitusleppes sätestatakse kontsessioonide muutmine või tühistamine WTO liikmetele kehtestatud tariifide kaotamise ajakava alusel. WTO liikmed, keda selline muutmine mõjutab, võivad teatud tingimustel sisuliselt samaväärsed kontsessioonid tühistada. Kui ei ole kokku lepitud kompensatsioonimehhanisme, peaks liit sel juhul võtma tasakaalustavad meetmed. Liidu meetmete eesmärk oleks panna kolmas riik
  täitma kaubandust edendavaid
  meetmeid.

| (5) | GATT 1994 XXVIII artiklis ja sellega seonduvas käsitusleppes
  ning teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) XXI artiklis ja seonduvates menetlustes selle rakendamiseks
  sätestatakse kontsessioonide
  ja kohustuste
  muutmine või tühistamine WTO liikmetele kehtestatud tariifide kaotamise ajakava
  ja WTO liikmete konkreetsete kohustuste ajakava
  alusel. WTO liikmed, keda selline muutmine mõjutab, võivad teatud tingimustel sisuliselt samaväärsed kontsessioonid
  või kohustused
  tühistada. Kui ei ole kokku lepitud kompensatsioonimehhanisme, peaks liit sel juhul võtma tasakaalustavad meetmed. Liidu meetmete eesmärk oleks panna kolmas riik
  võtma
  meetmeid
  , mis taastavad vastastikused soodustused ja edendavad kaubandust
  . |
| --- | --- |

(5)

GATT 1994 XXVIII artiklis ja sellega seonduvas käsitusleppes
  ning teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) XXI artiklis ja seonduvates menetlustes selle rakendamiseks
  sätestatakse kontsessioonide
  ja kohustuste
  muutmine või tühistamine WTO liikmetele kehtestatud tariifide kaotamise ajakava
  ja WTO liikmete konkreetsete kohustuste ajakava
  alusel. WTO liikmed, keda selline muutmine mõjutab, võivad teatud tingimustel sisuliselt samaväärsed kontsessioonid
  või kohustused
  tühistada. Kui ei ole kokku lepitud kompensatsioonimehhanisme, peaks liit sel juhul võtma tasakaalustavad meetmed. Liidu meetmete eesmärk oleks panna kolmas riik
  võtma
  meetmeid
  , mis taastavad vastastikused soodustused ja edendavad kaubandust
  .

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Liidul
  peaks olema
  võimalus jõustada oma õigusi riigihangete valdkonnas
  . Siin peetakse silmas asjaolu
  ,
  et
  WTO
  riigihankelepingus on sätestatud, et
  mis tahes
  sellest lepingust tuleneva vaidluse korral ei peatata kontsessioone või muid kohustusi, mis on kehtestatud mis tahes muu WTO lepinguga kaetud kokkuleppega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Liidul
  peaks olema
  võimalus jõustada oma õigusi riigihangete valdkonnas
  . Siin peetakse silmas asjaolu
  ,
  et
  WTO
  riigihankelepingus on sätestatud, et
  mis tahes
  sellest lepingust tuleneva vaidluse korral ei peatata kontsessioone või muid kohustusi, mis on kehtestatud mis tahes muu WTO lepinguga kaetud kokkuleppega
  .

| (6) | On oluline, et
  liidul
  oleks
  võimalus
  kiiresti
  jõustada oma õigusi riigihangete valdkonnas,
  kui osapool ei täida
  WTO
  riigihankelepingu või
  mis tahes
  kahepoolsete või piirkondlike siduvate lepingute kohaseid kohustusi
  .
  Liidu meetmete eesmärk peaks olema tagada, et säilitatakse riigihangete valdkonna kontsessioonide sisuliselt samaväärne tase. |
| --- | --- |

(6)

On oluline, et
  liidul
  oleks
  võimalus
  kiiresti
  jõustada oma õigusi riigihangete valdkonnas,
  kui osapool ei täida
  WTO
  riigihankelepingu või
  mis tahes
  kahepoolsete või piirkondlike siduvate lepingute kohaseid kohustusi
  .
  Liidu meetmete eesmärk peaks olema tagada, et säilitatakse riigihangete valdkonna kontsessioonide sisuliselt samaväärne tase.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Määruses
  tuleks
  keskenduda neile meetmetele, kus
  liidul
  on kogemusi nende meetme väljatöötamise ja kohaldamise alal
  . Võimalust laiendada
  määruse kohaldamisala teenuste sektorile ja
  intellektuaalomandi
  õigustele
  tuleks
  nende valdkondade omapära silmas pidades mõistliku aja jooksul hinnata
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Määruses
  tuleks
  keskenduda neile meetmetele, kus
  liidul
  on kogemusi nende meetme väljatöötamise ja kohaldamise alal
  . Võimalust laiendada
  määruse kohaldamisala teenuste sektorile ja
  intellektuaalomandi
  õigustele
  tuleks
  nende valdkondade omapära silmas pidades mõistliku aja jooksul hinnata
  .

| (7) | Käesoleva määrusega
  tuleks
  võimaldada
  liidul
  luua terviklik ja tõhus raamistik, mis võimaldab võtta meetmeid viivitamata
  . Võimalust laiendada
  selle kohaldamisala uute meetmetega, mis hõlmavad uusi kaubandusvaldkondi, nagu
  intellektuaalomandi
  õigused,
  tuleks
  siiski analüüsida osana uuringust, mis viiakse läbi samal ajal artiklis 10 osutatud hindamisaruande koostamisega käesoleva määruse toimimise kohta, ja mis tuleks esitada Euroopa Parlamendile
  . |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega
  tuleks
  võimaldada
  liidul
  luua terviklik ja tõhus raamistik, mis võimaldab võtta meetmeid viivitamata
  . Võimalust laiendada
  selle kohaldamisala uute meetmetega, mis hõlmavad uusi kaubandusvaldkondi, nagu
  intellektuaalomandi
  õigused,
  tuleks
  siiski analüüsida osana uuringust, mis viiakse läbi samal ajal artiklis 10 osutatud hindamisaruande koostamisega käesoleva määruse toimimise kohta, ja mis tuleks esitada Euroopa Parlamendile
  .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Komisjon peaks hindama käesoleva määruse toimimist hiljemalt
  kolm
  aastat pärast
  selle
  määruse
  rakendamise tulemusena kehtestatud
  esimese
  õigusakti
  vastuvõtmist,
  hindamisel tuleks vaadelda määruse
  tõhusust
  ja vajadusel esitada parandusettepanekuid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Komisjon peaks hindama käesoleva määruse toimimist hiljemalt
  kolm
  aastat pärast
  selle
  määruse
  rakendamise tulemusena kehtestatud
  esimese
  õigusakti
  vastuvõtmist,
  hindamisel tuleks vaadelda määruse
  tõhusust
  ja vajadusel esitada parandusettepanekuid
  .

| (9) | Komisjon peaks hindama käesoleva määruse toimimist hiljemalt
  viis
  aastat pärast
  käesoleva
  määruse
  alusel
  esimese
  rakendusakti
  vastuvõtmist,
  et hinnata selle rakendamist ja vajaduse korral parandada selle
  tõhusust.
  Komisjon peaks lisama oma aruannetesse strateegia „Euroopa 2020” kohta käesoleva määruse asjakohasust käsitleva analüüsi, eelkõige seoses selle suutlikkusega kaotada kaubandustõkked. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon peaks hindama käesoleva määruse toimimist hiljemalt
  viis
  aastat pärast
  käesoleva
  määruse
  alusel
  esimese
  rakendusakti
  vastuvõtmist,
  et hinnata selle rakendamist ja vajaduse korral parandada selle
  tõhusust.
  Komisjon peaks lisama oma aruannetesse strateegia „Euroopa 2020” kohta käesoleva määruse asjakohasust käsitleva analüüsi, eelkõige seoses selle suutlikkusega kaotada kaubandustõkked.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Komisjon peaks Euroopa Parlamenti korrapäraselt teavitama, kui ta kavatseb rakendada käesoleva määruse kohaseid kaubanduspoliitilisi meetmeid. See teave peaks hõlmama üksikasjalikku kirjeldust konkreetse juhtumi ja kavandatavate meetmete kohta, liidu tööstussektorile tekitatud kahju kohta, kavandatavate meetmete põhjendust ja võimalikku mõju. Pärast meetmete võtmist peaks komisjon teavitama Euroopa Parlamenti meetmete tegelikust mõjust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Komisjon peaks Euroopa Parlamenti korrapäraselt teavitama, kui ta kavatseb rakendada käesoleva määruse kohaseid kaubanduspoliitilisi meetmeid. See teave peaks hõlmama üksikasjalikku kirjeldust konkreetse juhtumi ja kavandatavate meetmete kohta, liidu tööstussektorile tekitatud kahju kohta, kavandatavate meetmete põhjendust ja võimalikku mõju. Pärast meetmete võtmist peaks komisjon teavitama Euroopa Parlamenti meetmete tegelikust mõjust.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9b) | Liidu üldhuvide hindamisel seoses jõustamismeetmete võtmisega peaks komisjon tasakaalustatud lähenemisviisi alusel eelkõige arvesse võtma liidu tootjate olukorda. Komisjon peaks teavitama Euroopa Parlamenti juhtumipõhiselt sellest, kuidas ta on liidu üldhuvid kindlaks teinud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9b)

Liidu üldhuvide hindamisel seoses jõustamismeetmete võtmisega peaks komisjon tasakaalustatud lähenemisviisi alusel eelkõige arvesse võtma liidu tootjate olukorda. Komisjon peaks teavitama Euroopa Parlamenti juhtumipõhiselt sellest, kuidas ta on liidu üldhuvid kindlaks teinud.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Komisjon peaks Euroopa Parlamenti korrapäraselt teavitama, eelkõige sellisel juhul, kui liit on pöördunud vaidluste lahendamise organi poole. Iga vaidluste lahendamise organi tehtud otsuse korral, millega liidul lubatakse võtta meetmeid, peaks komisjon andma Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjonile aru oma kavatsusest neid meetmeid võtta või neid mitte võtta. Kui liit otsustab meetmeid võtta, peaks komisjon andma Euroopa Parlamendile aru valitud meetmete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Komisjon peaks Euroopa Parlamenti korrapäraselt teavitama, eelkõige sellisel juhul, kui liit on pöördunud vaidluste lahendamise organi poole. Iga vaidluste lahendamise organi tehtud otsuse korral, millega liidul lubatakse võtta meetmeid, peaks komisjon andma Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjonile aru oma kavatsusest neid meetmeid võtta või neid mitte võtta. Kui liit otsustab meetmeid võtta, peaks komisjon andma Euroopa Parlamendile aru valitud meetmete kohta.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Euroopa Parlamendi nõudmisel peaks komisjon osalema korrapäraselt käesolevas määruses ette nähtud vaidluste lahendamist ja jõustamist käsitlevas dialoogis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Euroopa Parlamendi nõudmisel peaks komisjon osalema korrapäraselt käesolevas määruses ette nähtud vaidluste lahendamist ja jõustamist käsitlevas dialoogis.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad ja menetlused, millega tagatakse, et liit rakendab tõhusalt oma õigusi peatada või tühistada rahvusvahelistest kaubanduskokkulepetest tulenevaid kontsessioone või muid kohustusi eesmärgiga: | Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad ja menetlused, millega tagatakse, et liit rakendab tõhusalt
  ja õigeaegselt
  oma õigusi peatada või tühistada rahvusvahelistest kaubanduskokkulepetest tulenevaid kontsessioone või muid kohustusi eesmärgiga: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad ja menetlused, millega tagatakse, et liit rakendab tõhusalt oma õigusi peatada või tühistada rahvusvahelistest kaubanduskokkulepetest tulenevaid kontsessioone või muid kohustusi eesmärgiga:

Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad ja menetlused, millega tagatakse, et liit rakendab tõhusalt
  ja õigeaegselt
  oma õigusi peatada või tühistada rahvusvahelistest kaubanduskokkulepetest tulenevaid kontsessioone või muid kohustusi eesmärgiga:

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | reageerida olukorras, kus kolmas riik on rahvusvahelisi kaubanduseeskirju rikkudes kahjustanud liidu huve, ja saavutada seejuures rahuldav lahendus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

reageerida olukorras, kus kolmas riik on rahvusvahelisi kaubanduseeskirju rikkudes kahjustanud liidu huve, ja saavutada seejuures rahuldav lahendus;

| a) | reageerida olukorras, kus kolmas riik on rahvusvahelisi kaubanduseeskirju rikkudes kahjustanud liidu huve, ja saavutada seejuures rahuldav lahendus
  , mis aitab liidus paiknevaid ettevõtjaid, kes on kahju kandnud
  ; |
| --- | --- |

a)

reageerida olukorras, kus kolmas riik on rahvusvahelisi kaubanduseeskirju rikkudes kahjustanud liidu huve, ja saavutada seejuures rahuldav lahendus
  , mis aitab liidus paiknevaid ettevõtjaid, kes on kahju kandnud
  ;

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | tasakaalustada kontsessioone või muid kohustusi liidu ja kolmandate riikide vahelistes kaubandussuhetes olukorras, kus liidust pärit toodete suhtes kehtivaid
  impordinõudeid
  on muudetud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

tasakaalustada kontsessioone või muid kohustusi liidu ja kolmandate riikide vahelistes kaubandussuhetes olukorras, kus liidust pärit toodete suhtes kehtivaid
  impordinõudeid
  on muudetud.

| b) | tasakaalustada kontsessioone või muid kohustusi liidu ja kolmandate riikide vahelistes kaubandussuhetes olukorras, kus liidust pärit toodete
  või teenuste
  suhtes kehtivaid
  nõudeid
  on muudetud. |
| --- | --- |

b)

tasakaalustada kontsessioone või muid kohustusi liidu ja kolmandate riikide vahelistes kaubandussuhetes olukorras, kus liidust pärit toodete
  või teenuste
  suhtes kehtivaid
  nõudeid
  on muudetud.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | „kontsessioonid või muud kohustused” – soodustariifid või mistahes muud hüvitised, mida liit on kohustunud rahvusvahelise kaubanduskokkuleppe alusel kohaldama kaubavahetuses kolmanda riigiga, kes osaleb selles kokkuleppes; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

„kontsessioonid või muud kohustused” – soodustariifid või mistahes muud hüvitised, mida liit on kohustunud rahvusvahelise kaubanduskokkuleppe alusel kohaldama kaubavahetuses kolmanda riigiga, kes osaleb selles kokkuleppes;

| b) | „kontsessioonid või muud kohustused” – soodustariifid
  , konkreetsed kohustused teenuste valdkonnas
  või mistahes muud hüvitised, mida liit on kohustunud rahvusvahelise kaubanduskokkuleppe alusel kohaldama kaubavahetuses kolmanda riigiga, kes osaleb selles kokkuleppes; |
| --- | --- |

b)

„kontsessioonid või muud kohustused” – soodustariifid
  , konkreetsed kohustused teenuste valdkonnas
  või mistahes muud hüvitised, mida liit on kohustunud rahvusvahelise kaubanduskokkuleppe alusel kohaldama kaubavahetuses kolmanda riigiga, kes osaleb selles kokkuleppes;

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | juhtudel, kui WTO liige muudab kontsessioone 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXVIII kohaselt ning kompensatsioonimehhanisme ei ole kokku lepitud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

d)

juhtudel, kui WTO liige muudab kontsessioone 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXVIII kohaselt ning kompensatsioonimehhanisme ei ole kokku lepitud.

| d) | juhtudel, kui WTO liige muudab kontsessioone
  või kohustusi
  1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXVIII artikli
  või teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) XXI artikli
  kohaselt ning kompensatsioonimehhanisme ei ole kokku lepitud. |
| --- | --- |

d)

juhtudel, kui WTO liige muudab kontsessioone
  või kohustusi
  1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXVIII artikli
  või teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) XXI artikli
  kohaselt ning kompensatsioonimehhanisme ei ole kokku lepitud.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui on vaja võtta meetmeid liidu huvide kaitseks artikli 3 lõikes 1 osutatud juhtudel, võtab komisjon vastu rakendusakti, millega nähakse ette asjakohased kaubanduspoliitilised meetmed. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | 1.   Kui on vaja võtta meetmeid liidu huvide kaitseks artikli 3 lõikes 1 osutatud juhtudel, võtab komisjon vastu rakendusakti, millega nähakse ette asjakohased kaubanduspoliitilised meetmed. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
  Komisjon põhjendab Euroopa Parlamendile nõuetekohaselt artiklis 5 ette nähtud kaubanduspoliitiliste meetmete valikut. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui on vaja võtta meetmeid liidu huvide kaitseks artikli 3 lõikes 1 osutatud juhtudel, võtab komisjon vastu rakendusakti, millega nähakse ette asjakohased kaubanduspoliitilised meetmed. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

1.   Kui on vaja võtta meetmeid liidu huvide kaitseks artikli 3 lõikes 1 osutatud juhtudel, võtab komisjon vastu rakendusakti, millega nähakse ette asjakohased kaubanduspoliitilised meetmed. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
  Komisjon põhjendab Euroopa Parlamendile nõuetekohaselt artiklis 5 ette nähtud kaubanduspoliitiliste meetmete valikut.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | kui kolmanda riigiga peetavas kaubavahetuses tühistatakse kontsessioonid kooskõlas GATT 1994 artikliga XXVIII ja seonduva WTO vaidluste lahendamise käsitusleppega, peavad need kontsessioonid olema sisuliselt samaväärsed asjaomase kolmanda riigi poolt muudetud või tühistatud
  kontsessioonidega
  , seda vastavalt GATT 1994 artiklis XXVIII ja seonduvas WTO vaidluste lahendamise käsitusleppes kehtestatud tingimustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

d)

kui kolmanda riigiga peetavas kaubavahetuses tühistatakse kontsessioonid kooskõlas GATT 1994 artikliga XXVIII ja seonduva WTO vaidluste lahendamise käsitusleppega, peavad need kontsessioonid olema sisuliselt samaväärsed asjaomase kolmanda riigi poolt muudetud või tühistatud
  kontsessioonidega
  , seda vastavalt GATT 1994 artiklis XXVIII ja seonduvas WTO vaidluste lahendamise käsitusleppes kehtestatud tingimustega.

| d) | kui kolmanda riigiga peetavas kaubavahetuses tühistatakse kontsessioonid
  või kohustused või neid muudetakse
  kooskõlas GATT 1994 XXVIII artikliga ja seonduva käsitusleppega
  või GATSi XXI artikliga ja seonduvate rakendusmenetlustega
  , peavad need kontsessioonid
  või kohustused
  olema sisuliselt samaväärsed asjaomase kolmanda riigi poolt muudetud või tühistatud
  kontsessioonide või kohustustega
  , seda vastavalt GATT 1994 XXVIII artiklis ja seonduvas käsitusleppes
  või GATSi XXI artiklis ja seonduvates rakendusmenetlustes
  kehtestatud tingimustele. |
| --- | --- |

d)

kui kolmanda riigiga peetavas kaubavahetuses tühistatakse kontsessioonid
  või kohustused või neid muudetakse
  kooskõlas GATT 1994 XXVIII artikliga ja seonduva käsitusleppega
  või GATSi XXI artikliga ja seonduvate rakendusmenetlustega
  , peavad need kontsessioonid
  või kohustused
  olema sisuliselt samaväärsed asjaomase kolmanda riigi poolt muudetud või tühistatud
  kontsessioonide või kohustustega
  , seda vastavalt GATT 1994 XXVIII artiklis ja seonduvas käsitusleppes
  või GATSi XXI artiklis ja seonduvates rakendusmenetlustes
  kehtestatud tingimustele.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | meetme potentsiaal aidata liidus paiknevaid ettevõtjaid, kelle jaoks kolmanda riigi meetmed on kahjulikud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

meetme potentsiaal aidata liidus paiknevaid ettevõtjaid, kelle jaoks kolmanda riigi meetmed on kahjulikud;

| b) | meetme potentsiaal aidata
  liikmesriike ja
  liidus paiknevaid ettevõtjaid, kelle jaoks kolmanda riigi meetmed on kahjulikud; |
| --- | --- |

b)

meetme potentsiaal aidata
  liikmesriike ja
  liidus paiknevaid ettevõtjaid, kelle jaoks kolmanda riigi meetmed on kahjulikud;

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | alternatiivsete tarneallikate kättesaadavus vaatlusaluse toote puhul, et vältida või muuta võimalikult väikseks negatiivne mõju teise etapi tööstuse või lõpptarbijate jaoks liidus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

alternatiivsete tarneallikate kättesaadavus vaatlusaluse toote puhul, et vältida või muuta võimalikult väikseks negatiivne mõju teise etapi tööstuse või lõpptarbijate jaoks liidus;

| c) | alternatiivsete tarneallikate kättesaadavus vaatlusaluse toote
  või teenuse
  puhul, et vältida või muuta võimalikult väikseks negatiivne mõju teise etapi tööstuse või lõpptarbijate jaoks liidus; |
| --- | --- |

c)

alternatiivsete tarneallikate kättesaadavus vaatlusaluse toote
  või teenuse
  puhul, et vältida või muuta võimalikult väikseks negatiivne mõju teise etapi tööstuse või lõpptarbijate jaoks liidus;

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisjon annab oma ettepanekus võtta vastu rakendusakt ülevaate, kuidas ta on liidu üldhuvid konkreetse kõnealuse juhtumi puhul kindlaks teinud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Komisjon annab oma ettepanekus võtta vastu rakendusakt ülevaate, kuidas ta on liidu üldhuvid konkreetse kõnealuse juhtumi puhul kindlaks teinud.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | kohustuste ja erikohustuste kohaldamise peatamine teenuskaubanduse valdkonnas seoses GATSi või mis tahes kahepoolsete ja piirkondlike kokkulepetega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ba)

kohustuste ja erikohustuste kohaldamise peatamine teenuskaubanduse valdkonnas seoses GATSi või mis tahes kahepoolsete ja piirkondlike kokkulepetega;

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – punkt c – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | pakkujate välistamist riigihankemenetluses, kus pakkumise koguväärtusest üle 50 % moodustavad asjaomasest kolmandast riigist pärit kaubad või teenused ja/või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

i)

pakkujate välistamist riigihankemenetluses, kus pakkumise koguväärtusest üle 50 % moodustavad asjaomasest kolmandast riigist pärit kaubad või teenused ja/või

| i) | pakkujate välistamist riigihankemenetluses, kus pakkumise koguväärtusest üle 50 % moodustavad asjaomasest kolmandast riigist pärit kaubad või teenused
  ; rakendusaktidega võidakse vastavalt asjaomaste kaupade või teenuste iseärasustele kehtestada künnised, alates millest erandit kohaldatakse, võttes arvesse artikli 4 lõike 3 sätteid, sealhulgas kaalutlusi seoses haldussuutlikkusega, ning olematuks muutmise või vähendamise määra;
  ja/või |
| --- | --- |

i)

pakkujate välistamist riigihankemenetluses, kus pakkumise koguväärtusest üle 50 % moodustavad asjaomasest kolmandast riigist pärit kaubad või teenused
  ; rakendusaktidega võidakse vastavalt asjaomaste kaupade või teenuste iseärasustele kehtestada künnised, alates millest erandit kohaldatakse, võttes arvesse artikli 4 lõike 3 sätteid, sealhulgas kaalutlusi seoses haldussuutlikkusega, ning olematuks muutmise või vähendamise määra;
  ja/või

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon põhjendab Euroopa Parlamendile nõuetekohaselt käesoleva artikli kohaselt võetud konkreetsete kaubanduspoliitiliste meetmete valikut. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon põhjendab Euroopa Parlamendile nõuetekohaselt käesoleva artikli kohaselt võetud konkreetsete kaubanduspoliitiliste meetmete valikut.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui artikli 4 lõike 1 kohaselt vastuvõetud rakendusakti tulemusena on asjaomane kolmas riik nõus pakkuma liidule
  rahuldavat
  kompensatsiooni juhtudel, millele osutatakse artikli 3 lõike 1 punktides a ja b, võib komisjon kompensatsiooniperioodiks kõnealuse rakendamisakti kohaldamise peatada. Otsus peatamise kohta tehakse kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | 1.   Kui artikli 4 lõike 1 kohaselt vastuvõetud rakendusakti tulemusena on asjaomane kolmas riik nõus pakkuma liidule
  piisavat ja proportsionaalset
  kompensatsiooni juhtudel, millele osutatakse artikli 3 lõike 1 punktides a ja b, võib komisjon kompensatsiooniperioodiks kõnealuse rakendamisakti kohaldamise peatada. Otsus peatamise kohta tehakse kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui artikli 4 lõike 1 kohaselt vastuvõetud rakendusakti tulemusena on asjaomane kolmas riik nõus pakkuma liidule
  rahuldavat
  kompensatsiooni juhtudel, millele osutatakse artikli 3 lõike 1 punktides a ja b, võib komisjon kompensatsiooniperioodiks kõnealuse rakendamisakti kohaldamise peatada. Otsus peatamise kohta tehakse kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

1.   Kui artikli 4 lõike 1 kohaselt vastuvõetud rakendusakti tulemusena on asjaomane kolmas riik nõus pakkuma liidule
  piisavat ja proportsionaalset
  kompensatsiooni juhtudel, millele osutatakse artikli 3 lõike 1 punktides a ja b, võib komisjon kompensatsiooniperioodiks kõnealuse rakendamisakti kohaldamise peatada. Otsus peatamise kohta tehakse kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | kontsessioonide või muude kohustuste tasakaalustamise korral, kui seda tehakse kolmanda riigi võetud kaitsemeetmele reageerimiseks olukorras, kus kaitsemeede tühistatakse, kus kaitsemeede aegub või juhul kui asjaomane kolmas riik nõustub pakkuma liidule
  rahuldavat
  kompensatsiooni pärast seda, kui artikli 4 lõike 1 kohane rakendusakt on vastu võetud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

kontsessioonide või muude kohustuste tasakaalustamise korral, kui seda tehakse kolmanda riigi võetud kaitsemeetmele reageerimiseks olukorras, kus kaitsemeede tühistatakse, kus kaitsemeede aegub või juhul kui asjaomane kolmas riik nõustub pakkuma liidule
  rahuldavat
  kompensatsiooni pärast seda, kui artikli 4 lõike 1 kohane rakendusakt on vastu võetud;

| b) | kontsessioonide või muude kohustuste tasakaalustamise korral, kui seda tehakse kolmanda riigi võetud kaitsemeetmele reageerimiseks olukorras, kus kaitsemeede tühistatakse, kus kaitsemeede aegub või juhul kui asjaomane kolmas riik nõustub pakkuma liidule
  piisavat ja proportsionaalset
  kompensatsiooni pärast seda, kui artikli 4 lõike 1 kohane rakendusakt on vastu võetud; |
| --- | --- |

b)

kontsessioonide või muude kohustuste tasakaalustamise korral, kui seda tehakse kolmanda riigi võetud kaitsemeetmele reageerimiseks olukorras, kus kaitsemeede tühistatakse, kus kaitsemeede aegub või juhul kui asjaomane kolmas riik nõustub pakkuma liidule
  piisavat ja proportsionaalset
  kompensatsiooni pärast seda, kui artikli 4 lõike 1 kohane rakendusakt on vastu võetud;

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | kui WTO liige muudab kontsessioone, milles on kokku lepitud 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikli XXVIII raames, siis kui asjaomane kolmas riik nõustub pakkuma liidule
  rahuldavat
  kompensatsiooni pärast seda, kui artikli 4 lõike 1 kohane rakendusakt on vastu võetud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

kui WTO liige muudab kontsessioone, milles on kokku lepitud 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artikli XXVIII raames, siis kui asjaomane kolmas riik nõustub pakkuma liidule
  rahuldavat
  kompensatsiooni pärast seda, kui artikli 4 lõike 1 kohane rakendusakt on vastu võetud.

| c) | kui WTO liige
  tühistab või
  muudab kontsessioone
  või kohustusi
  , milles on kokku lepitud 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe XXVIII artikli
  või GATSi XXI artikli
  raames, siis kui asjaomane kolmas riik nõustub pakkuma liidule
  piisavat ja proportsionaalset
  kompensatsiooni pärast seda, kui artikli 4 lõike 1 kohane rakendusakt on vastu võetud. |
| --- | --- |

c)

kui WTO liige
  tühistab või
  muudab kontsessioone
  või kohustusi
  , milles on kokku lepitud 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe XXVIII artikli
  või GATSi XXI artikli
  raames, siis kui asjaomane kolmas riik nõustub pakkuma liidule
  piisavat ja proportsionaalset
  kompensatsiooni pärast seda, kui artikli 4 lõike 1 kohane rakendusakt on vastu võetud.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisjon põhjendab Euroopa Parlamendile nõuetekohaselt, kui ta kavandab artiklis 5 ette nähtud meetme peatamist, muutmist või kehtetuks tunnistamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Komisjon põhjendab Euroopa Parlamendile nõuetekohaselt, kui ta kavandab artiklis 5 ette nähtud meetme peatamist, muutmist või kehtetuks tunnistamist.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva määruse kohaldamisel kogub komisjon teavet ja arvamusi liidu majandushuvide kohta konkreetsete toodete või sektoritega seoses, avaldades selleks teateid Euroopa Liidu Teatajas või kasutades muid sobivaid üldkasutatavaid kommunikatsioonivahendeid. | 1.   Käesoleva määruse kohaldamisel kogub komisjon teavet ja arvamusi liidu majandushuvide kohta konkreetsete toodete
  , teenuste
  või sektoritega seoses, avaldades selleks teateid Euroopa Liidu Teatajas või kasutades muid sobivaid üldkasutatavaid kommunikatsioonivahendeid
  , ning võtab neid arvamusi arvesse
  . |
| | Teadetes märgitakse ära teabe esitamise tähtaeg. See tähtaeg ei ole pikem kui kaks kuud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel kogub komisjon teavet ja arvamusi liidu majandushuvide kohta konkreetsete toodete või sektoritega seoses, avaldades selleks teateid Euroopa Liidu Teatajas või kasutades muid sobivaid üldkasutatavaid kommunikatsioonivahendeid.

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel kogub komisjon teavet ja arvamusi liidu majandushuvide kohta konkreetsete toodete
  , teenuste
  või sektoritega seoses, avaldades selleks teateid Euroopa Liidu Teatajas või kasutades muid sobivaid üldkasutatavaid kommunikatsioonivahendeid
  , ning võtab neid arvamusi arvesse
  .

Teadetes märgitakse ära teabe esitamise tähtaeg. See tähtaeg ei ole pikem kui kaks kuud.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesoleva määruse alusel saadud teavet kasutatakse ainult selleks, milleks seda nõuti. | 2.   Käesoleva määruse alusel saadud teavet kasutatakse ainult selleks, milleks seda nõuti.
  Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti nõuetekohaselt kõnealuse teabekogumise tulemustest ja sellest, kuidas ta kavatseb teavet liidu üldhuvide kindlakstegemisel arvesse võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesoleva määruse alusel saadud teavet kasutatakse ainult selleks, milleks seda nõuti.

2.   Käesoleva määruse alusel saadud teavet kasutatakse ainult selleks, milleks seda nõuti.
  Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti nõuetekohaselt kõnealuse teabekogumise tulemustest ja sellest, kuidas ta kavatseb teavet liidu üldhuvide kindlakstegemisel arvesse võtta.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Teabe andja võib taotleda, et edastatud teavet käsitataks konfidentsiaalsena. Neil juhtudel tuleb taotlusele lisada mittekonfidentsiaalse kokkuvõte teabest või põhjendus, miks teavet ei saa kokkuvõtlikult esitada. | 4.   Teabe andja võib taotleda, et edastatud teavet käsitataks konfidentsiaalsena. Neil juhtudel tuleb taotlusele lisada mittekonfidentsiaalne kokkuvõte teabest
  , milles esitatakse see teave üldistatuna,
  või põhjendus, miks teavet ei saa kokkuvõtlikult esitada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Teabe andja võib taotleda, et edastatud teavet käsitataks konfidentsiaalsena. Neil juhtudel tuleb taotlusele lisada mittekonfidentsiaalse kokkuvõte teabest või põhjendus, miks teavet ei saa kokkuvõtlikult esitada.

4.   Teabe andja võib taotleda, et edastatud teavet käsitataks konfidentsiaalsena. Neil juhtudel tuleb taotlusele lisada mittekonfidentsiaalne kokkuvõte teabest
  , milles esitatakse see teave üldistatuna,
  või põhjendus, miks teavet ei saa kokkuvõtlikult esitada.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 9a |
| | Vaidluste lahendamist ja jõustamist käsitlev dialoog |
| | Komisjon osaleb korrapäraselt arvamuste vahetuses Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjoniga kaubandusvaidluste juhtimise üle, kaasa arvatud käimasolevad juhtumid, mõju liidu tööstustele, kavandatavad meetmed, kavandatavate meetmete põhjendus ja mõju, ning kaubanduspoliitiliste meetmete rakendamise üle kooskõlas käesoleva määrusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 9a

Vaidluste lahendamist ja jõustamist käsitlev dialoog

Komisjon osaleb korrapäraselt arvamuste vahetuses Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjoniga kaubandusvaidluste juhtimise üle, kaasa arvatud käimasolevad juhtumid, mõju liidu tööstustele, kavandatavad meetmed, kavandatavate meetmete põhjendus ja mõju, ning kaubanduspoliitiliste meetmete rakendamise üle kooskõlas käesoleva määrusega.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hiljemalt
  kolm
  aastat pärast esimese käesoleva määruse kohase rakendusakti vastuvõtmist peab komisjon määruse rakendamise läbi vaatama ja Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande esitama. | Hiljemalt
  viis
  aastat pärast esimese käesoleva määruse kohase rakendusakti vastuvõtmist peab komisjon määruse rakendamise läbi vaatama ja Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande esitama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Hiljemalt
  kolm
  aastat pärast esimese käesoleva määruse kohase rakendusakti vastuvõtmist peab komisjon määruse rakendamise läbi vaatama ja Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande esitama.

Hiljemalt
  viis
  aastat pärast esimese käesoleva määruse kohase rakendusakti vastuvõtmist peab komisjon määruse rakendamise läbi vaatama ja Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande esitama.

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule tagasi vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0308/2013).

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/505 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/505

---

P7_TA(2013)0440

Ühenduse ja kolmandate riikide vaheline narkootikumide lähteainetega kauplemine ***I

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 111/2005, millega kehtestatakse ühenduse ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad (COM(2012)0521 – C7-0316/2012 – 2012/0250(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 208/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0521), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0521),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0316/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0316/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. juuli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. juuli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0167/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0167/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2012)0250

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 111/2005, millega kehtestatakse ühenduse ja kolmandate riikide vahelise narkootikumide lähteainetega kauplemise järelevalve eeskirjad

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1259/2013) lõplikule kujule).

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/506 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/506

---

P7_TA(2013)0441

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond ***I

Euroopa Parlamendi 23. oktoobril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006 ja nõukogu määrus (EÜ) nr 861/2006 ning nõukogu määrus nr XXX/2011 integreeritud merenduspoliitika kohta (COM(2013)0245 – C7-0108/2013 – 2011/0380(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 208/26)

Muudatusettepanek 1

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a. | rõhutab, et oma 8. juuni 2011

   (2)

  . aasta resolutsioonis rõhutas parlament, et kalavarud kujutavad endast avalikku hüve, mis on kogu maailma toiduga kindlustatuse jaoks elulise tähtsusega; parlament juhtis tähelepanu asjaolule, et kalandus- ja vesiviljelussektor ning sellega seotud tegevused on ranniku- ja saarealadel ning äärepoolseimates piirkondades sageli peamiseks elatusallikaks ja järjepideva tööhõive tagajaks; parlament oli lisaks seisukohal, et oma keskpika ja pika perspektiivi eesmärkide (stabiilne, säästev ja jätkusuutlik kalandussektor) täitmiseks, kalavarude taastamiseks ja püügikoormuse vähendamisega seotud sotsiaalsete aspektidega tegelemiseks vajab reformitud ühine kalanduspoliitika pärast 2013. aastat piisavaid rahalisi vahendeid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Volitus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 42, artikli 43 lõiget 2, artikli 91 lõiget 1, artikli 100 lõiget 2, artikli 173 lõiget 3, artiklit 175, artiklit 188, artikli 192 lõiget 1, artikli 194 lõiget 2
  ja
  artikli 195 lõiget 2, | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 42, artikli 43 lõiget 2, artikli 91 lõiget 1, artikli 100 lõiget 2, artikli 173 lõiget 3, artiklit 175, artiklit 188, artikli 192 lõiget 1, artikli 194 lõiget 2, artikli 195 lõiget 2
  ja artiklit 349; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 42, artikli 43 lõiget 2, artikli 91 lõiget 1, artikli 100 lõiget 2, artikli 173 lõiget 3, artiklit 175, artiklit 188, artikli 192 lõiget 1, artikli 194 lõiget 2
  ja
  artikli 195 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 42, artikli 43 lõiget 2, artikli 91 lõiget 1, artikli 100 lõiget 2, artikli 173 lõiget 3, artiklit 175, artiklit 188, artikli 192 lõiget 1, artikli 194 lõiget 2, artikli 195 lõiget 2
  ja artiklit 349;

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1 a) | Kalandussektor on strateegilise tähtsusega sotsiaalmajandusliku olukorra, inimeste kalandustoodetega varustamise ning liikmesriikide ja liidu toidubilansi jaoks, samuti annab sektor olulise panuse rannikualade kogukondade sotsiaalmajanduslikku heaolusse, kohalikku arengusse, tööhõivesse, kalandusega seotud majandustegevuse ja töökohtade säilitamisse ja loomisse, värske kalaga varustamisse ning kohalike kultuuritraditsioonide säilitamisse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1 a)

Kalandussektor on strateegilise tähtsusega sotsiaalmajandusliku olukorra, inimeste kalandustoodetega varustamise ning liikmesriikide ja liidu toidubilansi jaoks, samuti annab sektor olulise panuse rannikualade kogukondade sotsiaalmajanduslikku heaolusse, kohalikku arengusse, tööhõivesse, kalandusega seotud majandustegevuse ja töökohtade säilitamisse ja loomisse, värske kalaga varustamisse ning kohalike kultuuritraditsioonide säilitamisse.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakendusala peaks hõlmama ühise kalanduspoliitika toetamist, mis hõlmab mere bioloogiliste ressursside, magevee bioloogiliste ressursside ja vesiviljeluse säilitamist, haldamist ja kasutamist, samuti kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemist ning turustamist, kui nimetatud tegevused toimuvad liikmesriikide territooriumil või liidu vetes
  , kaasa arvatud kalalaevadel, mis sõidavad kolmandate riikide lipu all ja on kolmandates riikides registreeritud,
  või liidu kalalaevadel või lipuriigi esmavastutust piiramata liikmesriikide kodanike poolt, pidades silmas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni artikli 117 sätteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakendusala peaks hõlmama ühise kalanduspoliitika toetamist, mis hõlmab mere bioloogiliste ressursside, magevee bioloogiliste ressursside ja vesiviljeluse säilitamist, haldamist ja kasutamist, samuti kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemist ning turustamist, kui nimetatud tegevused toimuvad liikmesriikide territooriumil või liidu vetes
  , kaasa arvatud kalalaevadel, mis sõidavad kolmandate riikide lipu all ja on kolmandates riikides registreeritud,
  või liidu kalalaevadel või lipuriigi esmavastutust piiramata liikmesriikide kodanike poolt, pidades silmas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni artikli 117 sätteid.

| (2) | Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakendusala peaks hõlmama ühise kalanduspoliitika toetamist, mis hõlmab mere bioloogiliste ressursside, magevee bioloogiliste ressursside ja vesiviljeluse säilitamist, haldamist ja
  säästvat
  kasutamist, samuti kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemist ning turustamist, kui nimetatud tegevused toimuvad liikmesriikide territooriumil või liidu vetes või liidu kalalaevadel või lipuriigi esmavastutust piiramata liikmesriikide kodanike poolt, pidades silmas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni artikli 117 sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakendusala peaks hõlmama ühise kalanduspoliitika toetamist, mis hõlmab mere bioloogiliste ressursside, magevee bioloogiliste ressursside ja vesiviljeluse säilitamist, haldamist ja
  säästvat
  kasutamist, samuti kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemist ning turustamist, kui nimetatud tegevused toimuvad liikmesriikide territooriumil või liidu vetes või liidu kalalaevadel või lipuriigi esmavastutust piiramata liikmesriikide kodanike poolt, pidades silmas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni artikli 117 sätteid.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2 a) | Tasub rõhutada, et ühine kalanduspoliitika on toiduga seotud poliitika, mistõttu on õigustatud riiklik sekkumine Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kaudu, et säilitada liidu kodanike toiduga kindlustatus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2 a)

Tasub rõhutada, et ühine kalanduspoliitika on toiduga seotud poliitika, mistõttu on õigustatud riiklik sekkumine Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kaudu, et säilitada liidu kodanike toiduga kindlustatus.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2 b) | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks täielikult arvestama äärepoolseimate piirkondade konkreetset olukorda vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 349. Äärepoolseimate piirkondade geograafiline asukoht ja kalapüügi eripära nendes piirkondades nõuab, et ühist kalanduspoliitikat ja sellega seotud fonde ja eriti Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi tuleks kohandada nende piirkondade eripärade, piirangute, lisakulude ja eritingimustega, mis erinevad märkimisväärselt ülejäänud liidust. Sel eesmärgil tuleks kõnealustele piirkondadele võimaldada erimeetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2 b)

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks täielikult arvestama äärepoolseimate piirkondade konkreetset olukorda vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 349. Äärepoolseimate piirkondade geograafiline asukoht ja kalapüügi eripära nendes piirkondades nõuab, et ühist kalanduspoliitikat ja sellega seotud fonde ja eriti Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi tuleks kohandada nende piirkondade eripärade, piirangute, lisakulude ja eritingimustega, mis erinevad märkimisväärselt ülejäänud liidust. Sel eesmärgil tuleks kõnealustele piirkondadele võimaldada erimeetmed.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2 c) | Tulevane EMKF peaks täielikult arvesse võtma väiksemahulise kalapüügi probleeme ja erivajadusi, pidades silmas, et väiksemahuliseks püügiks kasutatavatel laevadel on liidus püütud kala kohta kasutusel rohkem tööjõudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2 c)

Tulevane EMKF peaks täielikult arvesse võtma väiksemahulise kalapüügi probleeme ja erivajadusi, pidades silmas, et väiksemahuliseks püügiks kasutatavatel laevadel on liidus püütud kala kohta kasutusel rohkem tööjõudu.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Ühise kalanduspoliitika edu sõltub tõhusast kontroll-, inspekteerimis- ja jõustamissüsteemist, samuti usaldusväärsetest ja terviklikest andmetest, seda nii teaduslikeks nõuanneteks kui ka rakendus- ja kontrolleesmärkidel; mistõttu peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond seda poliitikat toetama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Ühise kalanduspoliitika edu sõltub tõhusast kontroll-, inspekteerimis- ja jõustamissüsteemist, samuti usaldusväärsetest ja terviklikest andmetest, seda nii teaduslikeks nõuanneteks kui ka rakendus- ja kontrolleesmärkidel; mistõttu peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond seda poliitikat toetama.

| (3) | Ühise kalanduspoliitika edu sõltub tõhusast kontroll-, inspekteerimis-
  (sh tööinspektsiooni)
  ja jõustamissüsteemist, samuti usaldusväärsetest ja terviklikest andmetest, seda nii teaduslikeks nõuanneteks kui ka rakendus- ja kontrolleesmärkidel; mistõttu peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond seda poliitikat toetama. |
| --- | --- |

(3)

Ühise kalanduspoliitika edu sõltub tõhusast kontroll-, inspekteerimis-
  (sh tööinspektsiooni)
  ja jõustamissüsteemist, samuti usaldusväärsetest ja terviklikest andmetest, seda nii teaduslikeks nõuanneteks kui ka rakendus- ja kontrolleesmärkidel; mistõttu peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond seda poliitikat toetama.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3 a) | Selleks et suurendada ühise kalanduspoliitika osas kalurite omavastutust ning seeläbi parandada ühise kalanduspoliitika nõuetekohast rakendamist ja üldist edukust, peaks EMKF toetama teadlaste ja kalurite vahelist partnerlust, koostööd ja dialoogi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3 a)

Selleks et suurendada ühise kalanduspoliitika osas kalurite omavastutust ning seeläbi parandada ühise kalanduspoliitika nõuetekohast rakendamist ja üldist edukust, peaks EMKF toetama teadlaste ja kalurite vahelist partnerlust, koostööd ja dialoogi.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakendusala peaks hõlmama toetust integreeritud merenduspoliitikale, mis laieneb ookeanide, merede, rannikuäärsete alade ja merendussektoritega
  seotud
  ning mitmesuguseid asjaomaseid ELi poliitikavaldkondi – nimelt ühist kalanduspoliitikat, transporti, tööstust, territoriaalset ühtekuuluvust, keskkonda, energiat ja turismi
  – täiendavate koordineeritud operatsioonide ja otsuselangetamise väljatöötamisele ning rakendamisele
  . Läänemerd, Põhjamerd, Keldi merd, Biskaia lahte ja Ibeeria rannikut, Vahe- ja Musta mere merepiirkondi hõlmavate mitmesuguste sektoripoliitikate sidusus ja integratsioon tuleks tagada nende juhtimise kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakendusala peaks hõlmama toetust integreeritud merenduspoliitikale, mis laieneb ookeanide, merede, rannikuäärsete alade ja merendussektoritega
  seotud
  ning mitmesuguseid asjaomaseid ELi poliitikavaldkondi – nimelt ühist kalanduspoliitikat, transporti, tööstust, territoriaalset ühtekuuluvust, keskkonda, energiat ja turismi
  – täiendavate koordineeritud operatsioonide ja otsuselangetamise väljatöötamisele ning rakendamisele
  . Läänemerd, Põhjamerd, Keldi merd, Biskaia lahte ja Ibeeria rannikut, Vahe- ja Musta mere merepiirkondi hõlmavate mitmesuguste sektoripoliitikate sidusus ja integratsioon tuleks tagada nende juhtimise kaudu.

| (4) | Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakendusala peaks hõlmama toetust integreeritud merenduspoliitikale, mis laieneb
  koordineeritud toimingute väljatöötamisele ja rakendamisele ning otsuste tegemisele seoses
  ookeanide, merede, rannikuäärsete alade ja merendussektoritega ning
  täiendab seejuures
  mitmesuguseid asjaomaseid ELi poliitikavaldkondi, nimelt ühist kalanduspoliitikat, transporti, tööstust, territoriaalset ühtekuuluvust, keskkonda, energiat ja turismi
  , valdkondi, kus tuleb edendada teadusuuringuid, erialast pädevust ja koolitust
  . Läänemerd, Põhjamerd, Keldi merd, Biskaia lahte ja Ibeeria rannikut, Vahe- ja Musta mere merepiirkondi hõlmavate mitmesuguste sektoripoliitikate sidusus ja integratsioon tuleks tagada nende juhtimise kaudu. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakendusala peaks hõlmama toetust integreeritud merenduspoliitikale, mis laieneb
  koordineeritud toimingute väljatöötamisele ja rakendamisele ning otsuste tegemisele seoses
  ookeanide, merede, rannikuäärsete alade ja merendussektoritega ning
  täiendab seejuures
  mitmesuguseid asjaomaseid ELi poliitikavaldkondi, nimelt ühist kalanduspoliitikat, transporti, tööstust, territoriaalset ühtekuuluvust, keskkonda, energiat ja turismi
  , valdkondi, kus tuleb edendada teadusuuringuid, erialast pädevust ja koolitust
  . Läänemerd, Põhjamerd, Keldi merd, Biskaia lahte ja Ibeeria rannikut, Vahe- ja Musta mere merepiirkondi hõlmavate mitmesuguste sektoripoliitikate sidusus ja integratsioon tuleks tagada nende juhtimise kaudu.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4 a) | Poliitika ja meetmete kujundamisel ja rakendamisel seoses ühise kalanduspoliitika, integreeritud merenduspoliitika ja Euroopa Kalandus- ja Merendusfondi reformiga peaks liit arvesse võtma nõudeid, mis on seotud kõrgema tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise ja hariduse, koolituse ning inimeste tervise kaitse kõrgema tasemega, vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 9. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4 a)

Poliitika ja meetmete kujundamisel ja rakendamisel seoses ühise kalanduspoliitika, integreeritud merenduspoliitika ja Euroopa Kalandus- ja Merendusfondi reformiga peaks liit arvesse võtma nõudeid, mis on seotud kõrgema tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise ja hariduse, koolituse ning inimeste tervise kaitse kõrgema tasemega, vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 9.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldustega, millega võeti vastu Euroopa 2020. aasta strateegia, peaksid liit ja liikmesriigid viima ellu arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, edendades samal ajal liidu harmoonilist arengut. Ressursid tuleks eelkõige suunata Euroopa 2020. aasta eesmärkide ja sihtide saavutamisse
  ning
  tõhusust
  tuleks
  parandada suurema tulemustele keskendumise kaudu. Integreeritud merenduspoliitika kaasamine uude Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi aitab kaasa ka suurte poliitikaeesmärkide saavutamisele, mis sätestati komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (Euroopa 2020. aasta strateegia) ning on vastavuses üldeesmärkidega suurendada Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldustega, millega võeti vastu Euroopa 2020. aasta strateegia, peaksid liit ja liikmesriigid viima ellu arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, edendades samal ajal liidu harmoonilist arengut. Ressursid tuleks eelkõige suunata Euroopa 2020. aasta eesmärkide ja sihtide saavutamisse
  ning
  tõhusust
  tuleks
  parandada suurema tulemustele keskendumise kaudu. Integreeritud merenduspoliitika kaasamine uude Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi aitab kaasa ka suurte poliitikaeesmärkide saavutamisele, mis sätestati komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (Euroopa 2020. aasta strateegia) ning on vastavuses üldeesmärkidega suurendada Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust.

| (5) | Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldustega, millega võeti vastu strateegia „Euroopa 2020”, peaksid liit ja liikmesriigid viima ellu arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, edendades samal ajal liidu harmoonilist arengut. Ressursid tuleks eelkõige suunata „Euroopa 2020” eesmärkide ja sihtide
  , eriti tööhõive ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitlusega seotud eesmärkide
  saavutamisse
  . Lisaks sellele tuleks
  tõhusust parandada suurema tulemustele keskendumise kaudu. Integreeritud merenduspoliitika kaasamine uude Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi aitab kaasa ka suurte poliitikaeesmärkide saavutamisele, mis sätestati komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (strateegia „Euroopa 2020”) ning on vastavuses üldeesmärkidega suurendada Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldustega, millega võeti vastu strateegia „Euroopa 2020”, peaksid liit ja liikmesriigid viima ellu arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, edendades samal ajal liidu harmoonilist arengut. Ressursid tuleks eelkõige suunata „Euroopa 2020” eesmärkide ja sihtide
  , eriti tööhõive ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitlusega seotud eesmärkide
  saavutamisse
  . Lisaks sellele tuleks
  tõhusust parandada suurema tulemustele keskendumise kaudu. Integreeritud merenduspoliitika kaasamine uude Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi aitab kaasa ka suurte poliitikaeesmärkide saavutamisele, mis sätestati komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (strateegia „Euroopa 2020”) ning on vastavuses üldeesmärkidega suurendada Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Tagamaks, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond aitab kaasa ühise kalanduspoliitika, integreeritud merenduspoliitika ja Euroopa 2020 strateegia eesmärkide saavutamisse, on tarvis
  keskenduda piiratud arvule põhiprioriteetidele
  , mis on seotud innovatsioonil ja teadmistel põhineva kalanduse ja vesiviljeluse soodustamise, jätkusuutliku ning ressursitõhusa kalanduse ja vesiviljeluse edendamise ning tööhõive ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamisega, päästes valla rannikualade ja sisevete kalanduse kasvu- ja tööhõivepotentsiaali ning edendades kalandustegevuse mitmekesistamist teiste meremajanduse sektorite kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Tagamaks, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond aitab kaasa ühise kalanduspoliitika, integreeritud merenduspoliitika ja Euroopa 2020 strateegia eesmärkide saavutamisse, on tarvis
  keskenduda piiratud arvule põhiprioriteetidele
  , mis on seotud innovatsioonil ja teadmistel põhineva kalanduse ja vesiviljeluse soodustamise, jätkusuutliku ning ressursitõhusa kalanduse ja vesiviljeluse edendamise ning tööhõive ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamisega, päästes valla rannikualade ja sisevete kalanduse kasvu- ja tööhõivepotentsiaali ning edendades kalandustegevuse mitmekesistamist teiste meremajanduse sektorite kaudu.

| (6) | Tagamaks, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond aitab kaasa ühise kalanduspoliitika, integreeritud merenduspoliitika ja strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele, on tarvis
  kindlaks määrata rida põhiprioriteete
  , mis on seotud innovatsioonil ja teadmistel põhineva kalanduse ja vesiviljeluse soodustamise, jätkusuutliku ning ressursitõhusa kalanduse ja vesiviljeluse edendamise ning tööhõive ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamisega, päästes valla rannikualade ja sisevete kalanduse kasvu- ja tööhõivepotentsiaali ning edendades kalandustegevuse mitmekesistamist teiste meremajanduse sektorite kaudu. |
| --- | --- |

(6)

Tagamaks, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond aitab kaasa ühise kalanduspoliitika, integreeritud merenduspoliitika ja strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele, on tarvis
  kindlaks määrata rida põhiprioriteete
  , mis on seotud innovatsioonil ja teadmistel põhineva kalanduse ja vesiviljeluse soodustamise, jätkusuutliku ning ressursitõhusa kalanduse ja vesiviljeluse edendamise ning tööhõive ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamisega, päästes valla rannikualade ja sisevete kalanduse kasvu- ja tööhõivepotentsiaali ning edendades kalandustegevuse mitmekesistamist teiste meremajanduse sektorite kaudu.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7 a) | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks kaasa aitama sellele, et tõsta kalapüügist sõltuvate inimeste elatustaset, tagades kaluritele paremad töötingimused, milleks tuleks eelkõige tagada töötervishoiu ja -ohutuse õigusaktide ning kollektiivlepingutega ettenähtud eeskirjade järgimine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7 a)

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks kaasa aitama sellele, et tõsta kalapüügist sõltuvate inimeste elatustaset, tagades kaluritele paremad töötingimused, milleks tuleks eelkõige tagada töötervishoiu ja -ohutuse õigusaktide ning kollektiivlepingutega ettenähtud eeskirjade järgimine.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7 b) | Et vältida segadust seoses Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi konkreetsete finantsmeetmete kohaldamise ja mõjuga eri sidusrühmade suhtes, kes osalevad kalandussektoris, tuleb kasuks selge vahetegemine laevaomanike ja palgatöötajatest kalurite vahel, nagu seda on juba tehtud ILO konventsioonis nr 188. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7 b)

Et vältida segadust seoses Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi konkreetsete finantsmeetmete kohaldamise ja mõjuga eri sidusrühmade suhtes, kes osalevad kalandussektoris, tuleb kasuks selge vahetegemine laevaomanike ja palgatöötajatest kalurite vahel, nagu seda on juba tehtud ILO konventsioonis nr 188.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Ühise kalanduspoliitika üldeesmärk on tagada, et kalandus- ja vesiviljelustegevus aitab
  saavutada pikaajalisi jätkusuutlikke keskkonnatingimusi, mis on vajalikud majanduslikuks ja sotsiaalseks arenguks
  . Lisaks peaks see toetama tootlikkuse kasvu, kalandussektoris tegutsejate rahuldavat elatustaset, stabiilseid turgusid, tagama ressursside kättesaadavuse ning tarnete jõudmise tarbijani mõistliku hinna eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Ühise kalanduspoliitika üldeesmärk on tagada, et kalandus- ja vesiviljelustegevus aitab
  saavutada pikaajalisi jätkusuutlikke keskkonnatingimusi, mis on vajalikud majanduslikuks ja sotsiaalseks arenguks
  . Lisaks peaks see toetama tootlikkuse kasvu, kalandussektoris tegutsejate rahuldavat elatustaset, stabiilseid turgusid, tagama ressursside kättesaadavuse ning tarnete jõudmise tarbijani mõistliku hinna eest.

| (8) | Ühise kalanduspoliitika üldeesmärk on tagada, et kalandus- ja vesiviljelustegevus aitab
  kaasa pikaajalisele majanduslikult, sotsiaalselt ja ökoloogiliselt jätkusuutlikule arengule
  . Lisaks peaks see toetama tootlikkuse kasvu, kalandussektoris tegutsejate rahuldavat elatustaset, stabiilseid turgusid, tagama ressursside kättesaadavuse ning tarnete jõudmise tarbijani mõistliku hinna eest. |
| --- | --- |

(8)

Ühise kalanduspoliitika üldeesmärk on tagada, et kalandus- ja vesiviljelustegevus aitab
  kaasa pikaajalisele majanduslikult, sotsiaalselt ja ökoloogiliselt jätkusuutlikule arengule
  . Lisaks peaks see toetama tootlikkuse kasvu, kalandussektoris tegutsejate rahuldavat elatustaset, stabiilseid turgusid, tagama ressursside kättesaadavuse ning tarnete jõudmise tarbijani mõistliku hinna eest.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Kõige olulisem on integreerida keskkonnaküsimused paremini ühisesse kalanduspoliitikasse, mis peaks teenima liidu keskkonnapoliitika ja Euroopa 2020. aasta strateegia huve. Ühise kalanduspoliitika eesmärk on kasutada mere bioloogilisi elusressursse viisil, mis taastaks ja hoiaks kalavarusid sellisel tasemel, mis tagaks
  hiljemalt
  2015. aastaks
  maksimaalse jätkusuutliku saagikuse
  . Ühise kalanduspoliitika puhul tuleks rakendada
  kalavarude majandamisel ettevaatusprintsiipi ja ökosüsteemipõhist lähenemisviisi
  . Seega peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond andma panuse merekeskkonna kaitsesse, mis sätestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivis 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Kõige olulisem on integreerida keskkonnaküsimused paremini ühisesse kalanduspoliitikasse, mis peaks teenima liidu keskkonnapoliitika ja Euroopa 2020. aasta strateegia huve. Ühise kalanduspoliitika eesmärk on kasutada mere bioloogilisi elusressursse viisil, mis taastaks ja hoiaks kalavarusid sellisel tasemel, mis tagaks
  hiljemalt
  2015. aastaks
  maksimaalse jätkusuutliku saagikuse
  . Ühise kalanduspoliitika puhul tuleks rakendada
  kalavarude majandamisel ettevaatusprintsiipi ja ökosüsteemipõhist lähenemisviisi
  . Seega peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond andma panuse merekeskkonna kaitsesse, mis sätestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivis 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv).

| (9) | Kõige olulisem on integreerida keskkonnaküsimused paremini ühisesse kalanduspoliitikasse, mis peaks teenima liidu keskkonnapoliitika ja strateegia „Euroopa 2020” huve. Ühise kalanduspoliitika eesmärk on kasutada mere bioloogilisi elusressursse viisil, mis taastaks ja hoiaks kalavarusid sellisel tasemel, mis tagaks
  maksimaalse jätkusuutliku saagikuse võimaluse korral
  2015. aastaks
  ja hiljemalt 2020
  .
  aastaks.
  Ühise kalanduspoliitika puhul tuleks rakendada
  tasakaalustatud lähenemisviisi säästvale arengule ning selleks tuleks kalavarusid kavandada, kasutada ja majandada, võttes arvesse püüdlusi ja praeguseid sotsiaalseid vajadusi, seadmata seejuures ohtu hüvesid, mida tulevastel põlvkondadel peaks olema võimalik saada mere ökosüsteemist tulenevatest toodetest ja teenustest
  . Seega peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond andma panuse merekeskkonna kaitsesse, mis sätestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivis 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv). |
| --- | --- |

(9)

Kõige olulisem on integreerida keskkonnaküsimused paremini ühisesse kalanduspoliitikasse, mis peaks teenima liidu keskkonnapoliitika ja strateegia „Euroopa 2020” huve. Ühise kalanduspoliitika eesmärk on kasutada mere bioloogilisi elusressursse viisil, mis taastaks ja hoiaks kalavarusid sellisel tasemel, mis tagaks
  maksimaalse jätkusuutliku saagikuse võimaluse korral
  2015. aastaks
  ja hiljemalt 2020
  .
  aastaks.
  Ühise kalanduspoliitika puhul tuleks rakendada
  tasakaalustatud lähenemisviisi säästvale arengule ning selleks tuleks kalavarusid kavandada, kasutada ja majandada, võttes arvesse püüdlusi ja praeguseid sotsiaalseid vajadusi, seadmata seejuures ohtu hüvesid, mida tulevastel põlvkondadel peaks olema võimalik saada mere ökosüsteemist tulenevatest toodetest ja teenustest
  . Seega peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond andma panuse merekeskkonna kaitsesse, mis sätestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivis 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv).

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9 a) | Meetmed, mida rahastatakse Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist, peaksid olema kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 39 ja 41, milles osutatakse tasakaalustatud lähenemisele tööjõu kasutamisel ja efektiivsele koordineerimisele kutseõppe alal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9 a)

Meetmed, mida rahastatakse Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist, peaksid olema kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 39 ja 41, milles osutatakse tasakaalustatud lähenemisele tööjõu kasutamisel ja efektiivsele koordineerimisele kutseõppe alal.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik käesoleva määruse eesmärke piisaval määral saavutada, võttes arvesse rakenduskavade raames rahastatavate toimingute ulatust ja mõjusid ning struktuuriprobleeme, millega puututi kokku kalandus- ja merendussektorite loomisel – nagu ka liikmesriikide piiratud finantsvahendeid –, ning seda on asjakohastele prioriteetidele keskenduva mitmeaastase rahalise toetuse tagamisega seetõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuse lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe määrus kaugemale sellest, mis on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik käesoleva määruse eesmärke piisaval määral saavutada, võttes arvesse rakenduskavade raames rahastatavate toimingute ulatust ja mõjusid ning struktuuriprobleeme, millega puututi kokku kalandus- ja merendussektorite loomisel – nagu ka liikmesriikide piiratud finantsvahendeid –, ning seda on asjakohastele prioriteetidele keskenduva mitmeaastase rahalise toetuse tagamisega seetõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuse lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe määrus kaugemale sellest, mis on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks.

| (10) | Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik käesoleva määruse eesmärke piisaval määral saavutada, võttes arvesse rakenduskavade raames rahastatavate toimingute ulatust ja mõjusid ning struktuuriprobleeme, millega puututi kokku kalandus-
  , vesiviljelus-
  ja merendussektorite loomisel – nagu ka liikmesriikide piiratud finantsvahendeid –, ning seda on asjakohastele prioriteetidele keskenduva mitmeaastase finantsabi tagamisega seetõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuse lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe määrus kaugemale sellest, mis on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik käesoleva määruse eesmärke piisaval määral saavutada, võttes arvesse rakenduskavade raames rahastatavate toimingute ulatust ja mõjusid ning struktuuriprobleeme, millega puututi kokku kalandus-
  , vesiviljelus-
  ja merendussektorite loomisel – nagu ka liikmesriikide piiratud finantsvahendeid –, ning seda on asjakohastele prioriteetidele keskenduva mitmeaastase finantsabi tagamisega seetõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuse lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe määrus kaugemale sellest, mis on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika kulude rahastamine üheainsa fondi, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi, kaudu peaks käsitlema lihtsustamisvajaduse probleemi ning tugevdama mõlema poliitikavaldkonna integreerimist. Koostöös liikmesriikidega eelarve täitmise laiendamine ühisele turukorraldusele, mis hõlmab hüvitist äärepoolseimatele piirkondadele, kontrolli
  ja andmekogumistegevusi
  , peaks aitama lisaks kaasa lihtsustamisele, vähendama halduskoormust nii komisjoni kui ka liikmesriikide jaoks ning saavutama suurema ühtsuse ja antava toetuse tõhususe. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika kulude rahastamine üheainsa fondi, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi, kaudu peaks käsitlema lihtsustamisvajaduse probleemi ning tugevdama mõlema poliitikavaldkonna integreerimist. Koostöös liikmesriikidega eelarve täitmise laiendamine ühisele turukorraldusele, mis hõlmab hüvitist äärepoolseimatele piirkondadele, kontrolli
  ja andmekogumistegevusi
  , peaks aitama lisaks kaasa lihtsustamisele, vähendama halduskoormust nii komisjoni kui ka liikmesriikide jaoks ning saavutama suurema ühtsuse ja antava toetuse tõhususe.

| (11) | Ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika kulude rahastamine üheainsa fondi, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi, kaudu peaks käsitlema lihtsustamisvajaduse probleemi ning tugevdama mõlema poliitikavaldkonna integreerimist. Koostöös liikmesriikidega eelarve täitmise laiendamine ühisele turukorraldusele, mis hõlmab hüvitist äärepoolseimatele piirkondadele, kontrolli
  ning andmete kogumist ja haldamist
  , peaks aitama lisaks kaasa lihtsustamisele, vähendama halduskoormust nii komisjoni kui ka liikmesriikide jaoks ning saavutama suurema ühtsuse ja antava toetuse tõhususe. |
| --- | --- |

(11)

Ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika kulude rahastamine üheainsa fondi, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi, kaudu peaks käsitlema lihtsustamisvajaduse probleemi ning tugevdama mõlema poliitikavaldkonna integreerimist. Koostöös liikmesriikidega eelarve täitmise laiendamine ühisele turukorraldusele, mis hõlmab hüvitist äärepoolseimatele piirkondadele, kontrolli
  ning andmete kogumist ja haldamist
  , peaks aitama lisaks kaasa lihtsustamisele, vähendama halduskoormust nii komisjoni kui ka liikmesriikide jaoks ning saavutama suurema ühtsuse ja antava toetuse tõhususe.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11 a) | Rahastamine peaks toimuma Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise XX/201z institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punkti 17 kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11 a)

Rahastamine peaks toimuma Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise XX/201z institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punkti 17 kohaselt.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11 b) | Rahastamine ei tohiks piirata määruse, millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, ega Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise xxx/201z institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11 b)

Rahastamine ei tohiks piirata määruse, millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, ega Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise xxx/201z institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) kohaldamist.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Liidu eelarvest tuleks ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika kulusid rahastada ühe fondi, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi, kaudu – seda kas otseselt või liikmesriikide ja liidu koostöö raames. Eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega ei tohiks kohalduda vaid kalanduse, vesiviljeluse ja kohalikel vajadustel põhineva arengu toetamise meetmetele, vaid ka
  ühisele turukorraldusele
  ja äärepoolseimatele piirkondadele makstavale hüvitisele, kontrollile ning andmekogumistegevusele. Otsest eelarve täitmist tuleks kohaldada teaduslikele nõuannetele, piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele tehtavatele vabatahtlikele maksetele, nõuandekomisjonidele ja integreeritud merenduspoliitika rakendamise toimingutele. Täpsustada tuleks, mis tüüpi meetmeid võib Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist rahastada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Liidu eelarvest tuleks ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika kulusid rahastada ühe fondi, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi, kaudu – seda kas otseselt või liikmesriikide ja liidu koostöö raames. Eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega ei tohiks kohalduda vaid kalanduse, vesiviljeluse ja kohalikel vajadustel põhineva arengu toetamise meetmetele, vaid ka
  ühisele turukorraldusele
  ja äärepoolseimatele piirkondadele makstavale hüvitisele, kontrollile ning andmekogumistegevusele. Otsest eelarve täitmist tuleks kohaldada teaduslikele nõuannetele, piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele tehtavatele vabatahtlikele maksetele, nõuandekomisjonidele ja integreeritud merenduspoliitika rakendamise toimingutele. Täpsustada tuleks, mis tüüpi meetmeid võib Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist rahastada.

| (12) | Liidu eelarvest tuleks ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika kulusid rahastada ühe fondi, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi, kaudu – seda kas otseselt või liikmesriikide ja liidu koostöö raames. Eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega ei tohiks kohaldada vaid kalanduse, vesiviljeluse ja kohalikel vajadustel põhineva arengu toetamise meetmetele, vaid ka
  turustamise
  ja
  töötlemise meetmetele ning
  äärepoolseimatele piirkondadele makstavale hüvitisele, kontrollile ning andmekogumistegevusele. Otsest eelarve täitmist tuleks kohaldada
  tootmis- ja turustuskavade ettevalmistamisele, ladustamisabile,
  teaduslikele nõuannetele, piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele tehtavatele vabatahtlikele maksetele, nõuandekomisjonidele ja integreeritud merenduspoliitika rakendamise toimingutele. Täpsustada tuleks, mis tüüpi meetmeid võib Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist rahastada. |
| --- | --- |

(12)

Liidu eelarvest tuleks ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika kulusid rahastada ühe fondi, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi, kaudu – seda kas otseselt või liikmesriikide ja liidu koostöö raames. Eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega ei tohiks kohaldada vaid kalanduse, vesiviljeluse ja kohalikel vajadustel põhineva arengu toetamise meetmetele, vaid ka
  turustamise
  ja
  töötlemise meetmetele ning
  äärepoolseimatele piirkondadele makstavale hüvitisele, kontrollile ning andmekogumistegevusele. Otsest eelarve täitmist tuleks kohaldada
  tootmis- ja turustuskavade ettevalmistamisele, ladustamisabile,
  teaduslikele nõuannetele, piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele tehtavatele vabatahtlikele maksetele, nõuandekomisjonidele ja integreeritud merenduspoliitika rakendamise toimingutele. Täpsustada tuleks, mis tüüpi meetmeid võib Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist rahastada.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | [Ühise kalanduspoliitika määruse] (edaspidi „ÜKP määrus”) artiklite 50 ja 51 kohaselt peaks liidu rahalise toetuse saamine sõltuma sellest, kas liikmesriigid ja ettevõtjad järgivad ühist kalanduspoliitikat. Selle tingimuslikkuse eesmärk on peegeldada liidu kohustust tagada avalikes huvides mere bioloogiliste ressursside säilitamine ühise kalanduspoliitika raames, nagu sätestatud ELi toimimise lepingu
  artiklis 3
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

[Ühise kalanduspoliitika määruse] (edaspidi „ÜKP määrus”) artiklite 50 ja 51 kohaselt peaks liidu rahalise toetuse saamine sõltuma sellest, kas liikmesriigid ja ettevõtjad järgivad ühist kalanduspoliitikat. Selle tingimuslikkuse eesmärk on peegeldada liidu kohustust tagada avalikes huvides mere bioloogiliste ressursside säilitamine ühise kalanduspoliitika raames, nagu sätestatud ELi toimimise lepingu
  artiklis 3
  .

| (14) | [Ühise kalanduspoliitika määruse] (edaspidi „ÜKP määrus”) artiklite 50 ja 51 kohaselt peaks liidu finantsabi saamine sõltuma sellest, kas liikmesriigid ja ettevõtjad järgivad ühist kalanduspoliitikat. Selle tingimuslikkuse eesmärk on peegeldada liidu kohustust tagada avalikes huvides mere bioloogiliste ressursside säilitamine ühise kalanduspoliitika raames,
  samuti kõrge tööhõive taseme edendamise ja piisava sotsiaalse kaitse kindlustamisega seotud nõuete täitmise tagamine,
  nagu on sätestatud
  vastavalt
  ELi toimimise lepingu
  artiklites 3 ja 9
  . |
| --- | --- |

(14)

[Ühise kalanduspoliitika määruse] (edaspidi „ÜKP määrus”) artiklite 50 ja 51 kohaselt peaks liidu finantsabi saamine sõltuma sellest, kas liikmesriigid ja ettevõtjad järgivad ühist kalanduspoliitikat. Selle tingimuslikkuse eesmärk on peegeldada liidu kohustust tagada avalikes huvides mere bioloogiliste ressursside säilitamine ühise kalanduspoliitika raames,
  samuti kõrge tööhõive taseme edendamise ja piisava sotsiaalse kaitse kindlustamisega seotud nõuete täitmise tagamine,
  nagu on sätestatud
  vastavalt
  ELi toimimise lepingu
  artiklites 3 ja 9
  .

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Ühise kalanduspliitika eesmärkide saavutamist õõnestataks, kui Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kaudu antav liidu rahaline toetus eraldataks ettevõtjatele, kes eelnevalt ei vastanud nõuetele, mis on seotud avaliku huviga säilitada mere bioloogilised ressursid. Seega peaksid olema vastuvõetavad vaid ettevõtjad, kes teatava ajavahemiku jooksul enne toetusetaotluse esitamist ei olnud seotud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekirja kantud laevade töö, juhtimise ega omamisega, nagu see on sätestatud nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1005/2008 (millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999) artikli 40 lõikes 3,
  ning
  kes ei ole toime pannud tõsist rikkumist määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 kohaselt või 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006) artikli 90 lõike 1 kohaselt, ning kes ei ole jätnud täitmata mõnd teist ühise kalanduspoliitika eeskirja, seades sellega suurde ohtu asjaomaste kalavarude säästva arengu ning kujutades endast olulist ohtu mere bioloogiliste elusressursside jätkusuutliku kasutamisele, millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Ühise kalanduspliitika eesmärkide saavutamist õõnestataks, kui Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kaudu antav liidu rahaline toetus eraldataks ettevõtjatele, kes eelnevalt ei vastanud nõuetele, mis on seotud avaliku huviga säilitada mere bioloogilised ressursid. Seega peaksid olema vastuvõetavad vaid ettevõtjad, kes teatava ajavahemiku jooksul enne toetusetaotluse esitamist ei olnud seotud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekirja kantud laevade töö, juhtimise ega omamisega, nagu see on sätestatud nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1005/2008 (millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999) artikli 40 lõikes 3,
  ning
  kes ei ole toime pannud tõsist rikkumist määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 kohaselt või 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006) artikli 90 lõike 1 kohaselt, ning kes ei ole jätnud täitmata mõnd teist ühise kalanduspoliitika eeskirja, seades sellega suurde ohtu asjaomaste kalavarude säästva arengu ning kujutades endast olulist ohtu mere bioloogiliste elusressursside jätkusuutliku kasutamisele, millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid.

| (15) | Ühise kalanduspliitika eesmärkide saavutamist õõnestataks, kui Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kaudu antav liidu finantsabi eraldataks ettevõtjatele, kes eelnevalt ei vastanud nõuetele, mis on seotud avaliku huviga säilitada mere bioloogilised ressursid. Seega peaksid olema vastuvõetavad vaid ettevõtjad, kes teatava ajavahemiku jooksul enne toetusetaotluse esitamist ei olnud seotud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekirja kantud laevade töö, juhtimise ega omamisega, nagu see on sätestatud nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1005/2008 (millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999) artikli 40 lõikes 3,
  ega olnud seotud selliste riikide lipu all sõitvate kalalaevade käitamise, haldamise ega omamisega, mis on määratud koostööd mittetegevate kolmandate riikide hulka, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 33. Samamoodi peaksid olema vastuvõetavad vaid need ettevõtjad,
  kes ei ole toime pannud tõsist rikkumist määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 kohaselt või 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006) artikli 90 lõike 1 kohaselt ning kes ei ole jätnud täitmata mõnd teist ühise kalanduspoliitika eeskirja, seades sellega suurde ohtu asjaomaste kalavarude säästva arengu ning kujutades endast olulist ohtu mere bioloogiliste elusressursside jätkusuutliku kasutamisele, millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid. |
| --- | --- |

(15)

Ühise kalanduspliitika eesmärkide saavutamist õõnestataks, kui Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kaudu antav liidu finantsabi eraldataks ettevõtjatele, kes eelnevalt ei vastanud nõuetele, mis on seotud avaliku huviga säilitada mere bioloogilised ressursid. Seega peaksid olema vastuvõetavad vaid ettevõtjad, kes teatava ajavahemiku jooksul enne toetusetaotluse esitamist ei olnud seotud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade ELi nimekirja kantud laevade töö, juhtimise ega omamisega, nagu see on sätestatud nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1005/2008 (millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999) artikli 40 lõikes 3,
  ega olnud seotud selliste riikide lipu all sõitvate kalalaevade käitamise, haldamise ega omamisega, mis on määratud koostööd mittetegevate kolmandate riikide hulka, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 33. Samamoodi peaksid olema vastuvõetavad vaid need ettevõtjad,
  kes ei ole toime pannud tõsist rikkumist määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 kohaselt või 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006) artikli 90 lõike 1 kohaselt ning kes ei ole jätnud täitmata mõnd teist ühise kalanduspoliitika eeskirja, seades sellega suurde ohtu asjaomaste kalavarude säästva arengu ning kujutades endast olulist ohtu mere bioloogiliste elusressursside jätkusuutliku kasutamisele, millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Toetuskõlblikkuskriteeriumide mittetäitmise tagajärjed peaksid kohalduma juhul, kui toetusesaajad rikuvad ühise kalanduspoliitika eeskirju. Toetuskõlbmatute kulude suuruse kindlakstegemiseks tuleks arvesse võtta toetusesaaja ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumise
  raskust
  , majanduslikku kasu, mis tuleneb ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumisest, või Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi panuse tähtsust toetusesaaja majandustegevusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Toetuskõlblikkuskriteeriumide mittetäitmise tagajärjed peaksid kohalduma juhul, kui toetusesaajad rikuvad ühise kalanduspoliitika eeskirju. Toetuskõlbmatute kulude suuruse kindlakstegemiseks tuleks arvesse võtta toetusesaaja ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumise
  raskust
  , majanduslikku kasu, mis tuleneb ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumisest, või Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi panuse tähtsust toetusesaaja majandustegevusele.

| (17) | Toetuskõlblikkuskriteeriumide mittetäitmise tagajärjed peaksid kohalduma juhul, kui toetusesaajad rikuvad ühise kalanduspoliitika eeskirju. Toetuskõlbmatute kulude suuruse kindlakstegemiseks tuleks arvesse võtta toetusesaaja ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumise
  raskusastet (sh ulatust
  ,
  kestust ja korduvust),
  majanduslikku kasu, mis tuleneb ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumisest, või Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi panuse tähtsust toetusesaaja majandustegevusele. |
| --- | --- |

(17)

Toetuskõlblikkuskriteeriumide mittetäitmise tagajärjed peaksid kohalduma juhul, kui toetusesaajad rikuvad ühise kalanduspoliitika eeskirju. Toetuskõlbmatute kulude suuruse kindlakstegemiseks tuleks arvesse võtta toetusesaaja ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumise
  raskusastet (sh ulatust
  ,
  kestust ja korduvust),
  majanduslikku kasu, mis tuleneb ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumisest, või Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi panuse tähtsust toetusesaaja majandustegevusele.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Ühise kalanduspliitika eesmärkide saavutamist õõnestaks ka see, kui Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kaudu antav liidu rahaline toetus makstaks välja liikmesriikidele, kes ei täida oma ühise kalanduspoliitika eeskirjadega ette nähtud kohustusi, näiteks andmete kogumine ja kontrollikohustuse rakendamine. Lisaks sellele valitseb nende kohustuste täitmata jätmise korral oht, et liikmesriigid ei suuda tuvastada kõlbmatuid toetusesaajaid ega sobimatuid tegevusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Ühise kalanduspliitika eesmärkide saavutamist õõnestaks ka see, kui Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kaudu antav liidu rahaline toetus makstaks välja liikmesriikidele, kes ei täida oma ühise kalanduspoliitika eeskirjadega ette nähtud kohustusi, näiteks andmete kogumine ja kontrollikohustuse rakendamine. Lisaks sellele valitseb nende kohustuste täitmata jätmise korral oht, et liikmesriigid ei suuda tuvastada kõlbmatuid toetusesaajaid ega sobimatuid tegevusi.

| (18) | Ühise kalanduspliitika eesmärkide saavutamist õõnestaks ka see, kui Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kaudu antav liidu finantsabi makstaks välja liikmesriikidele, kes ei täida oma
  kohustusi saavutada tasakaal kalalaevastiku ja püügivõimaluste vahel kooskõlas ÜKP määruse artikli 34 lõikega 1 või oma
  ühise kalanduspoliitika eeskirjadega ette nähtud kohustusi, mis on seotud avaliku huviga säilitada mere bioloogilised ressursid, näiteks andmete kogumine ja kontrollikohustuse rakendamine. Lisaks sellele valitseb nende kohustuste täitmata jätmise korral oht, et liikmesriigid ei suuda tuvastada kõlbmatuid toetusesaajaid ega sobimatuid toiminguid. |
| --- | --- |

(18)

Ühise kalanduspliitika eesmärkide saavutamist õõnestaks ka see, kui Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kaudu antav liidu finantsabi makstaks välja liikmesriikidele, kes ei täida oma
  kohustusi saavutada tasakaal kalalaevastiku ja püügivõimaluste vahel kooskõlas ÜKP määruse artikli 34 lõikega 1 või oma
  ühise kalanduspoliitika eeskirjadega ette nähtud kohustusi, mis on seotud avaliku huviga säilitada mere bioloogilised ressursid, näiteks andmete kogumine ja kontrollikohustuse rakendamine. Lisaks sellele valitseb nende kohustuste täitmata jätmise korral oht, et liikmesriigid ei suuda tuvastada kõlbmatuid toetusesaajaid ega sobimatuid toiminguid.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Ettevaatusabinõudena, et ennetada nõuetele mittevastavate maksete tegemist ning ergutada liikmesriike ühise kalanduspoliitika eeskirjadele vastama või toetusesaaja vastavust nõudma, tuleks kasutada nii maksete edasilükkamist kui ka peatamist, mis on mõlemad oma ulatuselt ajaliselt piiratud. Proportsionaalsuse põhimõttest kinnipidamiseks peaksid määravate või pöördumatute tagajärgedega finantskorrektsioonid kohalduma vaid kulutustele, mis on otseselt seotud tegevustega, mille käigus on aset leidnud ühisele kalanduspoliitikale mittevastavuse juhtumid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Ettevaatusabinõudena, et ennetada nõuetele mittevastavate maksete tegemist ning ergutada liikmesriike ühise kalanduspoliitika eeskirjadele vastama või toetusesaaja vastavust nõudma, tuleks kasutada nii maksete edasilükkamist kui ka peatamist, mis on mõlemad oma ulatuselt ajaliselt piiratud. Proportsionaalsuse põhimõttest kinnipidamiseks peaksid määravate või pöördumatute tagajärgedega finantskorrektsioonid kohalduma vaid kulutustele, mis on otseselt seotud tegevustega, mille käigus on aset leidnud ühisele kalanduspoliitikale mittevastavuse juhtumid.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Selleks et parandada koordineeritust ja ühtlustada nende fondide rakendamist, mis annavad toetust ühtekuuluvuspoliitika raames, nimelt Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF) ja Ühtekuuluvusfond, maaelu arengu fondid, nimelt Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD), ja merendus- ja kalandussektori fondid, nimelt Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF), on [määruses (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] kehtestatud kõikidele neile fondidele (ÜSRi fondid) ühissätted (ÜSRi fondid). Lisaks käesolevale määrusele hõlmab Euroopa Merendus- ja Kalandusfond ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika iseärasuste tõttu erisätteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Selleks et parandada koordineeritust ja ühtlustada nende fondide rakendamist, mis annavad toetust ühtekuuluvuspoliitika raames, nimelt Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF) ja Ühtekuuluvusfond, maaelu arengu fondid, nimelt Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD), ja merendus- ja kalandussektori fondid, nimelt Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF), on [määruses (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] kehtestatud kõikidele neile fondidele (ÜSRi fondid) ühissätted (ÜSRi fondid). Lisaks käesolevale määrusele hõlmab Euroopa Merendus- ja Kalandusfond ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika iseärasuste tõttu erisätteid.

| (20) | Selleks et parandada koordineeritust ja ühtlustada nende fondide rakendamist, mis annavad toetust ühtekuuluvuspoliitika raames, nimelt Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF) ja Ühtekuuluvusfond, maaelu arengu fondid, nimelt Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD), ja merendus- ja kalandussektori fondid, nimelt Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF), on [määruses (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] kehtestatud kõikidele neile fondidele (ÜSRi fondid) ühissätted (ÜSRi fondid).
  Samuti tuleks rõhutada, et fonde võib kasutada täiendavalt selleks, et tõhusamalt saavutada ELi ühtekuuluvuspoliitika ja Euroopa 2020 strateegia prioriteete; selles suhtes on oluline välja tuua Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ja Euroopa Sotsiaalfondi vaheline sünergia, mis aitab täita keskseid eesmärke seoses tööhõivega ning võitlusega vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu.
  Lisaks käesolevale määrusele hõlmab Euroopa Merendus- ja Kalandusfond ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika iseärasuste tõttu erisätteid. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et parandada koordineeritust ja ühtlustada nende fondide rakendamist, mis annavad toetust ühtekuuluvuspoliitika raames, nimelt Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF) ja Ühtekuuluvusfond, maaelu arengu fondid, nimelt Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD), ja merendus- ja kalandussektori fondid, nimelt Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF), on [määruses (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] kehtestatud kõikidele neile fondidele (ÜSRi fondid) ühissätted (ÜSRi fondid).
  Samuti tuleks rõhutada, et fonde võib kasutada täiendavalt selleks, et tõhusamalt saavutada ELi ühtekuuluvuspoliitika ja Euroopa 2020 strateegia prioriteete; selles suhtes on oluline välja tuua Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ja Euroopa Sotsiaalfondi vaheline sünergia, mis aitab täita keskseid eesmärke seoses tööhõivega ning võitlusega vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu.
  Lisaks käesolevale määrusele hõlmab Euroopa Merendus- ja Kalandusfond ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika iseärasuste tõttu erisätteid.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Liidu tegevus peaks täiendama liikmesriikide tegevust või otsima võimalusi sellele tegevusele enda panuse andmiseks.
  Märkimisväärse lisandväärtuse tagamiseks tuleks komisjoni ja
  liikmesriikide
  vahelist partnerlust tugevdada, korraldades
  eri tüüpi partnerite
  osalust, arvestades täielikult liikmesriikide institutsioonilist pädevust.
  Erilist tähelepanu tuleks pöörata naiste ja vähemusrühmade piisavale esindatusele.
  See partnerlus hõlmab piirkondlikke, kohalikke ja teisi avaliku sektori asutusi, samuti teisi asjaomaseid organeid, kaasa arvatud neid, mis vastutavad keskkonna ning võrdõiguslikkuse edendamise eest meeste ja naiste, majandus- ja sotsiaalpartnerite ja muude pädevate asutuste vahel. Asjaomased partnerid peaksid olema kaasatud partnerluslepingute koostamisse, samuti kavandamistegevuse ettevalmistamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Liidu tegevus peaks täiendama liikmesriikide tegevust või otsima võimalusi sellele tegevusele enda panuse andmiseks.
  Märkimisväärse lisandväärtuse tagamiseks tuleks komisjoni ja
  liikmesriikide
  vahelist partnerlust tugevdada, korraldades
  eri tüüpi partnerite
  osalust, arvestades täielikult liikmesriikide institutsioonilist pädevust.
  Erilist tähelepanu tuleks pöörata naiste ja vähemusrühmade piisavale esindatusele.
  See partnerlus hõlmab piirkondlikke, kohalikke ja teisi avaliku sektori asutusi, samuti teisi asjaomaseid organeid, kaasa arvatud neid, mis vastutavad keskkonna ning võrdõiguslikkuse edendamise eest meeste ja naiste, majandus- ja sotsiaalpartnerite ja muude pädevate asutuste vahel. Asjaomased partnerid peaksid olema kaasatud partnerluslepingute koostamisse, samuti kavandamistegevuse ettevalmistamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse.

| (22) | Märkimisväärse lisandväärtuse tagamiseks tuleks komisjoni
  , liikmesriikide asutuste
  ja
  mitmesuguste partnerite
  vahelist partnerlust tugevdada, korraldades
  nende osapoolte, sealhulgas asjaomaste tööturu osapoolte
  osalust, arvestades täielikult liikmesriikide institutsioonilist pädevust. See partnerlus hõlmab piirkondlikke, kohalikke ja teisi avaliku sektori asutusi, samuti teisi asjaomaseid organeid, kaasa arvatud neid, mis vastutavad keskkonna ning võrdõiguslikkuse edendamise eest meeste ja naiste, majandus- ja sotsiaalpartnerite
  , kalandussektori
  ja muude pädevate asutuste vahel.
  Võttes arvesse kalandussektori eripära, tuleks kindlustada erinevaid alasektoreid ning piirkondlikke tasandeid, teaduslikke uurimusorganisatsioone ja kalandussektori kohaliku tegevuse rühmade riiklikke ja piirkondlikke võrgustikke esindavate majanduslike ja sotsiaalpartnerite osalus. Erilist tähelepanu tuleks pöörata naiste ja vähemusrühmade piisavale esindatusele.
  Asjaomased partnerid peaksid olema kaasatud partnerluslepingute koostamisse, samuti kavandamistegevuse ettevalmistamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse. |
| --- | --- |

(22)

Märkimisväärse lisandväärtuse tagamiseks tuleks komisjoni
  , liikmesriikide asutuste
  ja
  mitmesuguste partnerite
  vahelist partnerlust tugevdada, korraldades
  nende osapoolte, sealhulgas asjaomaste tööturu osapoolte
  osalust, arvestades täielikult liikmesriikide institutsioonilist pädevust. See partnerlus hõlmab piirkondlikke, kohalikke ja teisi avaliku sektori asutusi, samuti teisi asjaomaseid organeid, kaasa arvatud neid, mis vastutavad keskkonna ning võrdõiguslikkuse edendamise eest meeste ja naiste, majandus- ja sotsiaalpartnerite
  , kalandussektori
  ja muude pädevate asutuste vahel.
  Võttes arvesse kalandussektori eripära, tuleks kindlustada erinevaid alasektoreid ning piirkondlikke tasandeid, teaduslikke uurimusorganisatsioone ja kalandussektori kohaliku tegevuse rühmade riiklikke ja piirkondlikke võrgustikke esindavate majanduslike ja sotsiaalpartnerite osalus. Erilist tähelepanu tuleks pöörata naiste ja vähemusrühmade piisavale esindatusele.
  Asjaomased partnerid peaksid olema kaasatud partnerluslepingute koostamisse, samuti kavandamistegevuse ettevalmistamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Komisjon peaks koostama iga-aastase olemasolevate kulukohustuste assigneeringute jaotuse liikmesriikide kaupa, kasutades objektiivseid ja läbipaistvaid kriteeriume; need kriteeriumid peaksid hõlmama
  varasemaid kulujaotisi
  nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 kohaselt ja varasemat tarbimist nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Komisjon peaks koostama iga-aastase olemasolevate kulukohustuste assigneeringute jaotuse liikmesriikide kaupa, kasutades objektiivseid ja läbipaistvaid kriteeriume; need kriteeriumid peaksid hõlmama
  varasemaid kulujaotisi
  nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 kohaselt ja varasemat tarbimist nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 alusel.

| (24) | Komisjon peaks koostama iga-aastase olemasolevate kulukohustuste assigneeringute jaotuse liikmesriikide kaupa, kasutades objektiivseid ja läbipaistvaid kriteeriume; need kriteeriumid peaksid hõlmama
  varasemat kulujaotust
  nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 kohaselt ja varasemat tarbimist nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 alusel. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon peaks koostama iga-aastase olemasolevate kulukohustuste assigneeringute jaotuse liikmesriikide kaupa, kasutades objektiivseid ja läbipaistvaid kriteeriume; need kriteeriumid peaksid hõlmama
  varasemat kulujaotust
  nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 kohaselt ja varasemat tarbimist nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 alusel.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Ühise kalanduspoliitika kontekstis on ülioluline teatavate eeltingimuste täitmine, eriti sel puhul, mis seondub mitmeaastaste vesiviljelust käsitlevate riiklike strateegiakavade esitamisega ja tõendatud haldussuutlikkusega, et täita kalanduse haldamise andmenõudeid ning kehtestada liidu kontrolli-, inspekteerimis- ja jõustamissüsteemi rakendamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Ühise kalanduspoliitika kontekstis on ülioluline teatavate eeltingimuste täitmine, eriti sel puhul, mis seondub mitmeaastaste vesiviljelust käsitlevate riiklike strateegiakavade esitamisega ja tõendatud haldussuutlikkusega, et täita kalanduse haldamise andmenõudeid ning kehtestada liidu kontrolli-, inspekteerimis- ja jõustamissüsteemi rakendamine.

| (25) | Ühise kalanduspoliitika kontekstis on ülioluline teatavate eeltingimuste täitmine, eriti sel puhul, mis seondub mitmeaastaste vesiviljelust käsitlevate riiklike strateegiakavade esitamisega ja tõendatud haldussuutlikkusega, et täita kalanduse haldamise andmenõudeid ning kehtestada liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemi rakendamine
  ning et tagada töötingimusi käsitlevate liidu õigusaktide rakendamine, eelkõige seoses ohutuse, tervishoiu, hariduse ja koolitusega
  . |
| --- | --- |

(25)

Ühise kalanduspoliitika kontekstis on ülioluline teatavate eeltingimuste täitmine, eriti sel puhul, mis seondub mitmeaastaste vesiviljelust käsitlevate riiklike strateegiakavade esitamisega ja tõendatud haldussuutlikkusega, et täita kalanduse haldamise andmenõudeid ning kehtestada liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemi rakendamine
  ning et tagada töötingimusi käsitlevate liidu õigusaktide rakendamine, eelkõige seoses ohutuse, tervishoiu, hariduse ja koolitusega
  .

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Lihtsustamise eesmärki silmas pidades peaks kõikide Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi tegevuste, mis kuuluvad koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise alla, kaasa arvatud kontroll ja andmekogumine, aluseks olema üksainus rakenduskava liikmesriigi kohta olenevalt selle riiklikust struktuurist. Programmitöö hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Iga liikmesriik peaks koostama üheainsa rakenduskava. Igas programmis tuleks kindlaks määrata strateegia selliste sihtide saavutamiseks, mis seonduvad Euroopa Merendus- ja Kalandusfond liidu prioriteetidega, ning meetmete valik. Kavandamine peaks olema vastavuses liidu prioriteetidega, kuid samal ajal
  peavad need
  olema kohandatud
  kohaliku
  kontekstiga ning täiendama teisi liidu poliitikavaldkondi,
  eriti maaelu arengu poliitikat ja ühtekuuluvuspoliitikat
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Lihtsustamise eesmärki silmas pidades peaks kõikide Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi tegevuste, mis kuuluvad koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise alla, kaasa arvatud kontroll ja andmekogumine, aluseks olema üksainus rakenduskava liikmesriigi kohta olenevalt selle riiklikust struktuurist. Programmitöö hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Iga liikmesriik peaks koostama üheainsa rakenduskava. Igas programmis tuleks kindlaks määrata strateegia selliste sihtide saavutamiseks, mis seonduvad Euroopa Merendus- ja Kalandusfond liidu prioriteetidega, ning meetmete valik. Kavandamine peaks olema vastavuses liidu prioriteetidega, kuid samal ajal
  peavad need
  olema kohandatud
  kohaliku
  kontekstiga ning täiendama teisi liidu poliitikavaldkondi,
  eriti maaelu arengu poliitikat ja ühtekuuluvuspoliitikat
  .

| (26) | Lihtsustamise eesmärki silmas pidades peaks kõikide Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi tegevuste, mis kuuluvad koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise alla, kaasa arvatud kontroll ja andmekogumine, aluseks olema üksainus rakenduskava liikmesriigi kohta olenevalt selle riiklikust struktuurist. Programmitöö hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Iga liikmesriik peaks koostama üheainsa rakenduskava. Igas programmis tuleks kindlaks määrata strateegia selliste sihtide saavutamiseks, mis seonduvad Euroopa Merendus- ja Kalandusfond liidu prioriteetidega, ning meetmete valik. Kavandamine peaks olema vastavuses liidu prioriteetidega, kuid samal ajal
  peab see
  olema kohandatud
  riikliku ja piirkondliku
  kontekstiga
  , eeskätt äärepoolseimate piirkondade eripäraga,
  ning täiendama teisi liidu poliitikavaldkondi,
  säilitades samal ajal praeguse haldus- ja kontrollisüsteemi, et mitte tekitada lisakulusid või põhjustada viivitusi programmide rakendamisel
  . |
| --- | --- |

(26)

Lihtsustamise eesmärki silmas pidades peaks kõikide Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi tegevuste, mis kuuluvad koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise alla, kaasa arvatud kontroll ja andmekogumine, aluseks olema üksainus rakenduskava liikmesriigi kohta olenevalt selle riiklikust struktuurist. Programmitöö hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Iga liikmesriik peaks koostama üheainsa rakenduskava. Igas programmis tuleks kindlaks määrata strateegia selliste sihtide saavutamiseks, mis seonduvad Euroopa Merendus- ja Kalandusfond liidu prioriteetidega, ning meetmete valik. Kavandamine peaks olema vastavuses liidu prioriteetidega, kuid samal ajal
  peab see
  olema kohandatud
  riikliku ja piirkondliku
  kontekstiga
  , eeskätt äärepoolseimate piirkondade eripäraga,
  ning täiendama teisi liidu poliitikavaldkondi,
  säilitades samal ajal praeguse haldus- ja kontrollisüsteemi, et mitte tekitada lisakulusid või põhjustada viivitusi programmide rakendamisel
  .

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Liikmesriigid peaksid kooskõlas liidu mitmeaastase programmiga koostama andmekogumist käsitleva rakenduskava osa.
  Andmekogumistegevuse
  konkreetsete vajadustega kohanemiseks
  peaks
  liikmesriigid koostama üksikasjaliku iga-aastane tööplaani, mida tuleks komisjoni juhiste kohaselt kord aastas kohandada ning mis peaks saama komisjoni heakskiidu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Liikmesriigid peaksid kooskõlas liidu mitmeaastase programmiga koostama andmekogumist käsitleva rakenduskava osa.
  Andmekogumistegevuse
  konkreetsete vajadustega kohanemiseks
  peaks
  liikmesriigid koostama üksikasjaliku iga-aastane tööplaani, mida tuleks komisjoni juhiste kohaselt kord aastas kohandada ning mis peaks saama komisjoni heakskiidu.

| (30) | Liikmesriigid peaksid kooskõlas liidu mitmeaastase programmiga koostama andmekogumist käsitleva rakenduskava osa.
  Andmete kogumise ja haldamise
  konkreetsete vajadustega kohanemiseks
  peaksid
  liikmesriigid koostama üksikasjaliku iga-aastane tööplaani, mida tuleks komisjoni juhiste kohaselt kord aastas kohandada ning mis peaks saama komisjoni heakskiidu. |
| --- | --- |

(30)

Liikmesriigid peaksid kooskõlas liidu mitmeaastase programmiga koostama andmekogumist käsitleva rakenduskava osa.
  Andmete kogumise ja haldamise
  konkreetsete vajadustega kohanemiseks
  peaksid
  liikmesriigid koostama üksikasjaliku iga-aastane tööplaani, mida tuleks komisjoni juhiste kohaselt kord aastas kohandada ning mis peaks saama komisjoni heakskiidu.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Kalandustegevuse konkurentsivõime ja majandusarengu suurendamiseks on väga oluline ergutada innovatsiooni ja ettevõtlust. Seetõttu peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama uuenduslikke tegevusi ja ettevõtluse arendamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Kalandustegevuse konkurentsivõime ja majandusarengu suurendamiseks on väga oluline ergutada innovatsiooni ja ettevõtlust. Seetõttu peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama uuenduslikke tegevusi ja ettevõtluse arendamist.

| (31) | Kalandustegevuse konkurentsivõime ja majandusarengu suurendamiseks on väga oluline ergutada innovatsiooni ja ettevõtlust. Seetõttu peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama uuenduslikke toiminguid ja ettevõtluse
  keskkonnasäästlikku
  arendamist
  kooskõlas ettevaatuspõhimõtte ja ökosüsteemipõhise lähenemisviisiga
  . |
| --- | --- |

(31)

Kalandustegevuse konkurentsivõime ja majandusarengu suurendamiseks on väga oluline ergutada innovatsiooni ja ettevõtlust. Seetõttu peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama uuenduslikke toiminguid ja ettevõtluse
  keskkonnasäästlikku
  arendamist
  kooskõlas ettevaatuspõhimõtte ja ökosüsteemipõhise lähenemisviisiga
  .

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (31 a) | Finantskriisist tingitud viimaste aastate keerulise majandusolukorra tõttu on paljudel noortel raskusi kalandussektorisse sisenemiseks vajaliku kapitali saamisega. Seepärast tuleks EMKFi toetuste puhul keskenduda muu hulgas sellele, et aidata noortel kalandussektorisse pääseda, toetades näiteks esmakordselt ettevõtluse alustajaid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31 a)

Finantskriisist tingitud viimaste aastate keerulise majandusolukorra tõttu on paljudel noortel raskusi kalandussektorisse sisenemiseks vajaliku kapitali saamisega. Seepärast tuleks EMKFi toetuste puhul keskenduda muu hulgas sellele, et aidata noortel kalandussektorisse pääseda, toetades näiteks esmakordselt ettevõtluse alustajaid.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (32) | Investeerimine inimkapitali on samuti ülioluline, et suurendada kalandus- ja merendustegevuste konkurentsivõimet ja majandusarengut. Seega peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama elukestvat õpet, koostööd teadlaste ja kalurite vahel, mis ergutab teadmiste levitamist, ning nõuandeteenuseid, mis aitavad parandada ettevõtjate üldist tulemuslikkust ja konkurentsivõimet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32)

Investeerimine inimkapitali on samuti ülioluline, et suurendada kalandus- ja merendustegevuste konkurentsivõimet ja majandusarengut. Seega peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama elukestvat õpet, koostööd teadlaste ja kalurite vahel, mis ergutab teadmiste levitamist, ning nõuandeteenuseid, mis aitavad parandada ettevõtjate üldist tulemuslikkust ja konkurentsivõimet.

| (32) | Investeerimine inimkapitali on samuti ülioluline, et suurendada kalandus- ja merendustegevuste konkurentsivõimet ja majandusarengut. Seega peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama
  kutseõpet (mis lisaks tehnilistele küsimustele peaks hõlmama ka teadmisi kalavarude jätkusuutliku majandamise ja kala nõuetekohase käitlemise kohta suurema kasumlikkuse eesmärgil), paremaid töötervishoiu, tööohutuse ja hügieeni standardeid,
  elukestvat õpet, koostööd teadlaste ja kalurite vahel, mis ergutab teadmiste levitamist, ning nõuandeteenuseid, mis aitavad parandada ettevõtjate üldist tulemuslikkust ja konkurentsivõimet.
  Lisaks on oluline, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond edendaks põlvkonnavahetust ja ametiala noorenemist, milleks tuleks luua erimehhanismid, et ergutada noori asuma tööle sellesse sektorisse, tõsta kaluri elukutse staatust, tagades paremad tervishoiu-, ohutus- ja heaolustandardid laeva pardal, võimaldades kutseõpet ja koolitust ning tõstes sissetulekut. |
| --- | --- |

(32)

Investeerimine inimkapitali on samuti ülioluline, et suurendada kalandus- ja merendustegevuste konkurentsivõimet ja majandusarengut. Seega peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama
  kutseõpet (mis lisaks tehnilistele küsimustele peaks hõlmama ka teadmisi kalavarude jätkusuutliku majandamise ja kala nõuetekohase käitlemise kohta suurema kasumlikkuse eesmärgil), paremaid töötervishoiu, tööohutuse ja hügieeni standardeid,
  elukestvat õpet, koostööd teadlaste ja kalurite vahel, mis ergutab teadmiste levitamist, ning nõuandeteenuseid, mis aitavad parandada ettevõtjate üldist tulemuslikkust ja konkurentsivõimet.
  Lisaks on oluline, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond edendaks põlvkonnavahetust ja ametiala noorenemist, milleks tuleks luua erimehhanismid, et ergutada noori asuma tööle sellesse sektorisse, tõsta kaluri elukutse staatust, tagades paremad tervishoiu-, ohutus- ja heaolustandardid laeva pardal, võimaldades kutseõpet ja koolitust ning tõstes sissetulekut.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (32 a) | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks aitama lahendada väikesemahulise kalapüügi konkreetsed probleemid ning toetama nii asjaomaste kalavarude jätkusuutlikku majandamist kohalikul tasandil kui ka rannikualade kogukondade arengut. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32 a)

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks aitama lahendada väikesemahulise kalapüügi konkreetsed probleemid ning toetama nii asjaomaste kalavarude jätkusuutlikku majandamist kohalikul tasandil kui ka rannikualade kogukondade arengut.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (32 b) | Kuna ühenduse toetused on väikeettevõtjate jaoks raskesti kättesaadavad, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond ergutama ühisprojektide korraldamist ning toetama tehnilise abi andmist selliste projektide korraldajatele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32 b)

Kuna ühenduse toetused on väikeettevõtjate jaoks raskesti kättesaadavad, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond ergutama ühisprojektide korraldamist ning toetama tehnilise abi andmist selliste projektide korraldajatele.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (32 c) | EMKF peaks toetama kohalikul tasandil jätkusuutlikku kalavarude majandamist ning rannikualade kogukondade arengut. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32 c)

EMKF peaks toetama kohalikul tasandil jätkusuutlikku kalavarude majandamist ning rannikualade kogukondade arengut.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (32 d) | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks ergutama väikesemahulise rannapüügi ning sisevete kalapüügiga tegelevate väikeettevõtjate kaasamist ühisprojektide väljatöötamisse ja pakkuma tehnilist abi nende projektide elluviijatele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32 d)

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks ergutama väikesemahulise rannapüügi ning sisevete kalapüügiga tegelevate väikeettevõtjate kaasamist ühisprojektide väljatöötamisse ja pakkuma tehnilist abi nende projektide elluviijatele.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Tunnustades rolli, mida mängivad väikesemahulises rannapüügis füüsilisest isikust ettevõtjatest kalurite abikaasad, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama nende ametialast arengut parandavat väljaõpet ja suhtlusvõrgustike loomist, andes neile vahendid, et täita paremini oma traditsioonilisi abistavaid ülesandeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Tunnustades rolli, mida mängivad väikesemahulises rannapüügis füüsilisest isikust ettevõtjatest kalurite abikaasad, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama nende ametialast arengut parandavat väljaõpet ja suhtlusvõrgustike loomist, andes neile vahendid, et täita paremini oma traditsioonilisi abistavaid ülesandeid.

| (33) | Tunnustades rolli, mida mängivad väikesemahulises rannapüügis füüsilisest isikust ettevõtjatest kalurite abikaasad, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama nende ametialast arengut parandavat
  elukestvat
  väljaõpet ja suhtlusvõrgustike loomist, andes neile vahendid, et täita paremini oma traditsioonilisi abistavaid ülesandeid
  või muid ülesandeid, mis tulenevad kalandustegevuse mitmekesistamisest
  . |
| --- | --- |

(33)

Tunnustades rolli, mida mängivad väikesemahulises rannapüügis füüsilisest isikust ettevõtjatest kalurite abikaasad, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama nende ametialast arengut parandavat
  elukestvat
  väljaõpet ja suhtlusvõrgustike loomist, andes neile vahendid, et täita paremini oma traditsioonilisi abistavaid ülesandeid
  või muid ülesandeid, mis tulenevad kalandustegevuse mitmekesistamisest
  .

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (33 a) | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks toetama sotsiaalset dialoogi Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kaasates sinna sotsiaalpartnereid ja tugevdades viimaste organisatsioonilist suutlikkust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33 a)

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks toetama sotsiaalset dialoogi Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kaasates sinna sotsiaalpartnereid ja tugevdades viimaste organisatsioonilist suutlikkust.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (33 b) | Kalapüügi ja vesiviljeluse valdkonnas liikmesriikide poolt kindlaks määratud abistavate tegevuste jaoks (näiteks võrguvalmistajate, söödatarnijate, pakkijate ja kalurite tööga vahetult kokku puutuvate muude töötajate tegevus) peaks olema võimalik taotleda Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi toetusi, et neid konkreetseid tegevusi arendada ja aidata seeläbi parandada valdkonna toimimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33 b)

Kalapüügi ja vesiviljeluse valdkonnas liikmesriikide poolt kindlaks määratud abistavate tegevuste jaoks (näiteks võrguvalmistajate, söödatarnijate, pakkijate ja kalurite tööga vahetult kokku puutuvate muude töötajate tegevus) peaks olema võimalik taotleda Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi toetusi, et neid konkreetseid tegevusi arendada ja aidata seeläbi parandada valdkonna toimimist.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 34

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (34) | Olles teadlik
  väikesemahulise
  rannapüügiga tegelevate kalurite
  nõrgast esindatusest sotsiaalses dialoogis
  , peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama organisatsioone,
  mis seda
  dialoogi sobivatel foorumitel
  edendavad
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(34)

Olles teadlik
  väikesemahulise
  rannapüügiga tegelevate kalurite
  nõrgast esindatusest sotsiaalses dialoogis
  , peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama organisatsioone,
  mis seda
  dialoogi sobivatel foorumitel
  edendavad
  .

| (34) | Olles teadlik rannapüügiga tegelevate kalurite
  sotsiaalsest ja territoriaalsest tähtsusest
  , peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama organisatsioone,
  kes edendavad rannapüügisektori sotsiaalset
  dialoogi sobivatel foorumitel. |
| --- | --- |

(34)

Olles teadlik rannapüügiga tegelevate kalurite
  sotsiaalsest ja territoriaalsest tähtsusest
  , peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama organisatsioone,
  kes edendavad rannapüügisektori sotsiaalset
  dialoogi sobivatel foorumitel.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 34 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (34 a) | Toetada tuleks mitmeaastaste kavade arendamist ja rakendamist (ÜKP määruse artiklid 9–11). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(34 a)

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (35) | Olles teadlik võimalustest, mida mitmekesistamine väikesemahulise rannapüügiga tegelevatele kaluritele pakub, ning nende üliolulisest rollist rannikualade kogukondades, peaks
  Euroopa Merendus- ja Kalandusfond
  mitmekesistamisele kaasa
  aitama, hõlmates
  ettevõtete käivitamist ja investeeringuid nende laevade moderniseerimiseks
  ning pakkudes lisaks asjakohast väljaõpet, et omandada kutseoskused
  asjakohases valdkonnas, mis ei kuulu kalandustegevuste hulka
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35)

Olles teadlik võimalustest, mida mitmekesistamine väikesemahulise rannapüügiga tegelevatele kaluritele pakub, ning nende üliolulisest rollist rannikualade kogukondades, peaks
  Euroopa Merendus- ja Kalandusfond
  mitmekesistamisele kaasa
  aitama, hõlmates
  ettevõtete käivitamist ja investeeringuid nende laevade moderniseerimiseks
  ning pakkudes lisaks asjakohast väljaõpet, et omandada kutseoskused
  asjakohases valdkonnas, mis ei kuulu kalandustegevuste hulka
  .

| (35) | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond
  peaks
  aitama
  luua töökohti
  , hõlmates
  kalandussektori alustavaid ettevõtteid ja kalandusega seotud lisategevuste arendamist
  ning pakkudes lisaks asjakohast väljaõpet, et omandada
  piisavad
  kutseoskused. |
| --- | --- |

(35)

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond
  peaks
  aitama
  luua töökohti
  , hõlmates
  kalandussektori alustavaid ettevõtteid ja kalandusega seotud lisategevuste arendamist
  ning pakkudes lisaks asjakohast väljaõpet, et omandada
  piisavad
  kutseoskused.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 35 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (35 a) | Selleks et tagada uue põlvkonna pealetulek kalandussektoris, on oluline, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond ergutaks noorte sisenemist asjaomasesse sektorisse ja pakuks stiimuleid eelkõige esimest laeva soetavatele noortele kaluritele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35 a)

Selleks et tagada uue põlvkonna pealetulek kalandussektoris, on oluline, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond ergutaks noorte sisenemist asjaomasesse sektorisse ja pakuks stiimuleid eelkõige esimest laeva soetavatele noortele kaluritele.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 35 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (35 b) | Tuleks meeles pidada, et Rahvusvaheline Tööorganisatsioon peab kalandust võrreldes muude ametitega ohtlikuks ning kõnealuse organisatsiooni raames on sõlmitud ja vastu võetud erinevaid lepinguid ja soovitusi, mille eesmärgiks on kalurite inimväärsete töötingimuste edendamine. Sellistes konventsioonides ja soovitustes sisalduvad põhimõtted peaksid olema EMKFi vahendite kasutamise üle otsustamise põhikriteeriumiks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35 b)

Tuleks meeles pidada, et Rahvusvaheline Tööorganisatsioon peab kalandust võrreldes muude ametitega ohtlikuks ning kõnealuse organisatsiooni raames on sõlmitud ja vastu võetud erinevaid lepinguid ja soovitusi, mille eesmärgiks on kalurite inimväärsete töötingimuste edendamine. Sellistes konventsioonides ja soovitustes sisalduvad põhimõtted peaksid olema EMKFi vahendite kasutamise üle otsustamise põhikriteeriumiks.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (36) | Pardal tervise ja ohutusvajaduste täitmise tagamiseks peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama investeeringuid, mis hõlmavad ohutust ja hügieeni pardal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36)

Pardal tervise ja ohutusvajaduste täitmise tagamiseks peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama investeeringuid, mis hõlmavad ohutust ja hügieeni pardal.

| (36) | Pardal tervise ja ohutusvajaduste täitmise tagamiseks peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama investeeringuid, mis hõlmavad ohutust ja hügieeni pardal
  , ning laevade elamistingimuste parandamist
  . |
| --- | --- |

(36)

Pardal tervise ja ohutusvajaduste täitmise tagamiseks peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama investeeringuid, mis hõlmavad ohutust ja hügieeni pardal
  , ning laevade elamistingimuste parandamist
  .

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | [ÜKP määruse] artiklis 27 sätestatud ülekantavate püügikontsessioonide süsteemide kehtestamise tulemusena ja liikmesriikide toetamiseks nende uute süsteemide rakendamisel peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond andma toetust, pidades silmas võimekuse loomist ning parimate tavade vahetamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37)

[ÜKP määruse] artiklis 27 sätestatud ülekantavate püügikontsessioonide süsteemide kehtestamise tulemusena ja liikmesriikide toetamiseks nende uute süsteemide rakendamisel peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond andma toetust, pidades silmas võimekuse loomist ning parimate tavade vahetamist.

välja jäetud

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (37 a) | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks tunnistama merepärandi olulisust ning toetama seetõttu investeerimist merepärandi ja sellega seotud traditsiooniliste käsitööoskuste kaitsesse ja säilitamisse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37 a)

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks tunnistama merepärandi olulisust ning toetama seetõttu investeerimist merepärandi ja sellega seotud traditsiooniliste käsitööoskuste kaitsesse ja säilitamisse.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (38) | Ülekantavate püügikontsessioonide süsteemide kehtestamine peaks muutma sektori konkurentsivõimelisemaks. Sellest tulenevalt võib tekkida vajadus uuteks karjäärivõimalusteks väljaspool kalandustegevust. Seetõttu peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama mitmekesistamist ja töökohtade loomist, toetades ennekõike alustavaid ettevõtteid ja laevade kasutuselevõttu merendustegevusteks, mis ei hõlma väikesemahuliseks rannapüügiks kasutatavate laevade püügitegevust. Viimati nimetatud tegevus näib olevat sobiv, kuna väikesemahuliseks rannapüügiks kasutatavatele laevadele ei kehti ülekantavate püügikontsessioonide süsteemid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38)

Ülekantavate püügikontsessioonide süsteemide kehtestamine peaks muutma sektori konkurentsivõimelisemaks. Sellest tulenevalt võib tekkida vajadus uuteks karjäärivõimalusteks väljaspool kalandustegevust. Seetõttu peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama mitmekesistamist ja töökohtade loomist, toetades ennekõike alustavaid ettevõtteid ja laevade kasutuselevõttu merendustegevusteks, mis ei hõlma väikesemahuliseks rannapüügiks kasutatavate laevade püügitegevust. Viimati nimetatud tegevus näib olevat sobiv, kuna väikesemahuliseks rannapüügiks kasutatavatele laevadele ei kehti ülekantavate püügikontsessioonide süsteemid.

välja jäetud

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (38 a) | Vastavalt strateegias „Euroopa 2020” esitatud töökohtade loomise eesmärgile peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond eraldama vahendeid ka selleks, et hõlbustada meetmete võtmist töövõimaluste loomiseks ja tööhõive suurendamiseks kogu kalandustööstuses, alustades kalapüügi ja vesiviljelusega ning lõpetades töötluse ja turustamisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38 a)

Vastavalt strateegias „Euroopa 2020” esitatud töökohtade loomise eesmärgile peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond eraldama vahendeid ka selleks, et hõlbustada meetmete võtmist töövõimaluste loomiseks ja tööhõive suurendamiseks kogu kalandustööstuses, alustades kalapüügi ja vesiviljelusega ning lõpetades töötluse ja turustamisega.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (38 b) | Selleks et kalandussektori tulevik oleks jätkusuutlik, on oluline, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond edendaks töökohtade loomist kalapüügiga tegelevates kogukondades, toetades eelkõige alustavaid ettevõtjaid ning aidates noortel kalandussektoris tööle asuda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38 b)

Selleks et kalandussektori tulevik oleks jätkusuutlik, on oluline, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond edendaks töökohtade loomist kalapüügiga tegelevates kogukondades, toetades eelkõige alustavaid ettevõtjaid ning aidates noortel kalandussektoris tööle asuda.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 39

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (39) | Ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada kalavarude jätkusuutlik kasutamine. On leitud, et liigne püügivõimsus on peamine ülepüügi põhjustaja. Seetõttu on ülitähtis kohandada liidu kalalaevastik olemasolevatele ressurssidele vastavaks. Liigse püügivõimsuse kõrvaldamine riigiabi kaudu, näiteks ajutine või püsiv tegevuse lõpetamine ja lammutamiskavad, on osutunud ebaefektiivseks. Seetõttu toetab Euroopa Merendus- ja Kalandusfond ülekantavate püügikontsessioonide loomist ja haldamist, mille eesmärk on vähendada liigset püügivõimsust ning suurendada asjaomaste tegevuste majandusarengut ja asjaomaste ettevõtjate kasumlikkust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(39)

Ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada kalavarude jätkusuutlik kasutamine. On leitud, et liigne püügivõimsus on peamine ülepüügi põhjustaja. Seetõttu on ülitähtis kohandada liidu kalalaevastik olemasolevatele ressurssidele vastavaks. Liigse püügivõimsuse kõrvaldamine riigiabi kaudu, näiteks ajutine või püsiv tegevuse lõpetamine ja lammutamiskavad, on osutunud ebaefektiivseks. Seetõttu toetab Euroopa Merendus- ja Kalandusfond ülekantavate püügikontsessioonide loomist ja haldamist, mille eesmärk on vähendada liigset püügivõimsust ning suurendada asjaomaste tegevuste majandusarengut ja asjaomaste ettevõtjate kasumlikkust.

välja jäetud

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | Kuna liigne püügivõimsus on üks peamisi ülepüügi põhjustajaid, on tarvis rakendada meetmeid, et kohandada liidu kalalaevastik vastavaks olemasolevatele vahenditele; selles kontekstis peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama ühise kalanduspoliitika liigset püügivõimsust vähendava haldusvahendina kehtestatud ülekantavate püügikontsessioonide süsteemide kehtestamist, parandamist ja haldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40)

Kuna liigne püügivõimsus on üks peamisi ülepüügi põhjustajaid, on tarvis rakendada meetmeid, et kohandada liidu kalalaevastik vastavaks olemasolevatele vahenditele; selles kontekstis peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama ühise kalanduspoliitika liigset püügivõimsust vähendava haldusvahendina kehtestatud ülekantavate püügikontsessioonide süsteemide kehtestamist, parandamist ja haldamist.

välja jäetud

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (40 a) | Liikmesriikide jaoks, kes ei täida andmete kogumise ja edastamise kohustust või ei anna oma kalalaevastiku püügivõimsuse kohta ajakohastatud teavet, tuleks Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist eraldatavad vahendid külmutada või neid vähendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40 a)

Liikmesriikide jaoks, kes ei täida andmete kogumise ja edastamise kohustust või ei anna oma kalalaevastiku püügivõimsuse kohta ajakohastatud teavet, tuleks Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist eraldatavad vahendid külmutada või neid vähendada.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (40 b) | Selleks et tagada, et liikmesriigid peavad kinni määruse (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta] II lisas kehtestatud püügivõimsuse ülempiiridest, tuleks komisjonile anda õigus peatada püügivõimsuse ülempiire mittearvestavate liikmesriikide rakenduskavadele tehtavad maksed ja kulukohustused kas täielikult või osaliselt, tuginedes otsustamisel kolm aastat pärast nimetatud määruse jõustumist läbi viidud läbivaatamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40 b)

Selleks et tagada, et liikmesriigid peavad kinni määruse (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta] II lisas kehtestatud püügivõimsuse ülempiiridest, tuleks komisjonile anda õigus peatada püügivõimsuse ülempiire mittearvestavate liikmesriikide rakenduskavadele tehtavad maksed ja kulukohustused kas täielikult või osaliselt, tuginedes otsustamisel kolm aastat pärast nimetatud määruse jõustumist läbi viidud läbivaatamisele.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (40 c) | Liikmesriikide jaoks, kes ei täida andmete kogumise ja edastamise kohustust või ei anna oma kalalaevastiku püügivõimsuse kohta ajakohastatud teavet, tuleks Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist eraldatavad vahendid külmutada või neid vähendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40 c)

Liikmesriikide jaoks, kes ei täida andmete kogumise ja edastamise kohustust või ei anna oma kalalaevastiku püügivõimsuse kohta ajakohastatud teavet, tuleks Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist eraldatavad vahendid külmutada või neid vähendada.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (40 d) | Kalurite sissetuleku säilitamiseks peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond panustama ühisfondidesse, millest hüvitatakse loodusõnnetustest, ebasoodsatest ilmastikutingimustest, keskkonnaavariidest, tervisega seotud õnnetustest või kütusehindade järsust suurenemisest tulenevad kahjud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40 d)

Kalurite sissetuleku säilitamiseks peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond panustama ühisfondidesse, millest hüvitatakse loodusõnnetustest, ebasoodsatest ilmastikutingimustest, keskkonnaavariidest, tervisega seotud õnnetustest või kütusehindade järsust suurenemisest tulenevad kahjud.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 41

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (41) | Ülioluline on Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kaasata keskkonnaprobleemid ja toetada ühise kalanduspoliitika kaitsemeetmete rakendamist, võttes siiski arvesse tingimuste erinevust ühenduse vetes. Sellel eesmärgil on hädavajalik luua kaitsemeetmete piirkonnakeskne käsitlus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(41)

Ülioluline on Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kaasata keskkonnaprobleemid ja toetada ühise kalanduspoliitika kaitsemeetmete rakendamist, võttes siiski arvesse tingimuste erinevust ühenduse vetes. Sellel eesmärgil on hädavajalik luua kaitsemeetmete piirkonnakeskne käsitlus.

| (41) | Ülioluline on Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kaasata keskkonnaprobleemid ja toetada ühise kalanduspoliitika kaitsemeetmete rakendamist, võttes siiski arvesse tingimuste erinevust ühenduse vetes. Sellel eesmärgil on hädavajalik luua kaitsemeetmete piirkonnakeskne käsitlus,
  kasutades kalavarude majandamise mitmeaastast käsitust, milles tähtsustatakse eri liikide bioloogilisi iseärasusi ja iga püügipiirkonna eripära kajastavaid mitmeaastaseid kavasid. |
| --- | --- |

(41)

Ülioluline on Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kaasata keskkonnaprobleemid ja toetada ühise kalanduspoliitika kaitsemeetmete rakendamist, võttes siiski arvesse tingimuste erinevust ühenduse vetes. Sellel eesmärgil on hädavajalik luua kaitsemeetmete piirkonnakeskne käsitlus,
  kasutades kalavarude majandamise mitmeaastast käsitust, milles tähtsustatakse eri liikide bioloogilisi iseärasusi ja iga püügipiirkonna eripära kajastavaid mitmeaastaseid kavasid.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 41 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (41 a) | On väga tähtis leevendada kliimamuutuse negatiivset mõju ranniku- ja mereökosüsteemidele. EMKFist tuleks toetada investeeringuid kalandussektori kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, samuti projekte, mille eesmärk on kaitsta ja taastada mererohualasid ja rannikuäärseid märgalasid, kuna need on tähtsad süsiniku sidujad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(41 a)

On väga tähtis leevendada kliimamuutuse negatiivset mõju ranniku- ja mereökosüsteemidele. EMKFist tuleks toetada investeeringuid kalandussektori kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, samuti projekte, mille eesmärk on kaitsta ja taastada mererohualasid ja rannikuäärseid märgalasid, kuna need on tähtsad süsiniku sidujad.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (42) | Samamoodi peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama kalapüügi mõju vähendamist merekeskkonnale,
  eriti ökoinnovatsiooni edendamise
  , selektiivsemate vahendite ja varustuse ning
  meetmete kaudu
  , mille eesmärk on kaitsta ja taastada merekeskkonna bioloogilist mitmekesisust, ökosüsteeme ning nende pakutavaid teenuseid kooskõlas ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga 2020. aastani. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42)

Samamoodi peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama kalapüügi mõju vähendamist merekeskkonnale,
  eriti ökoinnovatsiooni edendamise
  , selektiivsemate vahendite ja varustuse ning
  meetmete kaudu
  , mille eesmärk on kaitsta ja taastada merekeskkonna bioloogilist mitmekesisust, ökosüsteeme ning nende pakutavaid teenuseid kooskõlas ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga 2020. aastani.

| (42) | Samamoodi peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama kalapüügi
  negatiivse
  mõju vähendamist merekeskkonnale,
  toetama kasvuhoonegaaside heite vähendamist
  ,
  edendama
  selektiivsemate vahendite ja varustuse
  kasutamist
  ning
  toetama tõhusama kütusekasutusega laevade väljatöötamist. EMKF peaks eelkõige edendama laevakerede
  ,
  mootorite ja varustuse ökoloogilist innovatsiooni, samuti meetmeid,
  mille eesmärk on kaitsta ja taastada merekeskkonna bioloogilist mitmekesisust, ökosüsteeme ning nende pakutavaid teenuseid kooskõlas ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga 2020. aastani
  , ning strateegia „Euroopa 2020” kliimamuutusega seotud põhieesmärke. |
| --- | --- |

(42)

Samamoodi peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama kalapüügi
  negatiivse
  mõju vähendamist merekeskkonnale,
  toetama kasvuhoonegaaside heite vähendamist
  ,
  edendama
  selektiivsemate vahendite ja varustuse
  kasutamist
  ning
  toetama tõhusama kütusekasutusega laevade väljatöötamist. EMKF peaks eelkõige edendama laevakerede
  ,
  mootorite ja varustuse ökoloogilist innovatsiooni, samuti meetmeid,
  mille eesmärk on kaitsta ja taastada merekeskkonna bioloogilist mitmekesisust, ökosüsteeme ning nende pakutavaid teenuseid kooskõlas ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga 2020. aastani
  , ning strateegia „Euroopa 2020” kliimamuutusega seotud põhieesmärke.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (42 a) | Et toetada veeressursside positiivset arengut ja kalapüügi jätkamist väljaspool keeluaega, peaks EMKF saama toetada bioloogilisi hooaegu, kui need esinevad teatavates liigi elutsükli otsustavates etappides ja on kalavarude säästvaks majandamiseks vajalikud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42 a)

Et toetada veeressursside positiivset arengut ja kalapüügi jätkamist väljaspool keeluaega, peaks EMKF saama toetada bioloogilisi hooaegu, kui need esinevad teatavates liigi elutsükli otsustavates etappides ja on kalavarude säästvaks majandamiseks vajalikud.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (42 b) | Et kalapüügi mõju mere ökosüsteemidele oleks võimalikult väike, peaks EMKF toetama sidusa kalavarude taastamise piirkondade võrgustiku loomist, haldamist, seiret ja kontrolli. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42 b)

Et kalapüügi mõju mere ökosüsteemidele oleks võimalikult väike, peaks EMKF toetama sidusa kalavarude taastamise piirkondade võrgustiku loomist, haldamist, seiret ja kontrolli.

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 43 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (43 a) | Tunnistades kalandustegevusse investeerimisega seotud riske, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond panustama talitluspidevusse, hõlmates tootmise muutuvate komponentidega seotud kindlustuse kättesaadavust ja tagades seega tootjatele sissetuleku juhuks, kui ilmnevad tavatud tootmisega seotud kaod, eriti looduskatastroofide, ebasoodsate ilmastikutingimuste, järskude veekvaliteedi muutuste, haiguste või kahjurite või tootmisvahendite hävimise tõttu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(43 a)

Tunnistades kalandustegevusse investeerimisega seotud riske, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond panustama talitluspidevusse, hõlmates tootmise muutuvate komponentidega seotud kindlustuse kättesaadavust ja tagades seega tootjatele sissetuleku juhuks, kui ilmnevad tavatud tootmisega seotud kaod, eriti looduskatastroofide, ebasoodsate ilmastikutingimuste, järskude veekvaliteedi muutuste, haiguste või kahjurite või tootmisvahendite hävimise tõttu.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 44

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (44) | Olles teadlik kalasadamate, lossimiskohtade ja varjualuste tähtsusest, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama asjaomaseid investeeringuid, eriti energiatõhususe, keskkonnakaitse ja lossitud kalandustoodete kvaliteedi suurendamiseks ning ohutuse ja töötingimuste parandamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(44)

Olles teadlik kalasadamate, lossimiskohtade ja varjualuste tähtsusest, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama asjaomaseid investeeringuid, eriti energiatõhususe, keskkonnakaitse ja lossitud kalandustoodete kvaliteedi suurendamiseks ning ohutuse ja töötingimuste parandamiseks.

| (44) | Olles teadlik kalasadamate,
  oksjonite,
  lossimiskohtade ja varjualuste tähtsusest, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama asjaomaseid investeeringuid, eriti energiatõhususe, keskkonnakaitse ja lossitud kalandustoodete kvaliteedi suurendamiseks ning ohutuse ja töötingimuste parandamiseks. |
| --- | --- |

(44)

Olles teadlik kalasadamate,
  oksjonite,
  lossimiskohtade ja varjualuste tähtsusest, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama asjaomaseid investeeringuid, eriti energiatõhususe, keskkonnakaitse ja lossitud kalandustoodete kvaliteedi suurendamiseks ning ohutuse ja töötingimuste parandamiseks.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 44 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (44 a) | Väikesemahulise rannapüügi edendamiseks peaksid liikmesriigid lisama oma rakenduskavale sellise püügi arengu, konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse tegevuskava. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(44 a)

Väikesemahulise rannapüügi edendamiseks peaksid liikmesriigid lisama oma rakenduskavale sellise püügi arengu, konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse tegevuskava.

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 44 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (44 b) | EMKF peaks toetama kalavarude taastamise piirkondade ühtse võrgustiku loomist, kus on keelatud igasugune kalapüük ja mis hõlmab kalade tootlikkuse seisukohast olulisi piirkondi, eeskätt kalavarude kasvu-, kudemis- ja toitumispaiku. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(44 b)

EMKF peaks toetama kalavarude taastamise piirkondade ühtse võrgustiku loomist, kus on keelatud igasugune kalapüük ja mis hõlmab kalade tootlikkuse seisukohast olulisi piirkondi, eeskätt kalavarude kasvu-, kudemis- ja toitumispaiku.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 44 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (44 c) | Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi mõningaid sätteid tuleks kohandada äärepoolseimatele piirkondadele ning selle peamine eesmärk peaks olema säästev ja vastutustundlik kalandus ja vesiviljelus. Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks eelkõige võtma arvesse mõningais neis piirkondades arengupuudujääke seoses kalavarude hindamise, taristute, kollektiivse organiseerumise ning püügitegevuse ja tootmise seirega. Seetõttu oleks asjakohane, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond võimaldaks tagada selle sektori moderniseerimist, eelkõige seoses taristute ja tootmisvahendite uuendamise ja moderniseerimisega, võttes asjakohaselt arvesse äärepoolseimate piirkondade merede eripära ja kalavarude kättesaadavust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(44 c)

Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi mõningaid sätteid tuleks kohandada äärepoolseimatele piirkondadele ning selle peamine eesmärk peaks olema säästev ja vastutustundlik kalandus ja vesiviljelus. Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks eelkõige võtma arvesse mõningais neis piirkondades arengupuudujääke seoses kalavarude hindamise, taristute, kollektiivse organiseerumise ning püügitegevuse ja tootmise seirega. Seetõttu oleks asjakohane, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond võimaldaks tagada selle sektori moderniseerimist, eelkõige seoses taristute ja tootmisvahendite uuendamise ja moderniseerimisega, võttes asjakohaselt arvesse äärepoolseimate piirkondade merede eripära ja kalavarude kättesaadavust.

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 45

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (45) | Liidu jaoks on elutähtis jätkusuutliku tasakaalu saavutamine mageveeressursside ja nende kasutamise vahel
  ; seega
  , võttes vääriliselt arvesse keskkonnamõju ja tagades samal ajal nende sektorite jätkuva majandusliku elujõulisuse, peaksid vajalikud sätted toetama sisevetekalandust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(45)

Liidu jaoks on elutähtis jätkusuutliku tasakaalu saavutamine mageveeressursside ja nende kasutamise vahel
  ; seega
  , võttes vääriliselt arvesse keskkonnamõju ja tagades samal ajal nende sektorite jätkuva majandusliku elujõulisuse, peaksid vajalikud sätted toetama sisevetekalandust.

| (45) | Liidu jaoks on elutähtis jätkusuutliku tasakaalu saavutamine mageveeressursside ja nende kasutamise vahel,
  arvestades asjaolu, et jõgede vesikonnad, suudmealad ja rannikuäärsed laguunid on soodsad kudemisalad ja paljude liikide noorkala kasvupaigad,
  võttes vääriliselt arvesse keskkonnamõju ja tagades samal ajal nende sektorite jätkuva majandusliku elujõulisuse, peaksid vajalikud sätted toetama sisevetekalandust. |
| --- | --- |

(45)

Liidu jaoks on elutähtis jätkusuutliku tasakaalu saavutamine mageveeressursside ja nende kasutamise vahel,
  arvestades asjaolu, et jõgede vesikonnad, suudmealad ja rannikuäärsed laguunid on soodsad kudemisalad ja paljude liikide noorkala kasvupaigad,
  võttes vääriliselt arvesse keskkonnamõju ja tagades samal ajal nende sektorite jätkuva majandusliku elujõulisuse, peaksid vajalikud sätted toetama sisevetekalandust.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 46

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (46) | Kooskõlas komisjoni vastu võetud Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegia, ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja Euroopa 2020. aasta strateegiaga peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama keskkondlikult, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutliku vesiviljelusmajanduse arendamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(46)

Kooskõlas komisjoni vastu võetud Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegia, ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja Euroopa 2020. aasta strateegiaga peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama keskkondlikult, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutliku vesiviljelusmajanduse arendamist.

| (46) | Kooskõlas komisjoni vastu võetud Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegia, ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja strateegiaga „Euroopa 2020” peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama keskkondlikult, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutliku vesiviljelusmajanduse arendamist
  , keskendudes eelkõige ökoinnovatsioonile, sõltuvuse vähendamisele kalajahust ja -õlist, kasvatatavate organismide heaolu suurendamisele ning suletud süsteemiga mahevesiviljeluse edendamisele
  . |
| --- | --- |

(46)

Kooskõlas komisjoni vastu võetud Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegia, ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja strateegiaga „Euroopa 2020” peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama keskkondlikult, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutliku vesiviljelusmajanduse arendamist
  , keskendudes eelkõige ökoinnovatsioonile, sõltuvuse vähendamisele kalajahust ja -õlist, kasvatatavate organismide heaolu suurendamisele ning suletud süsteemiga mahevesiviljeluse edendamisele
  .

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 46 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (46 a) | Kuna vesiviljeluspiirkondadest välja pääsenud organismid võivad looduslikku mereelustikku mõjutada, ei peaks EKMF toetama eksootiliste liikide ega geneetiliselt muundatud organismide kasvatamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(46 a)

Kuna vesiviljeluspiirkondadest välja pääsenud organismid võivad looduslikku mereelustikku mõjutada, ei peaks EKMF toetama eksootiliste liikide ega geneetiliselt muundatud organismide kasvatamist.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 47

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (47) | Vesiviljelus toetab majanduskasvu ning töökohtade loomist ranniku- ja maapiirkondades. Seetõttu on ülioluline, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond oleks kättesaadav vesiviljelusettevõtetele,
  eriti VKEdele
  , ning aitaks kaasa uute vesiviljelusettevõtjate toomisele sellesse ettevõtlusvaldkonda. Vesiviljelustegevuse konkurentsivõime ja majandusarengu suurendamiseks on väga oluline ergutada innovatsiooni ja ettevõtlust. Seetõttu peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama uuenduslikke tegevusi ja
  ettevõtluse arendamist, pöörates erilist tähelepanu
  toiduks
  mittekasutatavale
  ja avamere
  vesiviljelusele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(47)

Vesiviljelus toetab majanduskasvu ning töökohtade loomist ranniku- ja maapiirkondades. Seetõttu on ülioluline, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond oleks kättesaadav vesiviljelusettevõtetele,
  eriti VKEdele
  , ning aitaks kaasa uute vesiviljelusettevõtjate toomisele sellesse ettevõtlusvaldkonda. Vesiviljelustegevuse konkurentsivõime ja majandusarengu suurendamiseks on väga oluline ergutada innovatsiooni ja ettevõtlust. Seetõttu peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama uuenduslikke tegevusi ja
  ettevõtluse arendamist, pöörates erilist tähelepanu
  toiduks
  mittekasutatavale
  ja avamere
  vesiviljelusele
  .

| (47) | Vesiviljelus toetab majanduskasvu ning töökohtade loomist ranniku- ja maapiirkondades. Seetõttu on ülioluline, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond oleks kättesaadav vesiviljelusettevõtetele,
  vaatamata nende suurusele
  , ning aitaks kaasa uute vesiviljelusettevõtjate toomisele sellesse ettevõtlusvaldkonda. Vesiviljelustegevuse konkurentsivõime ja majandusarengu suurendamiseks on väga oluline ergutada innovatsiooni ja ettevõtlust. Seetõttu peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama uuenduslikke toiminguid ja
  vesiviljelusettevõtete üldist arengut, kaasa arvatud
  toiduks
  mittekasutatav
  ja avamere
  vesiviljelus
  . |
| --- | --- |

(47)

Vesiviljelus toetab majanduskasvu ning töökohtade loomist ranniku- ja maapiirkondades. Seetõttu on ülioluline, et Euroopa Merendus- ja Kalandusfond oleks kättesaadav vesiviljelusettevõtetele,
  vaatamata nende suurusele
  , ning aitaks kaasa uute vesiviljelusettevõtjate toomisele sellesse ettevõtlusvaldkonda. Vesiviljelustegevuse konkurentsivõime ja majandusarengu suurendamiseks on väga oluline ergutada innovatsiooni ja ettevõtlust. Seetõttu peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama uuenduslikke toiminguid ja
  vesiviljelusettevõtete üldist arengut, kaasa arvatud
  toiduks
  mittekasutatav
  ja avamere
  vesiviljelus
  .

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 48

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (48) | Uut liiki sissetulekud kombineerituna vesiviljelustegevustega on juba tõestanud oma lisandväärtust ettevõtluse arendamises. Seetõttu peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama neid vesiviljelusest väljapoole jäävaid lisategevusi, nagu õngitsemisturism, hariduslikud või keskkonnategevused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(48)

Uut liiki sissetulekud kombineerituna vesiviljelustegevustega on juba tõestanud oma lisandväärtust ettevõtluse arendamises. Seetõttu peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama neid vesiviljelusest väljapoole jäävaid lisategevusi, nagu õngitsemisturism, hariduslikud või keskkonnategevused.

| (48) | Uut liiki sissetulekud kombineerituna vesiviljelustegevustega on juba tõestanud oma lisandväärtust ettevõtluse arendamises. Seetõttu peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama neid vesiviljelusest väljapoole jäävaid lisategevusi, nagu õngitsemisturism,
  vesiviljelussektorit ja selle tooteid edendav vesiviljelusturism ning
  hariduslikud või keskkonnategevused. |
| --- | --- |

(48)

Uut liiki sissetulekud kombineerituna vesiviljelustegevustega on juba tõestanud oma lisandväärtust ettevõtluse arendamises. Seetõttu peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama neid vesiviljelusest väljapoole jäävaid lisategevusi, nagu õngitsemisturism,
  vesiviljelussektorit ja selle tooteid edendav vesiviljelusturism ning
  hariduslikud või keskkonnategevused.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 49

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (49) | Teine oluline vesiviljelusettevõtete sissetuleku suurendamise viis on toodetele lisandväärtuse andmine, töödeldes ja turustades oma tooteid ise, ning uute heade turustamisväljavaadetega liikide kasutuselevõtt ja seega toodete mitmekesistamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(49)

Teine oluline vesiviljelusettevõtete sissetuleku suurendamise viis on toodetele lisandväärtuse andmine, töödeldes ja turustades oma tooteid ise, ning uute heade turustamisväljavaadetega liikide kasutuselevõtt ja seega toodete mitmekesistamine.

| (49) | Teine oluline vesiviljelusettevõtete sissetuleku suurendamise viis on toodetele lisandväärtuse andmine, töödeldes ja turustades oma tooteid ise, ning
  olemasolevate liikidega bioloogiliselt kokkusobivate
  uute heade turustamisväljavaadetega liikide kasutuselevõtt ja seega toodete mitmekesistamine. |
| --- | --- |

(49)

Teine oluline vesiviljelusettevõtete sissetuleku suurendamise viis on toodetele lisandväärtuse andmine, töödeldes ja turustades oma tooteid ise, ning
  olemasolevate liikidega bioloogiliselt kokkusobivate
  uute heade turustamisväljavaadetega liikide kasutuselevõtt ja seega toodete mitmekesistamine.

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 50

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (50) | Olles teadlik vajadusest selgitada välja kõige sobivamad vesiviljeluse arendamise
  valdkonnad
  , võttes arvesse vetele ja muudele aladele juurdepääsu, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama riigi ametiasutusi strateegiliste valikute tegemisel riiklikul tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(50)

Olles teadlik vajadusest selgitada välja kõige sobivamad vesiviljeluse arendamise
  valdkonnad
  , võttes arvesse vetele ja muudele aladele juurdepääsu, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama riigi ametiasutusi strateegiliste valikute tegemisel riiklikul tasandil.

| (50) | Olles teadlik vajadusest selgitada välja
  geograafiliselt
  kõige sobivamad vesiviljeluse arendamise
  piirkonnad
  , võttes arvesse vetele ja muudele aladele juurdepääsu
  ning varude jätkusuutlikkuse tagamiseks vajaliku ettevaatusprintsiibi väljatöötamise tähtsust
  , peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama riigi ametiasutusi strateegiliste valikute tegemisel riiklikul tasandil
  ning piirkondlikke ametiasutusi piirkondliku tasandi tegevuses
  . |
| --- | --- |

(50)

Olles teadlik vajadusest selgitada välja
  geograafiliselt
  kõige sobivamad vesiviljeluse arendamise
  piirkonnad
  , võttes arvesse vetele ja muudele aladele juurdepääsu
  ning varude jätkusuutlikkuse tagamiseks vajaliku ettevaatusprintsiibi väljatöötamise tähtsust
  , peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama riigi ametiasutusi strateegiliste valikute tegemisel riiklikul tasandil
  ning piirkondlikke ametiasutusi piirkondliku tasandi tegevuses
  .

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 51

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (51) | Investeerimine inimkapitali on samuti ülioluline, et suurendada vesiviljelustegevuste konkurentsivõimet ja majandusarengut. Seega peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama elukestvat väljaõpet ja võrgustiku loomist, mis ergutab teadmiste levitamist,
  ning nõuandeteenuseid, mis aitavad
  parandada ettevõtjate üldist tulemuslikkust ja konkurentsivõimet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(51)

Investeerimine inimkapitali on samuti ülioluline, et suurendada vesiviljelustegevuste konkurentsivõimet ja majandusarengut. Seega peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama elukestvat väljaõpet ja võrgustiku loomist, mis ergutab teadmiste levitamist,
  ning nõuandeteenuseid, mis aitavad
  parandada ettevõtjate üldist tulemuslikkust ja konkurentsivõimet.

| (51) | Investeerimine inimkapitali on samuti ülioluline, et suurendada vesiviljelustegevuste konkurentsivõimet ja majandusarengut. Seega peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama elukestvat väljaõpet ja võrgustiku loomist, mis ergutab teadmiste
  ja hea tava
  levitamist
  ja vahetamist kõigi (olemasolevaid materjale arvesse võttes) asjakohaste nõuandeteenuste abil
  ,
  kaasates ka kutseliite, et nad saaksid aidata
  parandada ettevõtjate üldist tulemuslikkust ja konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(51)

Investeerimine inimkapitali on samuti ülioluline, et suurendada vesiviljelustegevuste konkurentsivõimet ja majandusarengut. Seega peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama elukestvat väljaõpet ja võrgustiku loomist, mis ergutab teadmiste
  ja hea tava
  levitamist
  ja vahetamist kõigi (olemasolevaid materjale arvesse võttes) asjakohaste nõuandeteenuste abil
  ,
  kaasates ka kutseliite, et nad saaksid aidata
  parandada ettevõtjate üldist tulemuslikkust ja konkurentsivõimet.

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 51 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (51 a) | arvestades, et tuleb kindlaks teha geograafiliselt sobivamad vesiviljeluse arendamise piirkonnad, võttes arvesse vetele ja maismaale juurdepääsu, peaks EMKF toetama riiklike ja piirkondlike ametiasutuste strateegilisi valikuid, eelkõige vesiviljeluseks kõige sobivamate alade kindlaksmääramisel ja kaardistamisel, pidades vajaduse korral silmas mereruumi planeerimise protsessi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(51 a)

arvestades, et tuleb kindlaks teha geograafiliselt sobivamad vesiviljeluse arendamise piirkonnad, võttes arvesse vetele ja maismaale juurdepääsu, peaks EMKF toetama riiklike ja piirkondlike ametiasutuste strateegilisi valikuid, eelkõige vesiviljeluseks kõige sobivamate alade kindlaksmääramisel ja kaardistamisel, pidades vajaduse korral silmas mereruumi planeerimise protsessi.

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 52

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (52) | Keskkonda
  säästva vesiviljeluse edendamiseks peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama keskkonnateadlikke vesiviljelustegevusi, vesiviljelusettevõtete
  ümberkujundamist keskkonnajuhtimisele sobivaks
  , auditeerimissüsteemide kasutamist ning üleminekut orgaanilisele vesiviljelusele. Samamoodi peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama vesiviljelust, mis osutab erilisi keskkonnateenuseid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(52)

Keskkonda
  säästva vesiviljeluse edendamiseks peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama keskkonnateadlikke vesiviljelustegevusi, vesiviljelusettevõtete
  ümberkujundamist keskkonnajuhtimisele sobivaks
  , auditeerimissüsteemide kasutamist ning üleminekut orgaanilisele vesiviljelusele. Samamoodi peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama vesiviljelust, mis osutab erilisi keskkonnateenuseid.

| (52) | Keskkonna, ühiskonna ja majanduse seisukohast
  säästva vesiviljeluse edendamiseks peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama keskkonnateadlikke vesiviljelustegevusi, vesiviljelusettevõtete
  üleminekut säästvale majandamisele
  , auditeerimissüsteemide kasutamist ning üleminekut orgaanilisele vesiviljelusele. Samamoodi peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama vesiviljelust, mis osutab erilisi keskkonnateenuseid
  ja avaliku huvi teenuseid
  . |
| --- | --- |

(52)

Keskkonna, ühiskonna ja majanduse seisukohast
  säästva vesiviljeluse edendamiseks peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama keskkonnateadlikke vesiviljelustegevusi, vesiviljelusettevõtete
  üleminekut säästvale majandamisele
  , auditeerimissüsteemide kasutamist ning üleminekut orgaanilisele vesiviljelusele. Samamoodi peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama vesiviljelust, mis osutab erilisi keskkonnateenuseid
  ja avaliku huvi teenuseid
  .

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 53

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (53) | Olles teadlik tarbijakaitse tähtsusest, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond tagama põllumajandustootjatele piisava toetuse, et ennetada ning leevendada ohtu rahva- ja loomatervisele, mida võib tekitada vesiviljeluse kasvatustegevus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(53)

Olles teadlik tarbijakaitse tähtsusest, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond tagama põllumajandustootjatele piisava toetuse, et ennetada ning leevendada ohtu rahva- ja loomatervisele, mida võib tekitada vesiviljeluse kasvatustegevus.

| (53) | Olles teadlik tarbijakaitse tähtsusest, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond tagama põllumajandustootjatele piisava toetuse, et ennetada ning leevendada ohtu rahva- ja loomatervisele, mida võib tekitada vesiviljeluse kasvatustegevus
  , rakendades eelkõige programme, mille eesmärgiks on vähendada vesiviljelustegevuse sõltuvust veterinaariatoodetest
  . |
| --- | --- |

(53)

Olles teadlik tarbijakaitse tähtsusest, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond tagama põllumajandustootjatele piisava toetuse, et ennetada ning leevendada ohtu rahva- ja loomatervisele, mida võib tekitada vesiviljeluse kasvatustegevus
  , rakendades eelkõige programme, mille eesmärgiks on vähendada vesiviljelustegevuse sõltuvust veterinaariatoodetest
  .

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 53 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (53 a) | EMKF peaks toetama kalavarude taastamise piirkondade ühtse võrgustiku loomist, mis hõlmab piirkondi, mis on olulised kalade tootlikkuse jaoks, eeskätt kalavarude kasvu-, kudemis- ja toitumispaigad, ning kus oleks keelatud igasugune kalapüük. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(53 a)

EMKF peaks toetama kalavarude taastamise piirkondade ühtse võrgustiku loomist, mis hõlmab piirkondi, mis on olulised kalade tootlikkuse jaoks, eeskätt kalavarude kasvu-, kudemis- ja toitumispaigad, ning kus oleks keelatud igasugune kalapüük.

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 54

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (54) | Tunnistades vesiviljelustegevuste investeerimisriski, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond panustama talitluspidevusse, hõlmates kalavarude kindlustuse kättesaadavust ja tagades seega tootjatele sissetuleku juhuks, kui ilmnevad tavatud tootmisega seotud kaod, eriti looduskatastroofide, ebasoodsate ilmastikutingimuste, järskude veekvaliteedi muutuste, haiguste või kahjurite ning tootmisrajatiste hävinemise tõttu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(54)

Tunnistades vesiviljelustegevuste investeerimisriski, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond panustama talitluspidevusse, hõlmates kalavarude kindlustuse kättesaadavust ja tagades seega tootjatele sissetuleku juhuks, kui ilmnevad tavatud tootmisega seotud kaod, eriti looduskatastroofide, ebasoodsate ilmastikutingimuste, järskude veekvaliteedi muutuste, haiguste või kahjurite ning tootmisrajatiste hävinemise tõttu.

| (54) | Tunnistades vesiviljelustegevuste investeerimisriski, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond panustama talitluspidevusse, hõlmates kalavarude kindlustuse kättesaadavust
  või toetades ühisfondide arendamist
  ja tagades seega tootjatele sissetuleku juhuks, kui ilmnevad tavatud tootmisega seotud kaod, eriti looduskatastroofide, ebasoodsate ilmastikutingimuste, järskude veekvaliteedi muutuste, haiguste või kahjurite ning tootmisrajatiste hävinemise tõttu. |
| --- | --- |

(54)

Tunnistades vesiviljelustegevuste investeerimisriski, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond panustama talitluspidevusse, hõlmates kalavarude kindlustuse kättesaadavust
  või toetades ühisfondide arendamist
  ja tagades seega tootjatele sissetuleku juhuks, kui ilmnevad tavatud tootmisega seotud kaod, eriti looduskatastroofide, ebasoodsate ilmastikutingimuste, järskude veekvaliteedi muutuste, haiguste või kahjurite ning tootmisrajatiste hävinemise tõttu.

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 55

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (55) | Arvestades, et kohalikel vajadustel põhinev lähenemisviis kohalikule arengule on mitme aasta jooksul tõestanud oma kasulikkust
  kalanduste ja maapiirkondade
  arendamise edendamisel, võttes täielikult arvesse mitme sektori vajadusi sisemise arengu järele, tuleks tulevikus selle toetamist jätkata ja tugevdada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(55)

Arvestades, et kohalikel vajadustel põhinev lähenemisviis kohalikule arengule on mitme aasta jooksul tõestanud oma kasulikkust
  kalanduste ja maapiirkondade
  arendamise edendamisel, võttes täielikult arvesse mitme sektori vajadusi sisemise arengu järele, tuleks tulevikus selle toetamist jätkata ja tugevdada.

| (55) | Arvestades, et kohalikel vajadustel põhinev lähenemisviis kohalikule arengule on mitme aasta jooksul tõestanud oma kasulikkust
  kalapüügi ja maakogukondade
  arendamise edendamisel, võttes täielikult arvesse mitme sektori vajadusi sisemise arengu järele, tuleks tulevikus selle toetamist jätkata ja tugevdada. |
| --- | --- |

(55)

Arvestades, et kohalikel vajadustel põhinev lähenemisviis kohalikule arengule on mitme aasta jooksul tõestanud oma kasulikkust
  kalapüügi ja maakogukondade
  arendamise edendamisel, võttes täielikult arvesse mitme sektori vajadusi sisemise arengu järele, tuleks tulevikus selle toetamist jätkata ja tugevdada.

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 56

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (56) | Kalanduspiirkondades peaks kohalikel vajadustel põhinev kohalik areng aitama kaasa uuenduslikele meetoditele, mis looksid majanduskasvu ja töökohti, eriti kalandustoodetele väärtuse lisamise ja kohaliku majanduse mitmekesistamise kaudu uute majandustegevuste, kaasa arvatud tegevuste suunas, mida pakuvad nn sinine kasv ja laialdasemad merendussektorid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(56)

Kalanduspiirkondades peaks kohalikel vajadustel põhinev kohalik areng aitama kaasa uuenduslikele meetoditele, mis looksid majanduskasvu ja töökohti, eriti kalandustoodetele väärtuse lisamise ja kohaliku majanduse mitmekesistamise kaudu uute majandustegevuste, kaasa arvatud tegevuste suunas, mida pakuvad nn sinine kasv ja laialdasemad merendussektorid.

| (56) | Kalanduspiirkondades peaks kohalikel vajadustel põhinev kohalik areng aitama kaasa uuenduslikele meetoditele, mis looksid majanduskasvu ja töökohti, eriti kalandustoodetele väärtuse lisamise ja kohaliku majanduse mitmekesistamise kaudu
  ka
  uute majandustegevuste, kaasa arvatud tegevuste suunas, mida pakuvad nn sinine kasv ja laialdasemad merendussektorid. |
| --- | --- |

(56)

Kalanduspiirkondades peaks kohalikel vajadustel põhinev kohalik areng aitama kaasa uuenduslikele meetoditele, mis looksid majanduskasvu ja töökohti, eriti kalandustoodetele väärtuse lisamise ja kohaliku majanduse mitmekesistamise kaudu
  ka
  uute majandustegevuste, kaasa arvatud tegevuste suunas, mida pakuvad nn sinine kasv ja laialdasemad merendussektorid.

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 57

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (57) | Kalanduspiirkondade jätkusuutlik areng peaks
  andma panuse EL 2020. aasta eesmärkidele
  , milleks on
  edendada sotsiaalset kaasatust
  ja vaesuse
  vähendamist, soodustama
  kohalikul tasandil
  innovatsiooni ning aitama kaasa
  territoriaalse ühtekuuluvuse
  eesmärgi saavutamisele, mis on
  Lissaboni lepingu
  prioriteet
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(57)

Kalanduspiirkondade jätkusuutlik areng peaks
  andma panuse EL 2020. aasta eesmärkidele
  , milleks on
  edendada sotsiaalset kaasatust
  ja vaesuse
  vähendamist, soodustama
  kohalikul tasandil
  innovatsiooni ning aitama kaasa
  territoriaalse ühtekuuluvuse
  eesmärgi saavutamisele, mis on
  Lissaboni lepingu
  prioriteet
  .

| (57) | Kalanduspiirkondade säästev areng peaks
  aitama täita strateegia „Euroopa 2020” eesmärke
  , milleks on
  sotsiaalse kaasatuse edendamine
  ja vaesuse
  vähendamine, tööhõivetaseme tõstmine ja innovatsiooni, sealhulgas sotsiaalse innovatsiooni edendamine
  kohalikul tasandil
  , samuti täita
  territoriaalse ühtekuuluvuse
  eesmärki kui
  Lissaboni lepingu
  peamist prioriteeti
  . |
| --- | --- |

(57)

Kalanduspiirkondade säästev areng peaks
  aitama täita strateegia „Euroopa 2020” eesmärke
  , milleks on
  sotsiaalse kaasatuse edendamine
  ja vaesuse
  vähendamine, tööhõivetaseme tõstmine ja innovatsiooni, sealhulgas sotsiaalse innovatsiooni edendamine
  kohalikul tasandil
  , samuti täita
  territoriaalse ühtekuuluvuse
  eesmärki kui
  Lissaboni lepingu
  peamist prioriteeti
  .

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 58

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (58) | Kohalikel vajadustel põhinevat kohalikku arengut tuleks rakendada avaliku-, era- ja kodanikuühiskonna sektori esindajatest koosneva ning kohalikku ühiskonda õigesti peegeldavate kohalike partnerluste altpoolt tulevate algatuste kaudu; need kohalikud pooled sobivad kõige paremini integreeritud mitmesektoriliste kohaliku arengu strateegiate koostamiseks ja rakendamiseks, et täita kohalike kalanduspiirkondade vajadusi: kohalike tegevusrühmade
  esindatuse tagamiseks on oluline, et ühelgi huvirühmal ei oleks
  otsuseid tegevates organites
  üle 49 % hääleõigusest
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(58)

Kohalikel vajadustel põhinevat kohalikku arengut tuleks rakendada avaliku-, era- ja kodanikuühiskonna sektori esindajatest koosneva ning kohalikku ühiskonda õigesti peegeldavate kohalike partnerluste altpoolt tulevate algatuste kaudu; need kohalikud pooled sobivad kõige paremini integreeritud mitmesektoriliste kohaliku arengu strateegiate koostamiseks ja rakendamiseks, et täita kohalike kalanduspiirkondade vajadusi: kohalike tegevusrühmade
  esindatuse tagamiseks on oluline, et ühelgi huvirühmal ei oleks
  otsuseid tegevates organites
  üle 49 % hääleõigusest
  .

| (58) | Kohalikel vajadustel põhinevat kohalikku arengut tuleks rakendada avaliku-, era- ja kodanikuühiskonna sektori esindajatest koosneva ning kohalikku ühiskonda õigesti peegeldavate kohalike partnerluste altpoolt tulevate algatuste kaudu; need kohalikud pooled sobivad kõige paremini integreeritud mitmesektoriliste kohaliku arengu strateegiate koostamiseks ja rakendamiseks, et täita kohalike kalanduspiirkondade vajadusi
  . Selleks, et tagada
  kohalike tegevusrühmade
  esinduslikkus ja et nende rühmade tegevus aitaks lahendada kalandus- ja vesiviljelusvaldkonna probleeme, peaksid kalurid ja/või vesiviljelejad olema
  otsuseid tegevates organites
  esindatud ettevõtjate seas enamuses
  . |
| --- | --- |

(58)

Kohalikel vajadustel põhinevat kohalikku arengut tuleks rakendada avaliku-, era- ja kodanikuühiskonna sektori esindajatest koosneva ning kohalikku ühiskonda õigesti peegeldavate kohalike partnerluste altpoolt tulevate algatuste kaudu; need kohalikud pooled sobivad kõige paremini integreeritud mitmesektoriliste kohaliku arengu strateegiate koostamiseks ja rakendamiseks, et täita kohalike kalanduspiirkondade vajadusi
  . Selleks, et tagada
  kohalike tegevusrühmade
  esinduslikkus ja et nende rühmade tegevus aitaks lahendada kalandus- ja vesiviljelusvaldkonna probleeme, peaksid kalurid ja/või vesiviljelejad olema
  otsuseid tegevates organites
  esindatud ettevõtjate seas enamuses
  .

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 60

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (60) | Kalanduspiirkondade toetamist EMKFi kaudu tuleks koordineerida teiste liidu fondide ellu viidavate kohalike arengute toetamisega, mis peaks hõlmama kõiki kohalike arengustrateegiate ettevalmistamise ja rakendamise aspekte ning kohalike tegevusrühmade tegevust, nagu ka kohaliku piirkonna oskuste arendamise ja kohaliku partnerluse töös hoidmise kulusid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(60)

Kalanduspiirkondade toetamist EMKFi kaudu tuleks koordineerida teiste liidu fondide ellu viidavate kohalike arengute toetamisega, mis peaks hõlmama kõiki kohalike arengustrateegiate ettevalmistamise ja rakendamise aspekte ning kohalike tegevusrühmade tegevust, nagu ka kohaliku piirkonna oskuste arendamise ja kohaliku partnerluse töös hoidmise kulusid.

| (60) | Kalanduspiirkondade toetamist EMKFi kaudu tuleks koordineerida teiste liidu fondide ellu viidavate kohalike arengute toetamisega, mis peaks hõlmama kõiki kohalike arengustrateegiate ettevalmistamise ja rakendamise aspekte ning kohalike tegevusrühmade tegevust, nagu ka kohaliku piirkonna oskuste arendamise ja kohaliku partnerluse töös hoidmise kulusid.
  Selline toetus peaks hõlmama võimalust pääseda juurde tehnilisele abile, eelkõige finantskorraldusvahenditele kohaliku arengu nende projektide ettevalmistamiseks, mis on seotud eelkõige väikesemahulise rannapüügi ning sisevete kalapüügiga. |
| --- | --- |

(60)

Kalanduspiirkondade toetamist EMKFi kaudu tuleks koordineerida teiste liidu fondide ellu viidavate kohalike arengute toetamisega, mis peaks hõlmama kõiki kohalike arengustrateegiate ettevalmistamise ja rakendamise aspekte ning kohalike tegevusrühmade tegevust, nagu ka kohaliku piirkonna oskuste arendamise ja kohaliku partnerluse töös hoidmise kulusid.
  Selline toetus peaks hõlmama võimalust pääseda juurde tehnilisele abile, eelkõige finantskorraldusvahenditele kohaliku arengu nende projektide ettevalmistamiseks, mis on seotud eelkõige väikesemahulise rannapüügi ning sisevete kalapüügiga.

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 61

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (61) | Kalanduse ja vesiviljeluse elujõulisuse tagamiseks konkurentsiturul on oluline kehtestada sätted, mis toetaksid [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta]1 rakendamist, nagu ka ettevõtjate turustamis- ja töötlemistegevust, mille eesmärk on maksimeerida kalandus- ja vesiviljelustoodete väärtust. Erilist tähelepanu tuleks pöörata nende tegevuste edendamisele, mis integreerivad tarneahelasse tootmis-, töötlemis- ja turustamistegevusi.
  Uue tagasiheitekeelu poliitikaga kohanemiseks peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama ka soovimatu saagi töötlemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(61)

Kalanduse ja vesiviljeluse elujõulisuse tagamiseks konkurentsiturul on oluline kehtestada sätted, mis toetaksid [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta]1 rakendamist, nagu ka ettevõtjate turustamis- ja töötlemistegevust, mille eesmärk on maksimeerida kalandus- ja vesiviljelustoodete väärtust. Erilist tähelepanu tuleks pöörata nende tegevuste edendamisele, mis integreerivad tarneahelasse tootmis-, töötlemis- ja turustamistegevusi.
  Uue tagasiheitekeelu poliitikaga kohanemiseks peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama ka soovimatu saagi töötlemist.

| (61) | Kalanduse ja vesiviljeluse elujõulisuse tagamiseks konkurentsiturul on oluline kehtestada sätted, mis toetaksid [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta]1 rakendamist, nagu ka ettevõtjate turustamis- ja töötlemistegevust, mille eesmärk on maksimeerida kalandus- ja vesiviljelustoodete väärtust. Erilist tähelepanu tuleks pöörata nende toimingute edendamisele, mis integreerivad tarneahelasse tootmis-, töötlemis- ja turustamistegevusi. |
| --- | --- |

(61)

Kalanduse ja vesiviljeluse elujõulisuse tagamiseks konkurentsiturul on oluline kehtestada sätted, mis toetaksid [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta]1 rakendamist, nagu ka ettevõtjate turustamis- ja töötlemistegevust, mille eesmärk on maksimeerida kalandus- ja vesiviljelustoodete väärtust. Erilist tähelepanu tuleks pöörata nende toimingute edendamisele, mis integreerivad tarneahelasse tootmis-, töötlemis- ja turustamistegevusi.

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 62

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (62) | Prioriteetsus tuleks omistada tootjaorganisatsioonidele ja tootjaorganisatsioonide ühendustele, andes neile toetust.
  Ladustusabi ning tootmis- ja turustamiskavade toetus tuleks järk-järgult kaotada, kuna seda tüüpi toetuse olulisus on kaotanud huvitavuse liidu vastavatele toodetele mõeldud turu areneva struktuuri ja tugevate tootjaorganisatsioonide kasvava tähtsuse valguses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(62)

Prioriteetsus tuleks omistada tootjaorganisatsioonidele ja tootjaorganisatsioonide ühendustele, andes neile toetust.
  Ladustusabi ning tootmis- ja turustamiskavade toetus tuleks järk-järgult kaotada, kuna seda tüüpi toetuse olulisus on kaotanud huvitavuse liidu vastavatele toodetele mõeldud turu areneva struktuuri ja tugevate tootjaorganisatsioonide kasvava tähtsuse valguses.

| (62) | Prioriteetsus tuleks omistada tootjaorganisatsioonidele ja tootjaorganisatsioonide ühendustele, andes neile toetust. |
| --- | --- |

(62)

Prioriteetsus tuleks omistada tootjaorganisatsioonidele ja tootjaorganisatsioonide ühendustele, andes neile toetust.

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 63

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (63) | Tunnistades kasvavat konkurentsi, millega väikesemahulise rannapüügiga tegelevad kalurid silmitsi seisavad, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama väikesemahulise rannapüügiga tegelevate kalurite ettevõtlusalgatusi, mis lisavad nende püütavale kalale väärtust, eriti püütavate kalade töötlemise või otseturustamise kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(63)

Tunnistades kasvavat konkurentsi, millega väikesemahulise rannapüügiga tegelevad kalurid silmitsi seisavad, peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama väikesemahulise rannapüügiga tegelevate kalurite ettevõtlusalgatusi, mis lisavad nende püütavale kalale väärtust, eriti püütavate kalade töötlemise või otseturustamise kaudu.

| (63) | Tunnistades kasvavat konkurentsi, millega väikesemahulise rannapüügiga tegelevad kalurid silmitsi seisavad
  , ja teatavate rannakogukondade sõltuvust kalapüügist
  , peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama väikesemahulise rannapüügiga tegelevate kalurite ettevõtlusalgatusi, mis lisavad nende püütavale kalale väärtust, eriti püütavate kalade töötlemise või otseturustamise kaudu. |
| --- | --- |

(63)

Tunnistades kasvavat konkurentsi, millega väikesemahulise rannapüügiga tegelevad kalurid silmitsi seisavad
  , ja teatavate rannakogukondade sõltuvust kalapüügist
  , peaks Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetama väikesemahulise rannapüügiga tegelevate kalurite ettevõtlusalgatusi, mis lisavad nende püütavale kalale väärtust, eriti püütavate kalade töötlemise või otseturustamise kaudu.

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 63 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (63 a) | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks toetama ettevõtlusalgatusi ja kollektiivseid algatusi, mille eesmärk on saavutada keskkonnakaitse ja kalavarude säilitamisega seotud liidu eesmärke veekeskkonda käsitlevate kollektiivsete meetmete rakendamise kaudu, eelkõige sisevete kalapüügi puhul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(63 a)

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks toetama ettevõtlusalgatusi ja kollektiivseid algatusi, mille eesmärk on saavutada keskkonnakaitse ja kalavarude säilitamisega seotud liidu eesmärke veekeskkonda käsitlevate kollektiivsete meetmete rakendamise kaudu, eelkõige sisevete kalapüügi puhul.

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 64

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (64) | Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade kalandussektoril on raskusi, eelkõige
  teatavate kalandustoodete turustamisega kaasnevate lisakulude
  tõttu,
  mis on tingitud
  Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349
  osutatud ebasoodsatest eritingimustest
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(64)

Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade kalandussektoril on raskusi, eelkõige
  teatavate kalandustoodete turustamisega kaasnevate lisakulude
  tõttu,
  mis on tingitud
  Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349
  osutatud ebasoodsatest eritingimustest
  .

| (64) | Kuna
  Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade kalandussektoril on raskusi, eelkõige
  nende kauguse ja eriliste ilmastikuolude
  tõttu,
  peaks
  Euroopa
  Merendus- ja Kalandusfond võtma arvesse nende ebasoodsaid tingimusi, millele osutatakse Euroopa
  Liidu toimimise lepingu artiklis 349. |
| --- | --- |

(64)

Kuna
  Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade kalandussektoril on raskusi, eelkõige
  nende kauguse ja eriliste ilmastikuolude
  tõttu,
  peaks
  Euroopa
  Merendus- ja Kalandusfond võtma arvesse nende ebasoodsaid tingimusi, millele osutatakse Euroopa
  Liidu toimimise lepingu artiklis 349.

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 65

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (65) | Selleks et säilitada Euroopa Liidu äärepoolseimatest piirkondadest pärinevate kalandustoodete konkurentsivõimet võrreldes Euroopa Liidu muude piirkondade sarnaste toodetega, kehtestas Euroopa Liit alates 1992. aastast meetmed selliste lisakulude hüvitamiseks kalandussektoris. Ajavahemikul 2007-2013 kohaldatavad meetmed on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 791/20071. Alates 1. jaanuarist 2014
  on
  tarvis
  jätkata meetmeid
  teatavate kalandustoodete turustamisel tekkivate lisakulude hüvitamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(65)

Selleks et säilitada Euroopa Liidu äärepoolseimatest piirkondadest pärinevate kalandustoodete konkurentsivõimet võrreldes Euroopa Liidu muude piirkondade sarnaste toodetega, kehtestas Euroopa Liit alates 1992. aastast meetmed selliste lisakulude hüvitamiseks kalandussektoris. Ajavahemikul 2007-2013 kohaldatavad meetmed on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 791/20071. Alates 1. jaanuarist 2014
  on
  tarvis
  jätkata meetmeid
  teatavate kalandustoodete turustamisel tekkivate lisakulude hüvitamiseks.

| (65) | Selleks et säilitada Euroopa Liidu äärepoolseimatest piirkondadest pärinevate kalandustoodete konkurentsivõimet võrreldes Euroopa Liidu muude piirkondade sarnaste toodetega, kehtestas Euroopa Liit alates 1992. aastast meetmed selliste lisakulude hüvitamiseks kalandussektoris. Ajavahemikul 2007-2013 kohaldatavad meetmed on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 791/20071.
  Arvestades raskustega, millega ELi äärepoolseimad piirkonnad silmitsi seisavad, on
  alates 1. jaanuarist 2014 tarvis
  suurendada toetust
  teatavate kalandustoodete turustamisel tekkivate lisakulude hüvitamiseks. |
| --- | --- |

(65)

Selleks et säilitada Euroopa Liidu äärepoolseimatest piirkondadest pärinevate kalandustoodete konkurentsivõimet võrreldes Euroopa Liidu muude piirkondade sarnaste toodetega, kehtestas Euroopa Liit alates 1992. aastast meetmed selliste lisakulude hüvitamiseks kalandussektoris. Ajavahemikul 2007-2013 kohaldatavad meetmed on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 791/20071.
  Arvestades raskustega, millega ELi äärepoolseimad piirkonnad silmitsi seisavad, on
  alates 1. jaanuarist 2014 tarvis
  suurendada toetust
  teatavate kalandustoodete turustamisel tekkivate lisakulude hüvitamiseks.

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 66

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (66) | Arvestades erinevaid turustamistingimusi asjaomastes äärepoolseimates piirkondades, samuti saagikuse ja varude ning turunõudluse kõikumisi, peaks asjaomastele liikmesriikidele jääma võimalus määrata neile ettenähtud kogueraldise raames hüvituskõlblikud
  kalandustooted
  , maksimaalsed hüvitatavad kogused ja hüvitissummad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(66)

Arvestades erinevaid turustamistingimusi asjaomastes äärepoolseimates piirkondades, samuti saagikuse ja varude ning turunõudluse kõikumisi, peaks asjaomastele liikmesriikidele jääma võimalus määrata neile ettenähtud kogueraldise raames hüvituskõlblikud
  kalandustooted
  , maksimaalsed hüvitatavad kogused ja hüvitissummad.

| (66) | Arvestades erinevaid
  kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmis-, töötlemis- ja
  turustamistingimusi asjaomastes äärepoolseimates piirkondades, samuti saagikuse ja varude ning turunõudluse kõikumisi, peaks asjaomastele liikmesriikidele jääma võimalus määrata neile ettenähtud kogueraldise raames
  kindlaks lisakulude nimekiri ja
  hüvituskõlblikud
  kalandus- ja vesiviljeluse tooted või tootekategooriad
  , maksimaalsed hüvitatavad kogused ja hüvitissummad. |
| --- | --- |

(66)

Arvestades erinevaid
  kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmis-, töötlemis- ja
  turustamistingimusi asjaomastes äärepoolseimates piirkondades, samuti saagikuse ja varude ning turunõudluse kõikumisi, peaks asjaomastele liikmesriikidele jääma võimalus määrata neile ettenähtud kogueraldise raames
  kindlaks lisakulude nimekiri ja
  hüvituskõlblikud
  kalandus- ja vesiviljeluse tooted või tootekategooriad
  , maksimaalsed hüvitatavad kogused ja hüvitissummad.

Eraldi hääletus

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 68

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (68) | Liikmesriigid peaksid määrama hüvitissumma tasemel, mis võimaldab teha äärepoolseimate piirkondade ebasoodsatest eritingimustest ja eelkõige Euroopa mandriossa toodete veoga seotud kuludest tulenevate lisakulude asjakohast tasaarvestust.
  Ülemääraste hüvitiste vältimiseks peaks summa olema proportsionaalne hüvitatavate lisakulude suurusega ega tohiks mingil juhul ületada 100 % Euroopa mandriossa vedamise ja muudest seonduvatest kuludest. Seepärast tuleks võtta arvesse ka muid lisakulude suurust mõjutavaid riikliku sekkumise viise. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(68)

Liikmesriigid peaksid määrama hüvitissumma tasemel, mis võimaldab teha äärepoolseimate piirkondade ebasoodsatest eritingimustest ja eelkõige Euroopa mandriossa toodete veoga seotud kuludest tulenevate lisakulude asjakohast tasaarvestust.
  Ülemääraste hüvitiste vältimiseks peaks summa olema proportsionaalne hüvitatavate lisakulude suurusega ega tohiks mingil juhul ületada 100 % Euroopa mandriossa vedamise ja muudest seonduvatest kuludest. Seepärast tuleks võtta arvesse ka muid lisakulude suurust mõjutavaid riikliku sekkumise viise.

| (68) | Liikmesriigid peaksid määrama hüvitissumma tasemel, mis võimaldab teha äärepoolseimate piirkondade ebasoodsatest eritingimustest tulenevate lisakulude asjakohast tasaarvestust. |
| --- | --- |

(68)

Liikmesriigid peaksid määrama hüvitissumma tasemel, mis võimaldab teha äärepoolseimate piirkondade ebasoodsatest eritingimustest tulenevate lisakulude asjakohast tasaarvestust.

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 69

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (69) | Kõige olulisem on, et liikmesriigid ja ettevõtjad oleksid varustatud viisil, mis võimaldaks kõrgetasemelisi kontrolle ning seega tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjadele vastavuse, tagades samal ajal vee-elusressursside säästva kasutamise; EMKF peaks seega toetama liikmesriike ja ettevõtjaid nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 kohaselt. Eeskirju järgiva kalanduskultuuri loomise teel peaks see toetus andma panuse säästvasse arengusse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(69)

Kõige olulisem on, et liikmesriigid ja ettevõtjad oleksid varustatud viisil, mis võimaldaks kõrgetasemelisi kontrolle ning seega tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjadele vastavuse, tagades samal ajal vee-elusressursside säästva kasutamise; EMKF peaks seega toetama liikmesriike ja ettevõtjaid nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 kohaselt. Eeskirju järgiva kalanduskultuuri loomise teel peaks see toetus andma panuse säästvasse arengusse.

| (69) | Kõige olulisem on, et liikmesriigid ja ettevõtjad oleksid varustatud viisil, mis võimaldaks kõrgetasemelisi kontrolle ning seega tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjadele vastavuse, tagades samal ajal vee-elusressursside säästva kasutamise; EMKF peaks seega toetama liikmesriike ja ettevõtjaid nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 kohaselt. Eeskirju järgiva kalanduskultuuri loomise teel peaks see toetus andma panuse säästvasse arengusse.
  Selleks, et ühtlustada ja tõhustada järelevalve taset, peaks liikmesriikidel olema ka võimalus panna paika ühised juhtimissüsteemid. |
| --- | --- |

(69)

Kõige olulisem on, et liikmesriigid ja ettevõtjad oleksid varustatud viisil, mis võimaldaks kõrgetasemelisi kontrolle ning seega tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjadele vastavuse, tagades samal ajal vee-elusressursside säästva kasutamise; EMKF peaks seega toetama liikmesriike ja ettevõtjaid nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 kohaselt. Eeskirju järgiva kalanduskultuuri loomise teel peaks see toetus andma panuse säästvasse arengusse.
  Selleks, et ühtlustada ja tõhustada järelevalve taset, peaks liikmesriikidel olema ka võimalus panna paika ühised juhtimissüsteemid.

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 70

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (70) | Liikmesriikidele määruse (EÜ) nr 861/2006 alusel makstavat toetust liidu kontrollsüsteemi rakendamisega seotud kulude katteks tuleks ühe fondi loogikat järgiva Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi juhtimisel
  jätkata
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(70)

Liikmesriikidele määruse (EÜ) nr 861/2006 alusel makstavat toetust liidu kontrollsüsteemi rakendamisega seotud kulude katteks tuleks ühe fondi loogikat järgiva Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi juhtimisel
  jätkata
  .

| (70) | Liikmesriikidele määruse (EÜ) nr 861/2006 alusel makstavat toetust liidu kontrollsüsteemi rakendamisega seotud kulude katteks tuleks ühe fondi loogikat järgiva Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi juhtimisel
  suurendada
  . |
| --- | --- |

(70)

Liikmesriikidele määruse (EÜ) nr 861/2006 alusel makstavat toetust liidu kontrollsüsteemi rakendamisega seotud kulude katteks tuleks ühe fondi loogikat järgiva Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi juhtimisel
  suurendada
  .

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 72 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (72 a) | EMKFist peaks toetama vahendeid täiendavaks kontrollimiseks ja inspekteerimiseks valdkondades, kus on teatatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi toimumisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(72 a)

EMKFist peaks toetama vahendeid täiendavaks kontrollimiseks ja inspekteerimiseks valdkondades, kus on teatatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi toimumisest.

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 73

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (73) | Kehtestada tuleks toetussätted, et koguda, hallata ja kasutada mitmeaastases liidu programmis kasutatavaid kalandusandmeid, eriti riiklike programmide toetamiseks ning andmete haldamiseks ja kasutamiseks teaduslikuks analüüsiks ja ühise kalanduspoliitika rakendamiseks. Liikmesriikidele määruse (EÜ) nr 861/2006 alusel makstavat toetust kalandusandmete kogumise, haldamise ja kasutamisega seotud kulude katteks tuleks ühe fondi loogikat järgiva Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi juhtimisel jätkata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(73)

Kehtestada tuleks toetussätted, et koguda, hallata ja kasutada mitmeaastases liidu programmis kasutatavaid kalandusandmeid, eriti riiklike programmide toetamiseks ning andmete haldamiseks ja kasutamiseks teaduslikuks analüüsiks ja ühise kalanduspoliitika rakendamiseks. Liikmesriikidele määruse (EÜ) nr 861/2006 alusel makstavat toetust kalandusandmete kogumise, haldamise ja kasutamisega seotud kulude katteks tuleks ühe fondi loogikat järgiva Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi juhtimisel jätkata.

| (73) | Asjaomaseid sidusrühmi tuleks nõuandekomisjonide kaudu teavitada menetlustest.
  Kehtestada tuleks toetussätted, et koguda, hallata ja kasutada mitmeaastases liidu programmis kasutatavaid kalandusandmeid, eriti riiklike programmide toetamiseks ning andmete haldamiseks ja kasutamiseks teaduslikuks analüüsiks ja ühise kalanduspoliitika rakendamiseks. Liikmesriikidele määruse (EÜ) nr 861/2006 alusel makstavat toetust kalandusandmete kogumise, haldamise ja kasutamisega seotud kulude katteks tuleks ühe fondi loogikat järgiva Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi juhtimisel jätkata. |
| --- | --- |

(73)

Asjaomaseid sidusrühmi tuleks nõuandekomisjonide kaudu teavitada menetlustest.
  Kehtestada tuleks toetussätted, et koguda, hallata ja kasutada mitmeaastases liidu programmis kasutatavaid kalandusandmeid, eriti riiklike programmide toetamiseks ning andmete haldamiseks ja kasutamiseks teaduslikuks analüüsiks ja ühise kalanduspoliitika rakendamiseks. Liikmesriikidele määruse (EÜ) nr 861/2006 alusel makstavat toetust kalandusandmete kogumise, haldamise ja kasutamisega seotud kulude katteks tuleks ühe fondi loogikat järgiva Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi juhtimisel jätkata.

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 73 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (73 a) | Tuleks rõhutada andmete kogumise rahastamise prioriteetsust, kuna see on ühise kalanduspoliitika nurgakivi. See on oluline eeldus, mis võimaldab määratleda täpsed eesmärgid, mis tuleb saavutada, eriti seoses maksimaalse jätkusuutliku saagikuse ja kalanduse parema juhtimisega. Selles mõttes on asjakohane tagada, et andmete kogumisele oleks eraldatud osa EMKFi eelarvest, mis oleks vastav selle tähtsusele. Samuti on asjakohane ette näha kaasrahastamise määr, mis soodustaks põhjalikku ülevaadet Euroopa kalavarude seisukorrast. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(73 a)

Tuleks rõhutada andmete kogumise rahastamise prioriteetsust, kuna see on ühise kalanduspoliitika nurgakivi. See on oluline eeldus, mis võimaldab määratleda täpsed eesmärgid, mis tuleb saavutada, eriti seoses maksimaalse jätkusuutliku saagikuse ja kalanduse parema juhtimisega. Selles mõttes on asjakohane tagada, et andmete kogumisele oleks eraldatud osa EMKFi eelarvest, mis oleks vastav selle tähtsusele. Samuti on asjakohane ette näha kaasrahastamise määr, mis soodustaks põhjalikku ülevaadet Euroopa kalavarude seisukorrast.

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 74

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (74) | Samuti on tarvis toetada liikmesriikidevahelist koostööd ning asjakohasuse korral ka koostööd kolmandate riikidega andmete kogumisel sama merebasseini ulatuses ning ka koostööd asjaomaste rahvusvaheliste
  teadusorganitega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(74)

Samuti on tarvis toetada liikmesriikidevahelist koostööd ning asjakohasuse korral ka koostööd kolmandate riikidega andmete kogumisel sama merebasseini ulatuses ning ka koostööd asjaomaste rahvusvaheliste
  teadusorganitega
  .

| (74) | Samuti on tarvis toetada liikmesriikidevahelist koostööd ning asjakohasuse korral ka koostööd kolmandate riikidega andmete kogumisel sama merebasseini ulatuses ning ka koostööd asjaomaste rahvusvaheliste
  teadusorganite ning piirkondlike nõuandenõukogudega
  . |
| --- | --- |

(74)

Samuti on tarvis toetada liikmesriikidevahelist koostööd ning asjakohasuse korral ka koostööd kolmandate riikidega andmete kogumisel sama merebasseini ulatuses ning ka koostööd asjaomaste rahvusvaheliste
  teadusorganite ning piirkondlike nõuandenõukogudega
  .

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 76

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (76) | Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika rakendamiseks ja edasiseks arendamiseks on tarvis pikaajalist rahastamist, mida on kajastatud ka nõukogu, Euroopa Parlamendi ning Regioonide Komitee avaldustes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(76)

Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika rakendamiseks ja edasiseks arendamiseks on tarvis pikaajalist rahastamist, mida on kajastatud ka nõukogu, Euroopa Parlamendi ning Regioonide Komitee avaldustes.

| (76) | Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika rakendamiseks ja edasiseks arendamiseks on tarvis pikaajalist rahastamist, mida on kajastatud ka
  Euroopa Parlamendi ja
  nõukogu
  30. novembri 2011. aasta määruses (EL) nr 1255/2011
  ,
  millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm

   (1)

  , ning nõukogu,
  Euroopa Parlamendi ning Regioonide Komitee avaldustes.
  Merenduse edasiarendamine integreeritud merenduspoliitika meetmetele ette nähtud rahalise toetuse abil avaldab eeldatavasti olulist mõju majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele. |
| --- | --- |

(76)

Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika rakendamiseks ja edasiseks arendamiseks on tarvis pikaajalist rahastamist, mida on kajastatud ka
  Euroopa Parlamendi ja
  nõukogu
  30. novembri 2011. aasta määruses (EL) nr 1255/2011
  ,
  millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm

   (1)

  , ning nõukogu,
  Euroopa Parlamendi ning Regioonide Komitee avaldustes.
  Merenduse edasiarendamine integreeritud merenduspoliitika meetmetele ette nähtud rahalise toetuse abil avaldab eeldatavasti olulist mõju majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele.

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 76 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (76 a) | Sellega seoses tuleks EMKFist toetada selliste meetmete uurimist, mille eesmärk on integreeritud merenduspoliitika strateegiliste eesmärkide edendamine, pöörates ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi kasutades asjakohast tähelepanu nende koondmõjule, jätkusuutlikule majanduskasvule, tööhõivele, innovatsioonile ja konkurentsivõimele rannikualadel, saartel ja äärepoolseimates piirkondades ning integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelise mõõtme edendamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(76 a)

Sellega seoses tuleks EMKFist toetada selliste meetmete uurimist, mille eesmärk on integreeritud merenduspoliitika strateegiliste eesmärkide edendamine, pöörates ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi kasutades asjakohast tähelepanu nende koondmõjule, jätkusuutlikule majanduskasvule, tööhõivele, innovatsioonile ja konkurentsivõimele rannikualadel, saartel ja äärepoolseimates piirkondades ning integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelise mõõtme edendamisele.

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 77

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (77) | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks integreeritud merendusjuhtimise edendamist toetama kõikidel tasanditel, eriti heade tavade vahetuse ja merebasseinide strateegiate edasise arendamise ning rakendamise kaudu. Nende strateegiate eesmärk on luua integreeritud raamistik, mis tegeleks Euroopa merebasseinide levinuimate probleemidega ning tugevdaks sidusrühmadevahelist koostööd, et maksimeerida liidu rahastamisvahendite ja fondide kasutamist ning aidata kaasa liidu majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(77)

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks integreeritud merendusjuhtimise edendamist toetama kõikidel tasanditel, eriti heade tavade vahetuse ja merebasseinide strateegiate edasise arendamise ning rakendamise kaudu. Nende strateegiate eesmärk on luua integreeritud raamistik, mis tegeleks Euroopa merebasseinide levinuimate probleemidega ning tugevdaks sidusrühmadevahelist koostööd, et maksimeerida liidu rahastamisvahendite ja fondide kasutamist ning aidata kaasa liidu majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele.

| (77) | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks integreeritud merendusjuhtimise edendamist toetama kõikidel tasanditel, eriti heade tavade vahetuse ja merebasseinide strateegiate edasise arendamise ning rakendamise kaudu.
  Selles kontekstis on väga oluline parandada merenduse juhtimist, muu hulgas parema koostöö ja koordineerimise kaudu asjakohasel tasandil pädevate asutuste vahel, kes täidavad liidus piirivalve ülesandeid ja tagavad tervemad, ohutumad ja turvalisemad mered ja ookeanid, rakendades selleks eelkõige kehtivaid meresõiduohutuse alaseid õigusakte.
  Nende strateegiate eesmärk on luua integreeritud raamistik, mis tegeleks Euroopa merebasseinide levinuimate probleemidega ning tugevdaks sidusrühmadevahelist koostööd, et maksimeerida liidu rahastamisvahendite ja fondide kasutamist ning aidata kaasa liidu majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele
  ning keskkonnasäästlikkusele
  .
  Seetõttu on väga oluline parandada ja tõhustada integreeritud merenduspoliitika eesmärkide saavutamisega seotud välist koostööd ja koordineerimist, tuginedes Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonile (UNCLOS). |
| --- | --- |

(77)

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond peaks integreeritud merendusjuhtimise edendamist toetama kõikidel tasanditel, eriti heade tavade vahetuse ja merebasseinide strateegiate edasise arendamise ning rakendamise kaudu.
  Selles kontekstis on väga oluline parandada merenduse juhtimist, muu hulgas parema koostöö ja koordineerimise kaudu asjakohasel tasandil pädevate asutuste vahel, kes täidavad liidus piirivalve ülesandeid ja tagavad tervemad, ohutumad ja turvalisemad mered ja ookeanid, rakendades selleks eelkõige kehtivaid meresõiduohutuse alaseid õigusakte.
  Nende strateegiate eesmärk on luua integreeritud raamistik, mis tegeleks Euroopa merebasseinide levinuimate probleemidega ning tugevdaks sidusrühmadevahelist koostööd, et maksimeerida liidu rahastamisvahendite ja fondide kasutamist ning aidata kaasa liidu majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele
  ning keskkonnasäästlikkusele
  .
  Seetõttu on väga oluline parandada ja tõhustada integreeritud merenduspoliitika eesmärkide saavutamisega seotud välist koostööd ja koordineerimist, tuginedes Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonile (UNCLOS).

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 77 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (77 a) | Kalandus- ja vesiviljelussektori vahendite ning integreeritud merenduspoliitika vahendite paremaks ühtlustamiseks peaks EMKF pakkuma eraldi raamistikku, mis aitaks edendada kalanduse ja vesiviljeluse panust integreeritud merenduspoliitikasse. Oluline on igati soodustada neid tegevusi, toetades osalemist integreeritud juhtimises ja kollektiivsetes projektides, mis aitavad kaasa integreeritud merenduspoliitika rakendamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(77 a)

Kalandus- ja vesiviljelussektori vahendite ning integreeritud merenduspoliitika vahendite paremaks ühtlustamiseks peaks EMKF pakkuma eraldi raamistikku, mis aitaks edendada kalanduse ja vesiviljeluse panust integreeritud merenduspoliitikasse. Oluline on igati soodustada neid tegevusi, toetades osalemist integreeritud juhtimises ja kollektiivsetes projektides, mis aitavad kaasa integreeritud merenduspoliitika rakendamisele.

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 79

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (79) | Nende sektorite juhitavate teatavate teabesüsteemide vastastikune seos võib vajada sidusalt ja kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega oma rahastamismehhanismide mobiliseerimist. Mereala ruumiline planeerimine ja rannikualade integreeritud haldamine on merepiirkondade ning rannikualade säästva arengu jaoks väga olulised ning mõlemad aitavad kaasa ökosüsteemipõhise majandamise eesmärkidele ja maa-mere ühenduste loomisele. Need vahendid on olulised ka meie rannikualade, merede ja ookeanide eri kasutusviiside haldamiseks, et tagada nende säästev majandusareng ning stimuleerida piiriüleseid investeeringuid, samal ajal kui merestrateegia raamdirektiivi rakendamisega määratakse täiendavalt kindlaks merekeskkonnale mõju avaldava inimtegevuse jätkusuutlikkuse piirid. Lisaks sellele on tarvis parandada teadmisi meremaailma kohta ning stimuleerida innovatsiooni, aidates kaasa ookeanide ja merede seisundit käsitlevate andmete kogumisele, tasuta jagamisele, korduvkasutamisele ja levitamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(79)

Nende sektorite juhitavate teatavate teabesüsteemide vastastikune seos võib vajada sidusalt ja kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega oma rahastamismehhanismide mobiliseerimist. Mereala ruumiline planeerimine ja rannikualade integreeritud haldamine on merepiirkondade ning rannikualade säästva arengu jaoks väga olulised ning mõlemad aitavad kaasa ökosüsteemipõhise majandamise eesmärkidele ja maa-mere ühenduste loomisele. Need vahendid on olulised ka meie rannikualade, merede ja ookeanide eri kasutusviiside haldamiseks, et tagada nende säästev majandusareng ning stimuleerida piiriüleseid investeeringuid, samal ajal kui merestrateegia raamdirektiivi rakendamisega määratakse täiendavalt kindlaks merekeskkonnale mõju avaldava inimtegevuse jätkusuutlikkuse piirid. Lisaks sellele on tarvis parandada teadmisi meremaailma kohta ning stimuleerida innovatsiooni, aidates kaasa ookeanide ja merede seisundit käsitlevate andmete kogumisele, tasuta jagamisele, korduvkasutamisele ja levitamisele.

| (79) | Nende sektorite juhitavate teatavate teabesüsteemide vastastikune seos võib vajada sidusalt ja kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega oma rahastamismehhanismide mobiliseerimist. Mereruumi planeerimine ja rannikuala tervikmajandamine on merepiirkondade ning rannikualade säästva arengu jaoks väga olulised ning mõlemad aitavad kaasa ökosüsteemipõhise majandamise eesmärkidele ja maa-mere ühenduste loomisele. Need vahendid on olulised ka meie rannikualade, merede ja ookeanide eri kasutusviiside haldamiseks, et tagada nende säästev majandusareng ning stimuleerida piiriüleseid investeeringuid, samal ajal kui merestrateegia raamdirektiivi rakendamisega määratakse täiendavalt kindlaks merekeskkonnale mõju avaldava
  tööstus-, ehitus- ja
  inimtegevuse jätkusuutlikkuse piirid. Lisaks sellele on tarvis parandada teadmisi meremaailma kohta ning stimuleerida innovatsiooni, aidates kaasa ookeanide ja merede seisundit
  ning püügipiirkondade seisundit
  käsitlevate andmete kogumisele, tasuta jagamisele, korduvkasutamisele ja levitamisele
  , tehes need andmed kättesaadavaks lõppkasutajale ja avalikkusele üldiselt
  . |
| --- | --- |

(79)

Nende sektorite juhitavate teatavate teabesüsteemide vastastikune seos võib vajada sidusalt ja kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega oma rahastamismehhanismide mobiliseerimist. Mereruumi planeerimine ja rannikuala tervikmajandamine on merepiirkondade ning rannikualade säästva arengu jaoks väga olulised ning mõlemad aitavad kaasa ökosüsteemipõhise majandamise eesmärkidele ja maa-mere ühenduste loomisele. Need vahendid on olulised ka meie rannikualade, merede ja ookeanide eri kasutusviiside haldamiseks, et tagada nende säästev majandusareng ning stimuleerida piiriüleseid investeeringuid, samal ajal kui merestrateegia raamdirektiivi rakendamisega määratakse täiendavalt kindlaks merekeskkonnale mõju avaldava
  tööstus-, ehitus- ja
  inimtegevuse jätkusuutlikkuse piirid. Lisaks sellele on tarvis parandada teadmisi meremaailma kohta ning stimuleerida innovatsiooni, aidates kaasa ookeanide ja merede seisundit
  ning püügipiirkondade seisundit
  käsitlevate andmete kogumisele, tasuta jagamisele, korduvkasutamisele ja levitamisele
  , tehes need andmed kättesaadavaks lõppkasutajale ja avalikkusele üldiselt
  .

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 80

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (80) | EMKF peaks toetama ka säästvat majanduskasvu, tööhõivet, innovatsiooni ja konkurentsivõimet merendussektorites ja rannikupiirkondades. Eriti oluline on välja selgitada reguleerivad tõkked ja oskuste puudujäägid, mis takistavad kasvu tärkavates ja tulevastes merendussektorites, nagu ka tegevused, mis on suunatud tehnoloogilisse innovatsiooni tehtavate investeeringute soodustamisele, mis on vajalikud merendusliku ja mereäärse rakendusega ettevõtluspotentsiaali suurendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(80)

EMKF peaks toetama ka säästvat majanduskasvu, tööhõivet, innovatsiooni ja konkurentsivõimet merendussektorites ja rannikupiirkondades. Eriti oluline on välja selgitada reguleerivad tõkked ja oskuste puudujäägid, mis takistavad kasvu tärkavates ja tulevastes merendussektorites, nagu ka tegevused, mis on suunatud tehnoloogilisse innovatsiooni tehtavate investeeringute soodustamisele, mis on vajalikud merendusliku ja mereäärse rakendusega ettevõtluspotentsiaali suurendamiseks.

| (80) | EMKF peaks toetama ka säästvat majanduskasvu, tööhõivet, innovatsiooni ja konkurentsivõimet merendussektorites ja rannikupiirkondades. Eriti oluline on välja selgitada reguleerivad tõkked ja oskuste puudujäägid, mis takistavad kasvu tärkavates ja tulevastes merendussektorites, nagu ka toimingud, mis on suunatud tehnoloogilisse innovatsiooni tehtavate investeeringute soodustamisele, mis on vajalikud merendusliku ja mereäärse rakendusega ettevõtluspotentsiaali suurendamiseks.
  EMKFist tuleks toetatada meetmeid selle sektori hariduse ja kutseõppe süsteemi arendamiseks, sh selliste seadmete ja töövahendite ostmist, mida vajatakse haridus- ja koolitusteenuste kvaliteedi parandamiseks. |
| --- | --- |

(80)

EMKF peaks toetama ka säästvat majanduskasvu, tööhõivet, innovatsiooni ja konkurentsivõimet merendussektorites ja rannikupiirkondades. Eriti oluline on välja selgitada reguleerivad tõkked ja oskuste puudujäägid, mis takistavad kasvu tärkavates ja tulevastes merendussektorites, nagu ka toimingud, mis on suunatud tehnoloogilisse innovatsiooni tehtavate investeeringute soodustamisele, mis on vajalikud merendusliku ja mereäärse rakendusega ettevõtluspotentsiaali suurendamiseks.
  EMKFist tuleks toetatada meetmeid selle sektori hariduse ja kutseõppe süsteemi arendamiseks, sh selliste seadmete ja töövahendite ostmist, mida vajatakse haridus- ja koolitusteenuste kvaliteedi parandamiseks.

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 81

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (81) | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond
  peaks olema täiendav ja sidus olemasolevate ning tulevaste rahastamisvahenditega, mille liit ja liikmesriigid riiklikul ja riiklikust tasandist allpool tasandil avaldavad, et edendada ookeanide, merede ja rannikualade kaitset ning säästvat kasutamist, aidata soodustada tõhusamat koostööd liikmesriikide ja nende ranniku-, saare- ja äärepoolseimate piirkondade vahel ning võtta arvesse prioriseerimist ning riiklike ja kohalike projektide edenemist. Fond on kooskõlas teiste liidu poliitikatega, mis võivad hõlmata merelist mõõdet, eriti Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja teadusuuringute ja energiapoliitika programmiga Horisont 2020. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(81)

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond
  peaks olema täiendav ja sidus olemasolevate ning tulevaste rahastamisvahenditega, mille liit ja liikmesriigid riiklikul ja riiklikust tasandist allpool tasandil avaldavad, et edendada ookeanide, merede ja rannikualade kaitset ning säästvat kasutamist, aidata soodustada tõhusamat koostööd liikmesriikide ja nende ranniku-, saare- ja äärepoolseimate piirkondade vahel ning võtta arvesse prioriseerimist ning riiklike ja kohalike projektide edenemist. Fond on kooskõlas teiste liidu poliitikatega, mis võivad hõlmata merelist mõõdet, eriti Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja teadusuuringute ja energiapoliitika programmiga Horisont 2020.

| (81) | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond
  peaks olema täiendav ja sidus olemasolevate ning tulevaste rahastamisvahenditega, mille liit ja liikmesriigid riiklikul ja riiklikust madalamal tasandil kättesaadavaks teevad, et edendada
  jätkusuutlikku sotsiaalset ja majandusarengut,
  ookeanide, merede ja rannikualade kaitset ning säästvat kasutamist, aidata soodustada tõhusamat koostööd liikmesriikide ja nende ranniku-, saare- ja äärepoolseimate piirkondade vahel ning võtta arvesse prioriseerimist ning riiklike ja kohalike projektide edenemist. Fond on kooskõlas teiste liidu poliitikatega, mis võivad hõlmata merelist mõõdet, eriti Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja teadusuuringute ja energiapoliitika programmiga Horisont 2020. |
| --- | --- |

(81)

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond
  peaks olema täiendav ja sidus olemasolevate ning tulevaste rahastamisvahenditega, mille liit ja liikmesriigid riiklikul ja riiklikust madalamal tasandil kättesaadavaks teevad, et edendada
  jätkusuutlikku sotsiaalset ja majandusarengut,
  ookeanide, merede ja rannikualade kaitset ning säästvat kasutamist, aidata soodustada tõhusamat koostööd liikmesriikide ja nende ranniku-, saare- ja äärepoolseimate piirkondade vahel ning võtta arvesse prioriseerimist ning riiklike ja kohalike projektide edenemist. Fond on kooskõlas teiste liidu poliitikatega, mis võivad hõlmata merelist mõõdet, eriti Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja teadusuuringute ja energiapoliitika programmiga Horisont 2020.

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 84

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (84) | Tehnilise abina peaks EMKF tagama ettevalmistava, haldusliku ja tehnilise toe olemasolu ning teabemeetodeid, võrkude loomist, hindamisi, auditeid, uuringuid ja teabevahetust hõlmava abi, et soodustada rakenduskava rakendamist ning edendada lihtsa ja läbipaistva rakendamise saavutamiseks uuenduslikke lähenemisviise ja tavasid. Tehniline abi peaks hõlmama ka Euroopa kohalike kalanduse tegevusrühmade võrgustiku loomist, mille eesmärk on suurendada suutlikkust, jagada teavet, vahetada kogemusi ja toetada koostööd kohalike partnerluste vahel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(84)

Tehnilise abina peaks EMKF tagama ettevalmistava, haldusliku ja tehnilise toe olemasolu ning teabemeetodeid, võrkude loomist, hindamisi, auditeid, uuringuid ja teabevahetust hõlmava abi, et soodustada rakenduskava rakendamist ning edendada lihtsa ja läbipaistva rakendamise saavutamiseks uuenduslikke lähenemisviise ja tavasid. Tehniline abi peaks hõlmama ka Euroopa kohalike kalanduse tegevusrühmade võrgustiku loomist, mille eesmärk on suurendada suutlikkust, jagada teavet, vahetada kogemusi ja toetada koostööd kohalike partnerluste vahel.

| (84) | Tehnilise abina peaks EMKF tagama ettevalmistava, haldusliku ja tehnilise toe olemasolu ning teabemeetodeid, võrkude loomist, hindamisi, auditeid, uuringuid ja teabevahetust hõlmava abi, et soodustada rakenduskava rakendamist ning edendada lihtsa ja läbipaistva rakendamise saavutamiseks uuenduslikke lähenemisviise ja tavasid
  , sh kalandusettevõtjate ja kalurite organisatsioonide kasuks
  . Tehniline abi peaks hõlmama ka Euroopa kohalike kalanduse tegevusrühmade võrgustiku loomist, mille eesmärk on suurendada suutlikkust, jagada teavet, vahetada kogemusi ja toetada koostööd kohalike partnerluste vahel. |
| --- | --- |

(84)

Tehnilise abina peaks EMKF tagama ettevalmistava, haldusliku ja tehnilise toe olemasolu ning teabemeetodeid, võrkude loomist, hindamisi, auditeid, uuringuid ja teabevahetust hõlmava abi, et soodustada rakenduskava rakendamist ning edendada lihtsa ja läbipaistva rakendamise saavutamiseks uuenduslikke lähenemisviise ja tavasid
  , sh kalandusettevõtjate ja kalurite organisatsioonide kasuks
  . Tehniline abi peaks hõlmama ka Euroopa kohalike kalanduse tegevusrühmade võrgustiku loomist, mille eesmärk on suurendada suutlikkust, jagada teavet, vahetada kogemusi ja toetada koostööd kohalike partnerluste vahel.

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 88

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (88) | Mere bioloogiliste ressursside säilitamise ja kalavarude kaitsmise tähtsusest teadlik olles ning ühise kalanduspoliitika reformi rohelise raamatu järelduste vaimus
  tuleks EMKFi toetusest ilma jätta need
  ettevõtjad, kes ei täida ühise kalanduspoliitika eeskirju ja seavad eelkõige ohtu asjaomaste varude jätkusuutlikkuse ning
  tekitavad
  seega suure ohu mere bioloogiliste elusressursside säästvale kasutamisele,
  millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel
  ,
  mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid, ning ettevõtjad,
  kes on seotud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. Liidu rahastamist ei tohiks üheski etapis, alates tegevuse valikust kuni selle rakendamiseni, kasutada ÜKP määruse eesmärkides sätestatud mere bioloogiliste ressursside säilitamise avaliku huvi õõnestamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(88)

Mere bioloogiliste ressursside säilitamise ja kalavarude kaitsmise tähtsusest teadlik olles ning ühise kalanduspoliitika reformi rohelise raamatu järelduste vaimus
  tuleks EMKFi toetusest ilma jätta need
  ettevõtjad, kes ei täida ühise kalanduspoliitika eeskirju ja seavad eelkõige ohtu asjaomaste varude jätkusuutlikkuse ning
  tekitavad
  seega suure ohu mere bioloogiliste elusressursside säästvale kasutamisele,
  millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel
  ,
  mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid, ning ettevõtjad,
  kes on seotud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. Liidu rahastamist ei tohiks üheski etapis, alates tegevuse valikust kuni selle rakendamiseni, kasutada ÜKP määruse eesmärkides sätestatud mere bioloogiliste ressursside säilitamise avaliku huvi õõnestamiseks.

| (88) | Mere bioloogiliste ressursside säilitamise ja kalavarude eelkõige ebaseadusliku kalapüügi eest kaitsmise tähtsusest teadlik olles ning ühise kalanduspoliitika reformi rohelise raamatu järelduste vaimus
  tekitavad
  ettevõtjad, kes ei täida ühise kalanduspoliitika eeskirju ja seavad eelkõige ohtu asjaomaste varude jätkusuutlikkuse ning
  eriti eesmärgid, mis seisnevad 2015. aastaks püütavate liikide populatsioonide taastamises ja hoidmises tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid, ning 2020. aastaks hea keskkonnaseisundi saavutamises ja säilitamises,
  seega suure ohu mere bioloogiliste elusressursside säästvale kasutamisele,
  koos ettevõtjatega
  , kes on seotud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga
  , ning need tuleks EMKFi toetusest ilma jätta
  . Liidu rahastamist ei tohiks üheski etapis, alates toimingu valikust kuni selle rakendamiseni, kasutada ÜKP määruse eesmärkides sätestatud mere bioloogiliste ressursside säilitamise avaliku huvi õõnestamiseks. |
| --- | --- |

(88)

Mere bioloogiliste ressursside säilitamise ja kalavarude eelkõige ebaseadusliku kalapüügi eest kaitsmise tähtsusest teadlik olles ning ühise kalanduspoliitika reformi rohelise raamatu järelduste vaimus
  tekitavad
  ettevõtjad, kes ei täida ühise kalanduspoliitika eeskirju ja seavad eelkõige ohtu asjaomaste varude jätkusuutlikkuse ning
  eriti eesmärgid, mis seisnevad 2015. aastaks püütavate liikide populatsioonide taastamises ja hoidmises tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid, ning 2020. aastaks hea keskkonnaseisundi saavutamises ja säilitamises,
  seega suure ohu mere bioloogiliste elusressursside säästvale kasutamisele,
  koos ettevõtjatega
  , kes on seotud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga
  , ning need tuleks EMKFi toetusest ilma jätta
  . Liidu rahastamist ei tohiks üheski etapis, alates toimingu valikust kuni selle rakendamiseni, kasutada ÜKP määruse eesmärkides sätestatud mere bioloogiliste ressursside säilitamise avaliku huvi õõnestamiseks.

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 88 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (88 a) | Peaks olema võimalik külmutada EMKFist antav rahastus, kui liikmesriik ei suuda lahendada probleeme ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga ELi vetes ja oma kalalaevastikus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(88 a)

Peaks olema võimalik külmutada EMKFist antav rahastus, kui liikmesriik ei suuda lahendada probleeme ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga ELi vetes ja oma kalalaevastikus.

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 91

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (91) | [Ühise kalanduspoliitika määruse] artiklites 50 ja 51 sätestatud ühise kalanduspoliitika erivajadustega tegelemiseks ja ÜKP eeskirjadele vastavusele kaasaaitamiseks tuleks kehtestada lisasätted maksete peatamise eeskirjadele [määrus (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted]. Kui liikmesriik või ettevõtja ei ole täitnud oma ühise kalanduspoliitika kohustusi või kui komisjonil on tõendeid
  selle
  eeskirjade
  eiramise kohta
  , peab komisjonil olema ettevaatusabinõuna õigus maksed katkestada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(91)

[Ühise kalanduspoliitika määruse] artiklites 50 ja 51 sätestatud ühise kalanduspoliitika erivajadustega tegelemiseks ja ÜKP eeskirjadele vastavusele kaasaaitamiseks tuleks kehtestada lisasätted maksete peatamise eeskirjadele [määrus (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted]. Kui liikmesriik või ettevõtja ei ole täitnud oma ühise kalanduspoliitika kohustusi või kui komisjonil on tõendeid
  selle
  eeskirjade
  eiramise kohta
  , peab komisjonil olema ettevaatusabinõuna õigus maksed katkestada.

| (91) | [Ühise kalanduspoliitika määruse] artiklites 50 ja 51 sätestatud ühise kalanduspoliitika erivajadustega tegelemiseks ja ÜKP eeskirjadele vastavusele kaasaaitamiseks tuleks kehtestada lisasätted maksete edasilükkamise eeskirjadele [määrus (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted]. Kui liikmesriik või ettevõtja ei ole täitnud oma ühise kalanduspoliitika kohustusi või kui komisjonil on tõendeid
  , mis võimaldavad sellist
  eeskirjade
  eiramist tõestada
  , peab komisjonil olema ettevaatusabinõuna õigus maksed katkestada. |
| --- | --- |

(91)

[Ühise kalanduspoliitika määruse] artiklites 50 ja 51 sätestatud ühise kalanduspoliitika erivajadustega tegelemiseks ja ÜKP eeskirjadele vastavusele kaasaaitamiseks tuleks kehtestada lisasätted maksete edasilükkamise eeskirjadele [määrus (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted]. Kui liikmesriik või ettevõtja ei ole täitnud oma ühise kalanduspoliitika kohustusi või kui komisjonil on tõendeid
  , mis võimaldavad sellist
  eeskirjade
  eiramist tõestada
  , peab komisjonil olema ettevaatusabinõuna õigus maksed katkestada.

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 93

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (93) | Rakenduskava üle tuleks teostada järelevalvet ning seda hinnata, et parandada selle kvaliteeti ja demonstreerida selle saavutusi. Komisjon peaks kehtestama ühise järelevalve- ja hindamisraamistiku, millega muu hulgas tagatakse
  asjakohase teabe
  (sh liikmesriikidelt pärinev teave)
  õigeaegne kättesaadavus
  . Siinkohal tuleks kindlaks määrata näitajate loetelu ning komisjon peaks poliitika eesmärkidega seoses hindama ÜPP poliitika mõju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(93)

Rakenduskava üle tuleks teostada järelevalvet ning seda hinnata, et parandada selle kvaliteeti ja demonstreerida selle saavutusi. Komisjon peaks kehtestama ühise järelevalve- ja hindamisraamistiku, millega muu hulgas tagatakse
  asjakohase teabe
  (sh liikmesriikidelt pärinev teave)
  õigeaegne kättesaadavus
  . Siinkohal tuleks kindlaks määrata näitajate loetelu ning komisjon peaks poliitika eesmärkidega seoses hindama ÜPP poliitika mõju.

| (93) | Rakenduskava üle tuleks teostada järelevalvet ning seda hinnata, et parandada selle kvaliteeti ja demonstreerida selle saavutusi. Komisjon peaks kehtestama ühise järelevalve- ja hindamisraamistiku, millega muu hulgas tagatakse
  , et asjakohane teave
  (sh liikmesriikidelt pärinev teave)
  tehakse õigeaegselt avalikult kättesaadavaks
  . Siinkohal tuleks kindlaks määrata näitajate loetelu ning komisjon peaks poliitika eesmärkidega seoses hindama ÜPP poliitika mõju. |
| --- | --- |

(93)

Rakenduskava üle tuleks teostada järelevalvet ning seda hinnata, et parandada selle kvaliteeti ja demonstreerida selle saavutusi. Komisjon peaks kehtestama ühise järelevalve- ja hindamisraamistiku, millega muu hulgas tagatakse
  , et asjakohane teave
  (sh liikmesriikidelt pärinev teave)
  tehakse õigeaegselt avalikult kättesaadavaks
  . Siinkohal tuleks kindlaks määrata näitajate loetelu ning komisjon peaks poliitika eesmärkidega seoses hindama ÜPP poliitika mõju.

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 95

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (95) | Rahastamisvõimalusi ja projekti toetusesaajaid käsitleva teabe kättesaadavuse ja läbipaistvuse suurendamise eesmärgil tuleks igas liikmesriigis kättesaadavaks teha üks veebisait või veebiportaal, milles jagatakse teavet rakenduskava kohta ning tuuakse muu hulgas ära kõikide rakenduskavade raames toetatud ettevõtjate loend. See teave peaks laiemale avalikkusele ja ennekõike liidu maksumaksjatele andma mõistliku, mõõdetava ja konkreetse arusaama sellest, kuidas liidu rahastamist Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi raames kasutatakse. Lisaks sellele eesmärgile peaks asjaomaste andmete avaldamine täiendavalt tutvustama liidu rahastamise taotlemise võimalust. Siiski, austades täielikult andmekaitset käsitlevat põhiõigust ning tegutsedes kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega Schecke liidetud kohtuasjades, ei tohi nõuda eraisikute nimede avaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(95)

Rahastamisvõimalusi ja projekti toetusesaajaid käsitleva teabe kättesaadavuse ja läbipaistvuse suurendamise eesmärgil tuleks igas liikmesriigis kättesaadavaks teha üks veebisait või veebiportaal, milles jagatakse teavet rakenduskava kohta ning tuuakse muu hulgas ära kõikide rakenduskavade raames toetatud ettevõtjate loend. See teave peaks laiemale avalikkusele ja ennekõike liidu maksumaksjatele andma mõistliku, mõõdetava ja konkreetse arusaama sellest, kuidas liidu rahastamist Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi raames kasutatakse. Lisaks sellele eesmärgile peaks asjaomaste andmete avaldamine täiendavalt tutvustama liidu rahastamise taotlemise võimalust. Siiski, austades täielikult andmekaitset käsitlevat põhiõigust ning tegutsedes kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega Schecke liidetud kohtuasjades, ei tohi nõuda eraisikute nimede avaldamist.

| (95) | Rahastamisvõimalusi ja projekti toetusesaajaid käsitleva teabe kättesaadavuse ja läbipaistvuse suurendamise eesmärgil tuleks igas liikmesriigis kättesaadavaks teha üks veebisait või veebiportaal, milles jagatakse teavet rakenduskava kohta ning tuuakse muu hulgas ära iga rakenduskavade raames toetatud toimingute loend.
  Kõikide liikmesriikide selleteemalised veebilehed peaksid olema kättesaadavad ametlikult liidu veebisaidilt, et võimaldada eri liikmesriikide kodanikele kõikide liikmesriikide avaldatud andmetele lihtsamat juurdepääsu.
  See teave peaks laiemale avalikkusele ja ennekõike liidu maksumaksjatele andma mõistliku, mõõdetava ja konkreetse arusaama sellest, kuidas liidu rahastamist Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi raames kasutatakse. Lisaks sellele eesmärgile peaks asjaomaste andmete avaldamine täiendavalt tutvustama liidu rahastamise taotlemise võimalust. Siiski, austades täielikult andmekaitset käsitlevat põhiõigust ning tegutsedes kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega Schecke liidetud kohtuasjades, ei tohi nõuda eraisikute nimede avaldamist. |
| --- | --- |

(95)

Rahastamisvõimalusi ja projekti toetusesaajaid käsitleva teabe kättesaadavuse ja läbipaistvuse suurendamise eesmärgil tuleks igas liikmesriigis kättesaadavaks teha üks veebisait või veebiportaal, milles jagatakse teavet rakenduskava kohta ning tuuakse muu hulgas ära iga rakenduskavade raames toetatud toimingute loend.
  Kõikide liikmesriikide selleteemalised veebilehed peaksid olema kättesaadavad ametlikult liidu veebisaidilt, et võimaldada eri liikmesriikide kodanikele kõikide liikmesriikide avaldatud andmetele lihtsamat juurdepääsu.
  See teave peaks laiemale avalikkusele ja ennekõike liidu maksumaksjatele andma mõistliku, mõõdetava ja konkreetse arusaama sellest, kuidas liidu rahastamist Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi raames kasutatakse. Lisaks sellele eesmärgile peaks asjaomaste andmete avaldamine täiendavalt tutvustama liidu rahastamise taotlemise võimalust. Siiski, austades täielikult andmekaitset käsitlevat põhiõigust ning tegutsedes kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega Schecke liidetud kohtuasjades, ei tohi nõuda eraisikute nimede avaldamist.

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 96 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (96 a) | Eriti oluline on tagada niisuguste eeltingimuste täitmine, mis on seotud haldussuutlikkusega täita kalavarude majandamise andmenõudeid ning liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemi rakendamisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(96 a)

Eriti oluline on tagada niisuguste eeltingimuste täitmine, mis on seotud haldussuutlikkusega täita kalavarude majandamise andmenõudeid ning liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemi rakendamisega.

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 96 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (96 b) | Eriti oluline on tagada niisuguste eeltingimuste täitmine, mis on seotud haldussuutlikkusega täita kalavarude majandamise andmenõudeid ning liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemi rakendamisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(96 b)

Eriti oluline on tagada niisuguste eeltingimuste täitmine, mis on seotud haldussuutlikkusega täita kalavarude majandamise andmenõudeid ning liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemi rakendamisega.

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | kalanduspiirkondade
  ja sisevete kalapüügi jätkusuutlik areng |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

kalanduspiirkondade
  ja sisevete kalapüügi jätkusuutlik areng

| c) | kalandus-
  ja
  vesiviljeluspiirkondade,
  sisevete kalapüügi
  ja muude käesolevas määruses määratletud seotud tegevuste

  säästev areng, |
| --- | --- |

c)

kalandus-
  ja
  vesiviljeluspiirkondade,
  sisevete kalapüügi
  ja muude käesolevas määruses määratletud seotud tegevuste

  säästev areng,

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | ja integreeritud merenduspoliitika (IMP). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

d)

ja integreeritud merenduspoliitika (IMP).

| d) | ja integreeritud merenduspoliitika (IMP)
  , kaasa arvatud merestrateegia raamdirektiiv
  . |
| --- | --- |

d)

ja integreeritud merenduspoliitika (IMP)
  , kaasa arvatud merestrateegia raamdirektiiv
  .

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Määrust kohaldatakse liidu territooriumil toimuva tegevuse suhtes, kui määruses ei ole selgesõnaliselt teisiti sätestatud. | Määrust kohaldatakse liidu territooriumil
  , vetes ja laevastikus
  toimuva tegevuse suhtes, kui määruses ei ole selgesõnaliselt teisiti sätestatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Määrust kohaldatakse liidu territooriumil toimuva tegevuse suhtes, kui määruses ei ole selgesõnaliselt teisiti sätestatud.

Määrust kohaldatakse liidu territooriumil
  , vetes ja laevastikus
  toimuva tegevuse suhtes, kui määruses ei ole selgesõnaliselt teisiti sätestatud.

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1) | „suletud vesiviljelussüsteem” – vesiviljelusrajatis, kus kalu ja muid vesiviljelustooteid kasvatatakse vee taaskasutusel ja puhastamisel põhinevas suletud süsteemis, mille puhul on vee kasutamine minimaalne. Sellised süsteemid asuvad tavaliselt sisemaal ning nende puhul taaskasutatakse peaaegu kogu algselt süsteemi kantud vett; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1)

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2 a) | „mitmekesistamine” – kalanduse või vesiviljelustegevuse mitmekülgsemaks muutmiseks kasutatavad tavad, mille abil täiendatakse nimetatud tegevusvaldkondi või mis on nendest sõltuvad; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2 a)

Muudatusettepanek 583

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4 a) | „võõrliik” – võõrliik nõukogu määruse (EÜ) nr 708/2007

   (2)

  tähenduses; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4 a)

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4 b) | „ekstensiivne vesiviljelus” – vesiviljelustootmine, mis toimub ilma tahtliku toitainete sisestamiseta, vaid sõltub hoopis viljelusrajatise piires looduslikult leiduvatest toitainetest, kaasa arvatud ainetest, mille toob sisse veevool, nagu hoovused või tõus ja mõõn. Ekstensiivne vesiviljelus sõltub suures osas ühestainsast sisendist, nimelt seemnest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4 b)

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | „
  kalanduspiirkond
  ” – mere- või
  jõekaldaga
  piirkond (sh tiigid või jõesuue), kus märkimisväärne osa tööhõivest on seotud
  kalanduse või vesiviljelusega
  ja mille on
  liikmesriik
  sellisena määratlenud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

„
  kalanduspiirkond
  ” – mere- või
  jõekaldaga
  piirkond (sh tiigid või jõesuue), kus märkimisväärne osa tööhõivest on seotud
  kalanduse või vesiviljelusega
  ja mille on
  liikmesriik
  sellisena määratlenud;

| (5) | „
  kalandus- ja vesiviljeluspiirkond
  ” – mere-
  , jõe-
  või
  järvekaldaga
  piirkond (sh tiigid või jõesuue), kus märkimisväärne osa tööhõivest on seotud
  kalandus- või vesiviljelussektoriga
  ja mille
  liikmesriik
  on sellisena määratlenud; |
| --- | --- |

(5)

„
  kalandus- ja vesiviljeluspiirkond
  ” – mere-
  , jõe-
  või
  järvekaldaga
  piirkond (sh tiigid või jõesuue), kus märkimisväärne osa tööhõivest on seotud
  kalandus- või vesiviljelussektoriga
  ja mille
  liikmesriik
  on sellisena määratlenud;

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt 5 – alapunkt 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5 a) | „kalavarude taastamise piirkond” – geograafiliselt määratletud merepiirkond, kus on keelatud kogu püügitegevus, et parandada vee-elusressursside kasutamist ja kaitset või mereökosüsteemide kaitset, nagu osutatud määruses (EL) nr .../... [millega kehtestatakse ühissätted]; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5 a)

„kalavarude taastamise piirkond” – geograafiliselt määratletud merepiirkond, kus on keelatud kogu püügitegevus, et parandada vee-elusressursside kasutamist ja kaitset või mereökosüsteemide kaitset, nagu osutatud määruses (EL) nr .../... [millega kehtestatakse ühissätted];

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5 b) | „kalandussektor” – majandussektor, mis hõlmab kõiki kalandus- ja vesiviljelustoodetega seotud tootmis-, töötlemis- ja turustamistegevusi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5 b)

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt 5 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5 c) | „kalanduse haldus- ja juurdepääsusüsteemid” – püügilitsentside jagamise või neile juurdepääsu või püügikoormuse juhtimise mehhanismid, mis on välja töötatud riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil või merepiirkondade tasandil, kvoodi alla kuuluvate või kvoodiväliste liikide kohta 12-miilisel rannikualal või kaugemal, ja mille eesmärk on säilitada kalavarude head seisundit. Neid süsteeme rakendavad avalikud asutused või kalandusorganisatsioonid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5 c)

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | „kalur” – liikmesriigi tunnustatud isik, kes tegeleb kutselise kalapüügiga kalalaeva pardal, või liikmesriigi tunnustatud isik, kes ilma laeva kasutamata tegeleb mereorganismide kutselise püügiga; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

„kalur” – liikmesriigi tunnustatud isik, kes tegeleb kutselise kalapüügiga kalalaeva pardal, või liikmesriigi tunnustatud isik, kes ilma laeva kasutamata tegeleb mereorganismide kutselise püügiga;

| (6) | „kalur” – liikmesriigi tunnustatud isik, kes tegeleb kutselise kalapüügiga kalalaeva pardal,
  muu hulgas töövõtjana,
  või liikmesriigi tunnustatud isik, kes ilma laeva kasutamata tegeleb
  magevee- või
  mereorganismide kutselise püügiga; |
| --- | --- |

(6)

„kalur” – liikmesriigi tunnustatud isik, kes tegeleb kutselise kalapüügiga kalalaeva pardal,
  muu hulgas töövõtjana,
  või liikmesriigi tunnustatud isik, kes ilma laeva kasutamata tegeleb
  magevee- või
  mereorganismide kutselise püügiga;

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6 a) | „kalandusturism” – kutseliste kalurite täiendav tegevus, milles võetakse kalalaeva pardale turismi- või teadustegevuse eesmärgil isikuid, kes ei kuulu kalalaeva meeskonda; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6 a)

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6 b) | „kalanduse ja vesiviljeluse abitegevused” – tegevusalad, millega tegelevad liikmesriigi määratud isikud, kes töötavad kalurite teenistuses ja täidavad püügitegevuse jaoks vajalikke ülesandeid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6 b)

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8 a) | „intensiivne vesiviljelus” – vesiviljelustootmine, mis sõltub toitumise seisukohast täisväärtusliku toidu – kas värskete, looduses esinevate, mere- või mageveekalade – või valemil põhineva toidusegu lisamisel süsteemi. See sõltub suuresti kompleksse ja kaubandusest kättesaadava sööda olemasolust ja seda iseloomustab suur loomkoormus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8 a)

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | „kalapüük sisevetel” – üksnes sisevetes
  tegutsevate laevade
  või muude jääpüügiks mõeldud seadmetega
  püük ärieesmärgil
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

„kalapüük sisevetel” – üksnes sisevetes
  tegutsevate laevade
  või muude jääpüügiks mõeldud seadmetega
  püük ärieesmärgil
  ;

| (10) | „kalapüük sisevetel” –
  töönduspüük, mida teostatakse laeval või muul viisil
  üksnes sisevetes või muude jääpüügiks mõeldud seadmetega; |
| --- | --- |

(10)

„kalapüük sisevetel” –
  töönduspüük, mida teostatakse laeval või muul viisil
  üksnes sisevetes või muude jääpüügiks mõeldud seadmetega;

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | „merenduse integreeritud juhtimine” – ookeane, meresid ja rannikupiirkondi mõjutavate
  ELi
  kõigi sektoripoliitikate koordineeritud juhtimine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

„merenduse integreeritud juhtimine” – ookeane, meresid ja rannikupiirkondi mõjutavate
  ELi
  kõigi sektoripoliitikate koordineeritud juhtimine;

| (12) | „merenduse integreeritud juhtimine” – ookeane, meresid ja rannikupiirkondi mõjutavate kõigi sektoripoliitikate koordineeritud juhtimine
  liidu tasandil
  ; |
| --- | --- |

(12)

„merenduse integreeritud juhtimine” – ookeane, meresid ja rannikupiirkondi mõjutavate kõigi sektoripoliitikate koordineeritud juhtimine
  liidu tasandil
  ;

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | „merepiirkonnad” – nõukogu otsuse 2004/585/EÜ I lisas sätestatud geograafilised alad ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide kehtestatud alad; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

välja jäetud

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | „mere vesikonna strateegia” – teatava geograafilise alaga seotud struktureeritud koostööraamistik, mille on välja töötanud Euroopa institutsioonid, liikmesriigid, nende piirkonnad ja vajaduse korral vesikonda jagavad kolmandad riigid; strateegias arvestatakse mere vesikonna geograafilist, klimaatilist, majanduslikku ja poliitilist eripära; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

„mere vesikonna strateegia” – teatava geograafilise alaga seotud struktureeritud koostööraamistik, mille on välja töötanud Euroopa institutsioonid, liikmesriigid, nende piirkonnad ja vajaduse korral vesikonda jagavad kolmandad riigid; strateegias arvestatakse mere vesikonna geograafilist, klimaatilist, majanduslikku ja poliitilist eripära;

| (16) | „mere vesikonna strateegia” – teatava geograafilise alaga seotud struktureeritud koostööraamistik, mille on välja töötanud Euroopa institutsioonid, liikmesriigid, nende piirkonnad ja
  kohalikud omavalitsused ning
  vajaduse korral vesikonda jagavad kolmandad riigid; strateegias arvestatakse mere vesikonna geograafilist, klimaatilist, majanduslikku ja poliitilist eripära; |
| --- | --- |

(16)

„mere vesikonna strateegia” – teatava geograafilise alaga seotud struktureeritud koostööraamistik, mille on välja töötanud Euroopa institutsioonid, liikmesriigid, nende piirkonnad ja
  kohalikud omavalitsused ning
  vajaduse korral vesikonda jagavad kolmandad riigid; strateegias arvestatakse mere vesikonna geograafilist, klimaatilist, majanduslikku ja poliitilist eripära;

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16 a) | „poolintensiivne vesiviljelus” – vesiviljelus, mis sõltub suuresti looduslikust toidust, kuid kus looduslikult esinevat toitainetasandit tõstetakse lisasööda abil, mis täiendab looduslikku toitu. Kultuuri tihedus hoitakse madalamal tasemel, kui intensiivse vesiviljelustootmise puhul; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16 a)

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt 18 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18 a) | „mereandide püüdja või kasvataja” – isik, kes tegeleb jalgsi või laeva pardal püügi, kasvatuse või osalise kasvatusega, mille ainus eesmärk on ühe või mitme molluski, koorik- või mantellooma, okasnahkse või muu veeselgrootu liigi püük selektiivsete ja spetsiifiliste püügivahenditega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18 a)

Suuline muudatusettepanek

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt 18 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 18b) | „tuunimõrd” – traditsiooniline kalapüügitehnika, mis põhineb mitmeks kuuks põhja kinnitatavatel võrkudel. Tehnika hõlmab laevade rühma, võrkusid, tamiili ja ankruid, mis asuvad ranniku lähedal, et tõkestada rändega kalavarusid (tuunid ja tuunilaadsed liigid) ning juhtida need püünisesse, kust need välja võetakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

18b)

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise kalanduse ja vesiviljeluse
  edendamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise kalanduse ja vesiviljeluse
  edendamine;

| (a) | kalanduse, vesiviljeluse ja nendega seotud töötlemis- või turustustegevusalade keskkonnasäästlikkuse, majandusliku elujõulisuse ja sotsiaalse vastutustundlikkuse
  edendamine; |
| --- | --- |

(a)

kalanduse, vesiviljeluse ja nendega seotud töötlemis- või turustustegevusalade keskkonnasäästlikkuse, majandusliku elujõulisuse ja sotsiaalse vastutustundlikkuse
  edendamine;

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kalanduspiirkondade
  tasakaalustatud ja kaasava territoriaalse arengu edendamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

kalanduspiirkondade
  tasakaalustatud ja kaasava territoriaalse arengu edendamine;

| (c) | kalandus- ja vesiviljeluspiirkondade
  tasakaalustatud ja kaasava territoriaalse arengu edendamine; |
| --- | --- |

(c)

kalandus- ja vesiviljeluspiirkondade
  tasakaalustatud ja kaasava territoriaalse arengu edendamine;

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | ÜKP rakendamise soodustamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

ÜKP rakendamise soodustamine.

| (d) | ÜKP rakendamise
  , sh selle piirkonnastamise ning ühise turukorralduse rakendamise
  soodustamine. |
| --- | --- |

(d)

ÜKP rakendamise
  , sh selle piirkonnastamise ning ühise turukorralduse rakendamise
  soodustamine.

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (d a) | töökohtade loomise stimuleerimine, et vältida kalanduskogukondade kadumist ning parandada kvalifikatsiooni ja töötingimusi kalandussektoris. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d a)

töökohtade loomise stimuleerimine, et vältida kalanduskogukondade kadumist ning parandada kvalifikatsiooni ja töötingimusi kalandussektoris.

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Nende eesmärkide saavutamisel võtab Euroopa Merendus- ja Kalandusfond arvesse põlvkondadevahelise ja soolise võrdsuse põhimõtteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Nende eesmärkide saavutamisel võtab Euroopa Merendus- ja Kalandusfond arvesse põlvkondadevahelise ja soolise võrdsuse põhimõtteid.

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Neid eesmärke püütakse saavutada ilma püügivõimsust suurendamata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Neid eesmärke püütakse saavutada ilma püügivõimsust suurendamata.

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| EMKFi eesmärkide saavutamine aitab kaasa Euroopa 2020. aasta jätkusuutliku, aruka ja kaasava kasvu saavutamisele. Seda püütakse
  saavutatakse
  järgmise kuue liidu prioriteedi abil, mis tuginevad ühise strateegilise raamistiku (CSF) asjaomastele temaatilistele eesmärkidele. | EMKFi eesmärkide saavutamine aitab kaasa strateegia „Euroopa 2020” säästva, aruka ja kaasava kasvu saavutamisele
  , nagu ka ühise kalanduspoliitika elluviimisele
  . Seda püütakse
  saavutada kalandussektori, jätkusuutliku vesiviljeluse ja nendega seotud tegevuste jaoks kehtestatud
  järgmise kuue liidu prioriteedi abil, mis tuginevad ühise strateegilise raamistiku (CSF) asjaomastele temaatilistele eesmärkidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

EMKFi eesmärkide saavutamine aitab kaasa Euroopa 2020. aasta jätkusuutliku, aruka ja kaasava kasvu saavutamisele. Seda püütakse
  saavutatakse
  järgmise kuue liidu prioriteedi abil, mis tuginevad ühise strateegilise raamistiku (CSF) asjaomastele temaatilistele eesmärkidele.

EMKFi eesmärkide saavutamine aitab kaasa strateegia „Euroopa 2020” säästva, aruka ja kaasava kasvu saavutamisele
  , nagu ka ühise kalanduspoliitika elluviimisele
  . Seda püütakse
  saavutada kalandussektori, jätkusuutliku vesiviljeluse ja nendega seotud tegevuste jaoks kehtestatud
  järgmise kuue liidu prioriteedi abil, mis tuginevad ühise strateegilise raamistiku (CSF) asjaomastele temaatilistele eesmärkidele.

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Tööhõive ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamine järgmiste eesmärkide kaudu: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Tööhõive ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamine järgmiste eesmärkide kaudu:

| (1) | Tööhõive
  ning sotsiaalse
  ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamine järgmiste eesmärkide kaudu: |
| --- | --- |

(1)

Tööhõive
  ning sotsiaalse
  ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamine järgmiste eesmärkide kaudu:

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | majanduskasvu, sotsiaalse kaasatuse, töökohtade loomise
  edendamine
  ning tööjõu liikuvuse
  toetamine
  ranniku- ja siseveekogukondades, mis sõltuvad kalapüügist ja vesiviljelusest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

majanduskasvu, sotsiaalse kaasatuse, töökohtade loomise
  edendamine
  ning tööjõu liikuvuse
  toetamine
  ranniku- ja siseveekogukondades, mis sõltuvad kalapüügist ja vesiviljelusest;

| (a) | majanduskasvu
  ja
  sotsiaalse kaasatuse
  edendamine
  ,
  muu hulgas
  töökohtade loomise
  , tööalase konkurentsivõime arendamise
  ning tööjõu liikuvuse
  toetamise abil sellistes
  ranniku- ja siseveekogukondades, mis sõltuvad kalapüügist ja vesiviljelusest
  (sh äärepoolseimates piirkondades)
  ; |
| --- | --- |

(a)

majanduskasvu
  ja
  sotsiaalse kaasatuse
  edendamine
  ,
  muu hulgas
  töökohtade loomise
  , tööalase konkurentsivõime arendamise
  ning tööjõu liikuvuse
  toetamise abil sellistes
  ranniku- ja siseveekogukondades, mis sõltuvad kalapüügist ja vesiviljelusest
  (sh äärepoolseimates piirkondades)
  ;

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kalandustegevuse mitmekesistamine merendusmajanduse
  muude sektorite kaudu
  ja merendusmajanduse kasv, sealhulgas kliimamuutuse mõjude vähendamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kalandustegevuse mitmekesistamine merendusmajanduse
  muude sektorite kaudu
  ja merendusmajanduse kasv, sealhulgas kliimamuutuse mõjude vähendamine.

| (b) | kalandustegevuse mitmekesistamine
  nii kalandussektoris kui ka sellega tihedalt seotud muudes
  merendusmajanduse
  sektorites
  ja merendusmajanduse kasv, sealhulgas kliimamuutuse mõjude vähendamine. |
| --- | --- |

(b)

kalandustegevuse mitmekesistamine
  nii kalandussektoris kui ka sellega tihedalt seotud muudes
  merendusmajanduse
  sektorites
  ja merendusmajanduse kasv, sealhulgas kliimamuutuse mõjude vähendamine.

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b a) | ühtlustatud sotsiaaleeskirjade rakendamise soodustamine liidu tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b a)

ühtlustatud sotsiaaleeskirjade rakendamise soodustamine liidu tasandil.

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | toetus tehnoloogilise arengu, innovatsiooni ja teadmiste ülekande
  tõhustamisele
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

toetus tehnoloogilise arengu, innovatsiooni ja teadmiste ülekande
  tõhustamisele
  ;

| (a) | toetus tehnoloogilise arengu, innovatsiooni
  (sh energiatõhususe suurendamise)
  ja teadmiste ülekande
  tõhustamiseks
  ; |
| --- | --- |

(a)

toetus tehnoloogilise arengu, innovatsiooni
  (sh energiatõhususe suurendamise)
  ja teadmiste ülekande
  tõhustamiseks
  ;

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | kalanduse negatiivse mõju vähendamine loomade heaolule; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

kalanduse negatiivse mõju vähendamine loomade heaolule;

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kalanduse
  , eriti väikesemahuliseks rannapüügiks kasutatavate laevade
  konkurentsivõime ja elujõulisuse suurendamine ning
  ohutuse
  ja töötingimuste parandamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kalanduse
  , eriti väikesemahuliseks rannapüügiks kasutatavate laevade
  konkurentsivõime ja elujõulisuse suurendamine ning
  ohutuse
  ja töötingimuste parandamine;

| (b) | kalanduse konkurentsivõime ja elujõulisuse suurendamine ning
  kalanduse tervishoiu-, hügieeni-, ohutus-
  ja töötingimuste parandamine; |
| --- | --- |

(b)

kalanduse konkurentsivõime ja elujõulisuse suurendamine ning
  kalanduse tervishoiu-, hügieeni-, ohutus-
  ja töötingimuste parandamine;

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | uute kutseoskuste ja elukestva õppe arendamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

uute kutseoskuste ja elukestva õppe arendamine;

| (c) | kutseõppe,
  uute kutseoskuste ja elukestva õppe arendamine
  , eelkõige noorte kalurite jaoks
  ; |
| --- | --- |

(c)

kutseõppe,
  uute kutseoskuste ja elukestva õppe arendamine
  , eelkõige noorte kalurite jaoks
  ;

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (c a) | väikesemahulise rannapüügi, eriti selle konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse arendamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c a)

väikesemahulise rannapüügi, eriti selle konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse arendamine;

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3) | Uuenduslike
  konkurentsivõimelise
  ja teadmispõhise
  vesiviljeluse soodustamine, keskendudes järgmistele valdkondadele: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3)

Uuenduslike
  konkurentsivõimelise
  ja teadmispõhise
  vesiviljeluse soodustamine, keskendudes järgmistele valdkondadele:

| 3) | Säästva, uuendusliku ja
  konkurentsivõimelise vesiviljeluse soodustamine,
  mis põhineks teadmistel ja ökosüsteemil,
  keskendudes järgmistele valdkondadele: |
| --- | --- |

3)

Säästva, uuendusliku ja
  konkurentsivõimelise vesiviljeluse soodustamine,
  mis põhineks teadmistel ja ökosüsteemil,
  keskendudes järgmistele valdkondadele:

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | toetus tehnoloogilise arengu, innovatsiooni ja teadmiste ülekande tõhustamisele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

toetus tehnoloogilise arengu, innovatsiooni ja teadmiste ülekande tõhustamisele;

| (a) | toetus tehnoloogilise arengu,
  tehnilise, sotsiaalse ja majandusliku
  innovatsiooni ja teadmiste ülekande tõhustamisele; |
| --- | --- |

(a)

toetus tehnoloogilise arengu,
  tehnilise, sotsiaalse ja majandusliku
  innovatsiooni ja teadmiste ülekande tõhustamisele;

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | vesiviljelusettevõtete, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõime ja elujõulisuse suurendamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

vesiviljelusettevõtete, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõime ja elujõulisuse suurendamine;

| (b) | ekstensiivsete ja poolintensiivsete
  vesiviljelusettevõtete, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõime ja elujõulisuse suurendamine; |
| --- | --- |

(b)

ekstensiivsete ja poolintensiivsete
  vesiviljelusettevõtete, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõime ja elujõulisuse suurendamine;

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | uute kutseoskuste ja elukestva õppe arendamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

uute kutseoskuste ja elukestva õppe arendamine;

| (c) | uute kutseoskuste ja elukestva õppe arendamine
  ning kutseõppe stimuleerimine, eelkõige noorte vesiviljelusettevõtjate jaoks
  ; |
| --- | --- |

(c)

uute kutseoskuste ja elukestva õppe arendamine
  ning kutseõppe stimuleerimine, eelkõige noorte vesiviljelusettevõtjate jaoks
  ;

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | vesiviljelustoodete turu parem korraldus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

vesiviljelustoodete turu parem korraldus.

| (d) | vesiviljelustoodete turu parem korraldus
  ning investeeringute soodustamine töötlus- ja turustussektoris
  . |
| --- | --- |

(d)

vesiviljelustoodete turu parem korraldus
  ning investeeringute soodustamine töötlus- ja turustussektoris
  .

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (d a) | vesiviljeluse ökoloogilise jalajälje piiramine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d a)

vesiviljeluse ökoloogilise jalajälje piiramine.

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | kalanduse mõju
  vähendamine merekeskkonnale
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

kalanduse mõju
  vähendamine merekeskkonnale
  ;

| (a) | juhupüügi ja
  kalanduse
  poolt merekeskkonnale avaldatava negatiivse
  mõju
  ennetamine, minimeerimine ja, nii palju kui võimalik, kõrvaldamine, eelkõige püügivahendite parema selektiivsuse abil
  ; |
| --- | --- |

(a)

juhupüügi ja
  kalanduse
  poolt merekeskkonnale avaldatava negatiivse
  mõju
  ennetamine, minimeerimine ja, nii palju kui võimalik, kõrvaldamine, eelkõige püügivahendite parema selektiivsuse abil
  ;

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | püügivõimsuse ja olemasolevate püügivõimaluste vahelise tasakaalu tagamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

püügivõimsuse ja olemasolevate püügivõimaluste vahelise tasakaalu tagamine;

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b a) | merestrateegia raamdirektiivi rakendamine ja hea keskkonnaseisundi saavutamine 2020. aastaks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b a)

merestrateegia raamdirektiivi rakendamine ja hea keskkonnaseisundi saavutamine 2020. aastaks;

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | vesiviljelusega seotud ökosüsteemide arvukuse suurendamine ja
  ressursitõhusa vesiviljeluse edendamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

vesiviljelusega seotud ökosüsteemide arvukuse suurendamine ja
  ressursitõhusa vesiviljeluse edendamine;

| (a) | ressursitõhusa vesiviljeluse edendamine
  , kaasa arvatud sõltuvuse vähendamine kalasöödast ja -õlist ning kemikaalide ja antibiootikumide kasutamisest
  ; |
| --- | --- |

(a)

ressursitõhusa vesiviljeluse edendamine
  , kaasa arvatud sõltuvuse vähendamine kalasöödast ja -õlist ning kemikaalide ja antibiootikumide kasutamisest
  ;

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | mere-, maismaa- ja mageveeökosüsteemidele avalduvate vesiviljelustegevuse mõjude hindamine, vähendamine ja võimaluse korral kaotamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

mere-, maismaa- ja mageveeökosüsteemidele avalduvate vesiviljelustegevuse mõjude hindamine, vähendamine ja võimaluse korral kaotamine;

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 6 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | ÜKP rakendamise soodustamine järgmise abil: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

ÜKP rakendamise soodustamine järgmise abil:

| (6) | ÜKP rakendamise soodustamine
  ning ÜKP ja integreeritud merenduspoliitika seotuse ja sidususe tugevdamine
  järgmise abil: |
| --- | --- |

(6)

ÜKP rakendamise soodustamine
  ning ÜKP ja integreeritud merenduspoliitika seotuse ja sidususe tugevdamine
  järgmise abil:

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | teaduslike teadmistega varustamine ja andmete kogumine
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

teaduslike teadmistega varustamine ja andmete kogumine
  ;

| (a) | andmekogumise ja -halduse toetamine, et parandada teaduslikke teadmisi
  ; |
| --- | --- |

(a)

andmekogumise ja -halduse toetamine, et parandada teaduslikke teadmisi
  ;

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kontrolli ja rakendamise toetamine, institutsioonilise suutlikkuse tõstmine ja tõhus avalik haldus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kontrolli ja rakendamise toetamine, institutsioonilise suutlikkuse tõstmine ja tõhus avalik haldus.

| (b) | seire,
  kontrolli ja jõustamise toetamine, institutsioonilise suutlikkuse tõstmine ja tõhus avalik haldus
  täiendavat halduskoormust tekitamata
  . |
| --- | --- |

(b)

seire,
  kontrolli ja jõustamise toetamine, institutsioonilise suutlikkuse tõstmine ja tõhus avalik haldus
  täiendavat halduskoormust tekitamata
  .

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b a) | toetus ühise kalanduspoliitika piirkonnastamisele, eelkõige piirkondlike nõuandekomisjonide abil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b a)

toetus ühise kalanduspoliitika piirkonnastamisele, eelkõige piirkondlike nõuandekomisjonide abil.

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Piiramata käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist, kohaldatakse
  liikmesriikide kalandus- ja
  vesiviljelusettevõtetele
  antava toetuse suhtes asutamislepingu artikleid 107, 108 ja 109. | 1.   Liikmesriikide kalandus- ja
  vesiviljelussektori ettevõtetele
  antava toetuse suhtes
  kohaldatakse
  asutamislepingu artikleid 107, 108 ja 109. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Piiramata käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist, kohaldatakse
  liikmesriikide kalandus- ja
  vesiviljelusettevõtetele
  antava toetuse suhtes asutamislepingu artikleid 107, 108 ja 109.

1.   Liikmesriikide kalandus- ja
  vesiviljelussektori ettevõtetele
  antava toetuse suhtes
  kohaldatakse
  asutamislepingu artikleid 107, 108 ja 109.

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Asutamislepingu artikleid 107, 108 ja 109
  ei kohaldata
  siiski liikmesriikide maksete suhtes, mida tehakse asutamislepingu artikli 42 kohaldamisalas vastavalt käesolevale määrusele ja sellega kooskõlas. | 2.   
  Erandina lõikest 1 ei kohaldata
  asutamislepingu artikleid 107, 108 ja 109 siiski liikmesriikide maksete suhtes, mida tehakse asutamislepingu artikli 42 kohaldamisalas vastavalt käesolevale määrusele ja sellega kooskõlas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Asutamislepingu artikleid 107, 108 ja 109
  ei kohaldata
  siiski liikmesriikide maksete suhtes, mida tehakse asutamislepingu artikli 42 kohaldamisalas vastavalt käesolevale määrusele ja sellega kooskõlas.

2.   
  Erandina lõikest 1 ei kohaldata
  asutamislepingu artikleid 107, 108 ja 109 siiski liikmesriikide maksete suhtes, mida tehakse asutamislepingu artikli 42 kohaldamisalas vastavalt käesolevale määrusele ja sellega kooskõlas.

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lisaks [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 4 esitatud põhimõtetele tagavad komisjon ja liikmesriigid koordineerimise ning vastastikuse täiendavuse nende toetuste vahel, mida antakse EMKFi poolt, liidu muudest poliitikavaldkondadest ja rahastamisvahenditest, sealhulgas
  määrus (EÜ) nr [millega kehtestatakse keskkonna ja kliimamuutuse meetme raamprogramm (raamprogramm LIFE)], ning
  liidu välistegevuse raames.
  Koordineerimine EMKFist ja raamprogrammist LIFE antava toetuse vahel saavutatakse eelkõige selliste tegevuste rahastamise edendamisega, mis täiendavad raamprogrammi LIFE alusel rahastatavaid integreeritud projekte ning raamprogrammis LIFE end tõestanud lahenduste, meetodite ja käsitusviiside kasutamise edendamisega
  . | Lisaks [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 4 esitatud põhimõtetele tagavad komisjon ja liikmesriigid koordineerimise ning vastastikuse täiendavuse nende toetuste vahel, mida antakse EMKFi poolt, liidu muudest poliitikavaldkondadest ja rahastamisvahenditest, sealhulgas liidu välistegevuse raames.
  Nimetatud koordineerimise ja vastastikuse täiendavuse nõue tuleb lisada rakenduskavadesse
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Lisaks [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 4 esitatud põhimõtetele tagavad komisjon ja liikmesriigid koordineerimise ning vastastikuse täiendavuse nende toetuste vahel, mida antakse EMKFi poolt, liidu muudest poliitikavaldkondadest ja rahastamisvahenditest, sealhulgas
  määrus (EÜ) nr [millega kehtestatakse keskkonna ja kliimamuutuse meetme raamprogramm (raamprogramm LIFE)], ning
  liidu välistegevuse raames.
  Koordineerimine EMKFist ja raamprogrammist LIFE antava toetuse vahel saavutatakse eelkõige selliste tegevuste rahastamise edendamisega, mis täiendavad raamprogrammi LIFE alusel rahastatavaid integreeritud projekte ning raamprogrammis LIFE end tõestanud lahenduste, meetodite ja käsitusviiside kasutamise edendamisega
  .

Lisaks [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 4 esitatud põhimõtetele tagavad komisjon ja liikmesriigid koordineerimise ning vastastikuse täiendavuse nende toetuste vahel, mida antakse EMKFi poolt, liidu muudest poliitikavaldkondadest ja rahastamisvahenditest, sealhulgas liidu välistegevuse raames.
  Nimetatud koordineerimise ja vastastikuse täiendavuse nõue tuleb lisada rakenduskavadesse
  .

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| EMKFi suhtes kohaldatakse käesoleva määruse III lisas viidatud eeltingimusi. | EMKFi suhtes kohaldatakse käesoleva määruse III lisas viidatud
  konkreetseid
  eeltingimusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

EMKFi suhtes kohaldatakse käesoleva määruse III lisas viidatud eeltingimusi.

EMKFi suhtes kohaldatakse käesoleva määruse III lisas viidatud
  konkreetseid
  eeltingimusi.

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 11 a |
| | Püügivõimsuse piirmäära järgimise hindamine |
| | 1.
     
  Hiljemalt ...

   (*)

  hindab komisjon koostöös liikmesriikidega, kuidas liikmesriigid järgivad määruse (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta] II lisas kehtestatud püügivõimsuse piirmäära. |
| | 2.
     
  Kui lõike 1 kohase hindamise tulemusel selgub, et liikmesriik ei ole järginud oma püügivõimsuse piirmäära, võib komisjon võtta vastu rakendusaktid, millega täielikult või osaliselt peatatakse maksed ja kulukohustused asjaomase liikmesriigi rakenduskava suhtes. |
| | 3.
     
  Komisjon tühistab maksete ja kulukohustuste peatamise, kui liikmesriik on võtnud meetmeid oma püügivõimsuse piirmäära järgimiseks ja kui komisjon on need heaks kiitnud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 11 a

Püügivõimsuse piirmäära järgimise hindamine

1.
     
  Hiljemalt ...

   (*)

  hindab komisjon koostöös liikmesriikidega, kuidas liikmesriigid järgivad määruse (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta] II lisas kehtestatud püügivõimsuse piirmäära.

2.
     
  Kui lõike 1 kohase hindamise tulemusel selgub, et liikmesriik ei ole järginud oma püügivõimsuse piirmäära, võib komisjon võtta vastu rakendusaktid, millega täielikult või osaliselt peatatakse maksed ja kulukohustused asjaomase liikmesriigi rakenduskava suhtes.

3.
     
  Komisjon tühistab maksete ja kulukohustuste peatamise, kui liikmesriik on võtnud meetmeid oma püügivõimsuse piirmäära järgimiseks ja kui komisjon on need heaks kiitnud.

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b a) | ettevõtjad, kes on seotud selliste kalalaevade käitamise, haldamise või omamisega, mis sõidavad määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 33 sätestatud koostööd mittetegevate kolmandate riikide lipu all; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b a)

ettevõtjad, kes on seotud selliste kalalaevade käitamise, haldamise või omamisega, mis sõidavad määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 33 sätestatud koostööd mittetegevate kolmandate riikide lipu all;

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt b b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b b) | ettevõtjad, kes on kriminaal- või haldusmenetluse käigus süüdi mõistetud kehtivate riiklike eeskirjade raskes rikkumises järgmistes valdkondades: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b b)

ettevõtjad, kes on kriminaal- või haldusmenetluse käigus süüdi mõistetud kehtivate riiklike eeskirjade raskes rikkumises järgmistes valdkondades:

| | — | kõnealusel ametialal kohaldatavad palga- ja töötingimused; |
| --- | --- | --- |

—

kõnealusel ametialal kohaldatavad palga- ja töötingimused;

| | — | ametialane vastutus; |
| --- | --- | --- |

—

ametialane vastutus;

| | — | inim- või uimastikaubandus; |
| --- | --- | --- |

—

inim- või uimastikaubandus;

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt b c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b c) | ettevõtjad, kes on ühes või mitmes liikmesriigis kriminaal- või haldusmenetluse käigus süüdi mõistetud liidu eeskirjade raskes rikkumises, eelkõige järgmistes valdkondades: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b c)

ettevõtjad, kes on ühes või mitmes liikmesriigis kriminaal- või haldusmenetluse käigus süüdi mõistetud liidu eeskirjade raskes rikkumises, eelkõige järgmistes valdkondades:

| | — | kalurite töö- ja puhkeaeg; |
| --- | --- | --- |

—

kalurite töö- ja puhkeaeg;

| | — | tervise ja ohutusega seotud õigusaktid; |
| --- | --- | --- |

—

tervise ja ohutusega seotud õigusaktid;

| | — | kõnealusel ametialal kohaldatavad palga- ja töötingimused; |
| --- | --- | --- |

—

kõnealusel ametialal kohaldatavad palga- ja töötingimused;

| | — | kalurite alus- ja jätkuõpe; |
| --- | --- | --- |

—

kalurite alus- ja jätkuõpe;

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (c a) | ettevõtjad, kes ei vasta 25. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta)

   (3)

  sätetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c a)

ettevõtjad, kes ei vasta 25. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta)

   (3)

  sätetele.

Muudatusettepanek 571

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | lõigetes 1 ja 2 viidatud ajaperioodi kindlaksmääramine; kõnealune periood on proportsionaalne rikkumise või mittevastavuse
  raskuse või kordumisega
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

lõigetes 1 ja 2 viidatud ajaperioodi kindlaksmääramine; kõnealune periood on proportsionaalne rikkumise või mittevastavuse
  raskuse või kordumisega
  ;

| (a) | lõigetes 1 ja 2 viidatud ajaperioodi kindlaksmääramine
  , nii et
  kõnealune periood on proportsionaalne
  asjaomase
  rikkumise või mittevastavuse
  raskusega, lähtudes sellistest kriteeriumidest nagu põhjustatud kahju, selle väärtus ning rikkumise või mittevastavuse ulatus ja kordumine, kusjuures selle perioodi pikkus on vähemalt üks aasta
  ; |
| --- | --- |

(a)

lõigetes 1 ja 2 viidatud ajaperioodi kindlaksmääramine
  , nii et
  kõnealune periood on proportsionaalne
  asjaomase
  rikkumise või mittevastavuse
  raskusega, lähtudes sellistest kriteeriumidest nagu põhjustatud kahju, selle väärtus ning rikkumise või mittevastavuse ulatus ja kordumine, kusjuures selle perioodi pikkus on vähemalt üks aasta
  ;

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid nõuavad, et EMKFile taotluse esitavad ettevõtjad esitaksid korraldusasutusele allkirjastatud avalduse, milles kinnitavad, et nad järgivad
  lõikes
  1 loetletud kriteeriumeid
  ega ole rikkunud lõikes 2 osutatud EKFi või EMKFi eeskirju
  . Liikmesriigid kontrollivad enne tegevusele heakskiidu andmist avalduse tõele vastavust. | 4.   Liikmesriigid nõuavad, et EMKFile taotluse esitavad ettevõtjad esitaksid korraldusasutusele allkirjastatud avalduse, milles kinnitavad, et nad järgivad
  lõigetes
  1
  ja 2
  loetletud kriteeriumeid. Liikmesriigid kontrollivad enne toimingule heakskiidu andmist avalduse tõele vastavust
  andmete põhjal, mis on kantud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 93 asutatud rikkumisi käsitlevasse riiklikku andmebaasi, või muude selleks kättesaadavate andmete põhjal
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid nõuavad, et EMKFile taotluse esitavad ettevõtjad esitaksid korraldusasutusele allkirjastatud avalduse, milles kinnitavad, et nad järgivad
  lõikes
  1 loetletud kriteeriumeid
  ega ole rikkunud lõikes 2 osutatud EKFi või EMKFi eeskirju
  . Liikmesriigid kontrollivad enne tegevusele heakskiidu andmist avalduse tõele vastavust.

4.   Liikmesriigid nõuavad, et EMKFile taotluse esitavad ettevõtjad esitaksid korraldusasutusele allkirjastatud avalduse, milles kinnitavad, et nad järgivad
  lõigetes
  1
  ja 2
  loetletud kriteeriumeid. Liikmesriigid kontrollivad enne toimingule heakskiidu andmist avalduse tõele vastavust
  andmete põhjal, mis on kantud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 93 asutatud rikkumisi käsitlevasse riiklikku andmebaasi, või muude selleks kättesaadavate andmete põhjal
  .

Muudatusettepanek 610

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 12 a |
| | Maksete peatamine |
| | Kui ettevõtja suhtes on algatatud uurimine artikli 12 lõikes 1 kirjeldatud tõsise rikkumise toimepanemise tõttu, peatatakse talle EMKFist kõikide maksete tegemine. Kui ettevõtja tunnistatakse artikli 12 lõike 1 kohases rikkumises süüdi, loetakse asjaomase ettevõtja taotlus vastuvõetamatuks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 12 a

Maksete peatamine

Kui ettevõtja suhtes on algatatud uurimine artikli 12 lõikes 1 kirjeldatud tõsise rikkumise toimepanemise tõttu, peatatakse talle EMKFist kõikide maksete tegemine. Kui ettevõtja tunnistatakse artikli 12 lõike 1 kohases rikkumises süüdi, loetakse asjaomase ettevõtja taotlus vastuvõetamatuks.

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tegevus, millega suurendatakse laeva püügivõimsust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tegevus, millega suurendatakse laeva püügivõimsust;

| (a) | tegevus, millega suurendatakse laeva püügivõimsust
  või püügivõimekust
  ; |
| --- | --- |

(a)

tegevus, millega suurendatakse laeva püügivõimsust
  või püügivõimekust
  ;

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | tegevus, mis ohustab mere bioloogiliste ressursside ja ökosüsteemide jätkusuutlikkust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

tegevus, mis ohustab mere bioloogiliste ressursside ja ökosüsteemide jätkusuutlikkust;

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 1 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a b) | kahjulike tagajärgedega tööhõivemeetmed; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a b)

kahjulike tagajärgedega tööhõivemeetmed;

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b a) | investeeringud laevade pardal, mis kuuluvad laevastikusegmenti, mille kohta on määruse (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta] artikli 34 lõikes 1 osutatud püügivõimsuse aruandes tõestatud, et püügivõimaluste ja laevastiku võimsuse vahel ei valitse jätkusuutlik tasakaal; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b a)

investeeringud laevade pardal, mis kuuluvad laevastikusegmenti, mille kohta on määruse (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta] artikli 34 lõikes 1 osutatud püügivõimsuse aruandes tõestatud, et püügivõimaluste ja laevastiku võimsuse vahel ei valitse jätkusuutlik tasakaal;

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | püügitegevuse ajutine katkestamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

püügitegevuse ajutine katkestamine;

välja jäetud

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | eksperimentaalpüük
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

eksperimentaalpüük
  ;

| (d) | kalandusalased perspektiivuuringud
  ; |
| --- | --- |

(d)

kalandusalased perspektiivuuringud
  ;

Muudatusettepanek 611

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15, lõiked 2–4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 viidatud vahenditest eraldatakse
  4 535 000 000  eurot
  kalanduse, vesiviljeluse ja V jaotise I, II ja III peatükkide kohaste kalanduspiirkondade jätkusuutlikuks arenguks. | 2.   Lõikes 1 viidatud vahenditest eraldatakse
  maksimaalselt 71,86  %
  kalanduse, vesiviljeluse ja V jaotise I, II ja III peatükkide kohaste kalanduspiirkondade jätkusuutlikuks arenguks. |
| 3.   Lõikes 1 viidatud vahenditest eraldatakse
  477 000 000  eurot
  artiklis 78 viidatud kontrolli- ja rakendamismeetmetele. | 3.   Lõikes 1 viidatud vahenditest eraldatakse
  vähemalt 12,5  %
  artiklis 78 viidatud kontrolli- ja rakendamismeetmetele. |
| 4.   Lõikes 1 viidatud vahenditest eraldatakse
  358 000 000  eurot
  artiklis 79 viidatud andmekogumismeetmetele. | 4.   Lõikes 1 viidatud vahenditest eraldatakse
  vähemalt 12,97  %
  artiklis 79 viidatud andmekogumismeetmetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 viidatud vahenditest eraldatakse
  4 535 000 000  eurot
  kalanduse, vesiviljeluse ja V jaotise I, II ja III peatükkide kohaste kalanduspiirkondade jätkusuutlikuks arenguks.

2.   Lõikes 1 viidatud vahenditest eraldatakse
  maksimaalselt 71,86  %
  kalanduse, vesiviljeluse ja V jaotise I, II ja III peatükkide kohaste kalanduspiirkondade jätkusuutlikuks arenguks.

3.   Lõikes 1 viidatud vahenditest eraldatakse
  477 000 000  eurot
  artiklis 78 viidatud kontrolli- ja rakendamismeetmetele.

3.   Lõikes 1 viidatud vahenditest eraldatakse
  vähemalt 12,5  %
  artiklis 78 viidatud kontrolli- ja rakendamismeetmetele.

4.   Lõikes 1 viidatud vahenditest eraldatakse
  358 000 000  eurot
  artiklis 79 viidatud andmekogumismeetmetele.

4.   Lõikes 1 viidatud vahenditest eraldatakse
  vähemalt 12,97  %
  artiklis 79 viidatud andmekogumismeetmetele.

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 5 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   V jaotise V peatüki kohaselt äärepoolseimate piirkondade hüvitiseks eraldatud vahendid ei suurene
  aasta lõikes
  : | 5.   V jaotise V peatüki kohaselt äärepoolseimate piirkondade hüvitiseks eraldatud vahendid ei suurene: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   V jaotise V peatüki kohaselt äärepoolseimate piirkondade hüvitiseks eraldatud vahendid ei suurene
  aasta lõikes
  :

5.   V jaotise V peatüki kohaselt äärepoolseimate piirkondade hüvitiseks eraldatud vahendid ei suurene:

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 5 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 4 300 000  eurot
  Madeirale ja Assooridele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

4 300 000  eurot
  Madeirale ja Assooridele;

| — | X eurot aastas
  Madeirale ja Assooridele; |
| --- | --- |

—

X eurot aastas
  Madeirale ja Assooridele;

Muudatusettepanek 200

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 5 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 5 800 000  eurot
  Kanaari saartele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

5 800 000  eurot
  Kanaari saartele;

| — | X eurot aastas
  Kanaari saartele; |
| --- | --- |

—

X eurot aastas
  Kanaari saartele;

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 5 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 4 900 000  eurot Prantsuse Guajaanale ja Réunionile
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

4 900 000  eurot Prantsuse Guajaanale ja Réunionile
  .

| — | X eurot aastas Prantsusmaa äärepoolseimatele piirkondadele
  . |
| --- | --- |

—

X eurot aastas Prantsusmaa äärepoolseimatele piirkondadele
  .

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Lõikes 1 viidatud vahenditest eraldatakse
  perioodil 2014–2018 (k.a) 45 000 000  eurot artiklis 72
  viidatud säilitusabile. | 6.   Lõikes 1 viidatud vahenditest eraldatakse
  X eurot artiklis 69
  viidatud
  tootmis- ja turustuskavadele ja artiklis 70 viidatud
  säilitusabile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Lõikes 1 viidatud vahenditest eraldatakse
  perioodil 2014–2018 (k.a) 45 000 000  eurot artiklis 72
  viidatud säilitusabile.

6.   Lõikes 1 viidatud vahenditest eraldatakse
  X eurot artiklis 69
  viidatud
  tootmis- ja turustuskavadele ja artiklis 70 viidatud
  säilitusabile.

Muudatusettepanek 616

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  Artikli 15 lõigetes 3 ja 4 osutatud meetmete võtmiseks on liikmesriikidel võimalus kasutada artikli 15 lõigetes 2, 5 ja 6 osutatud vahendeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6 a.
     
  Artikli 15 lõigetes 3 ja 4 osutatud meetmete võtmiseks on liikmesriikidel võimalus kasutada artikli 15 lõigetes 2, 5 ja 6 osutatud vahendeid.

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 16 a |
| | [Iga-aastased lähtesummad ja assigneeringud] |
| | 1.
     
  Nagu on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni XX/201Z eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis [17], on aastateks 2014–2020 programmi rakendamise üldine soovituslik lähtesumma X eurot 2011. aasta püsivhindades. |
| | 2.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu kiidavad iga-aastased assigneeringud heaks, ilma et piirataks määruse (millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni xxx/201z eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 16 a

[Iga-aastased lähtesummad ja assigneeringud]

1.
     
  Nagu on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni XX/201Z eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis [17], on aastateks 2014–2020 programmi rakendamise üldine soovituslik lähtesumma X eurot 2011. aasta püsivhindades.

2.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu kiidavad iga-aastased assigneeringud heaks, ilma et piirataks määruse (millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni xxx/201z eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete kohaldamist.

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1 – punkt a – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | tööhõive tase kalanduses ja
  vesiviljeluses
  , |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

i)

tööhõive tase kalanduses ja
  vesiviljeluses
  ,

| i) | tööhõive tase kalanduses
  , vesiviljeluses
  ja
  töötlevas tööstuses
  , |
| --- | --- |

i)

tööhõive tase kalanduses
  , vesiviljeluses
  ja
  töötlevas tööstuses
  ,

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1 – punkt a – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | tootmise tase kalanduses ja
  vesiviljeluses
  , |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ii)

tootmise tase kalanduses ja
  vesiviljeluses
  ,

| ii) | tootmise tase kalanduses
  , vesiviljeluses
  ja
  töötlevas tööstuses
  , |
| --- | --- |

ii)

tootmise tase kalanduses
  , vesiviljeluses
  ja
  töötlevas tööstuses
  ,

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1 – punkt b – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | asjaomase liikmesriigi
  andmekogumisega
  seotud ülesannete ulatus, mida ühtlustatakse riikliku laevastiku suuruse, lossimiste arvu, teaduslike mereseiretegevuste hulga ning nende uuringute arvuga, milles liikmesriik osaleb; ning |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

iii)

asjaomase liikmesriigi
  andmekogumisega
  seotud ülesannete ulatus, mida ühtlustatakse riikliku laevastiku suuruse, lossimiste arvu, teaduslike mereseiretegevuste hulga ning nende uuringute arvuga, milles liikmesriik osaleb; ning

| iii) | asjaomase liikmesriigi
  andmekogumise ja -haldusega
  seotud ülesannete ulatus, mida ühtlustatakse riikliku laevastiku suuruse, lossimiste arvu, teaduslike mereseiretegevuste hulga ning nende uuringute arvuga, milles liikmesriik osaleb; ning |
| --- | --- |

iii)

asjaomase liikmesriigi
  andmekogumise ja -haldusega
  seotud ülesannete ulatus, mida ühtlustatakse riikliku laevastiku suuruse, lossimiste arvu, teaduslike mereseiretegevuste hulga ning nende uuringute arvuga, milles liikmesriik osaleb; ning

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1 – punkt b – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iv) | olemasolevad
  andmekogumisressursid
  võrreldes liikmesriigi
  andmekogumisega
  seotud ülesannete ulatusega, ühtlustades kättesaadavaid vahendeid
  merel tegutsevate vaatlejate arvu ning
  andmekogumise riikliku proovivõtu programmi rakendamiseks vajaliku inimressursi ja tehniliste vahendite hulgaga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

iv)

olemasolevad
  andmekogumisressursid
  võrreldes liikmesriigi
  andmekogumisega
  seotud ülesannete ulatusega, ühtlustades kättesaadavaid vahendeid
  merel tegutsevate vaatlejate arvu ning
  andmekogumise riikliku proovivõtu programmi rakendamiseks vajaliku inimressursi ja tehniliste vahendite hulgaga.

| iv) | olemasolevad
  andmekogumis- ja -haldusressursid
  võrreldes liikmesriigi
  andmekogumise ja -haldusega
  seotud ülesannete ulatusega, ühtlustades kättesaadavaid vahendeid andmekogumise riikliku proovivõtu programmi rakendamiseks vajaliku inimressursi ja tehniliste vahendite hulgaga. |
| --- | --- |

iv)

olemasolevad
  andmekogumis- ja -haldusressursid
  võrreldes liikmesriigi
  andmekogumise ja -haldusega
  seotud ülesannete ulatusega, ühtlustades kättesaadavaid vahendeid andmekogumise riikliku proovivõtu programmi rakendamiseks vajaliku inimressursi ja tehniliste vahendite hulgaga.

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | Kõigi meetmete puhul võetakse arvesse
  ajaloolist jaotust
  nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 kohaselt ja ajaloolist tarbimist nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

Kõigi meetmete puhul võetakse arvesse
  ajaloolist jaotust
  nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 kohaselt ja ajaloolist tarbimist nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006.

| (c) | Kõigi meetmete puhul võetakse arvesse
  vahendite eraldamise ajalugu
  nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 kohaselt
  ajavahemikul 2007–2013
  ja ajaloolist tarbimist nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006. |
| --- | --- |

(c)

Kõigi meetmete puhul võetakse arvesse
  vahendite eraldamise ajalugu
  nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 kohaselt
  ajavahemikul 2007–2013
  ja ajaloolist tarbimist nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006.

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kõik liikmesriigid koostavad ühe rakenduskava, et rakendada EMKFi kaasrahastatavaid liidu prioriteete. | 1.   Kõik liikmesriigid koostavad ühe rakenduskava, et rakendada
  käesoleva määruse artiklis 6 osutatud
  EMKFi kaasrahastatavaid liidu prioriteete. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kõik liikmesriigid koostavad ühe rakenduskava, et rakendada EMKFi kaasrahastatavaid liidu prioriteete.

1.   Kõik liikmesriigid koostavad ühe rakenduskava, et rakendada
  käesoleva määruse artiklis 6 osutatud
  EMKFi kaasrahastatavaid liidu prioriteete.

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Artikli 20 lõikes 1 punktis n viidatud rakenduskava käsitleva jao osas
  võtab komisjon
  hiljemalt 31. maiks 2013
  rakendusakti kujul vastu
  liidu rakendamis- ja kontrollipoliitika prioriteedid. | 3.   Artikli 20 lõikes 1 punktis n viidatud rakenduskava käsitleva jao osas
  antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 127 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse
  hiljemalt 31. maiks 2013 liidu jõustamis- ja kontrollipoliitika prioriteedid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Artikli 20 lõikes 1 punktis n viidatud rakenduskava käsitleva jao osas
  võtab komisjon
  hiljemalt 31. maiks 2013
  rakendusakti kujul vastu
  liidu rakendamis- ja kontrollipoliitika prioriteedid.

3.   Artikli 20 lõikes 1 punktis n viidatud rakenduskava käsitleva jao osas
  antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 127 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse
  hiljemalt 31. maiks 2013 liidu jõustamis- ja kontrollipoliitika prioriteedid.

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõik 2 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2)
     
  Iga liikmesriik lisab määruse (EL) nr .../... [kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artiklis 32 osutatud tootmis- ja turustuskava; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)
     
  Iga liikmesriik lisab määruse (EL) nr .../... [kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artiklis 32 osutatud tootmis- ja turustuskava;

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | ette on nähtud asjakohased meetmed kava rakendamise lihtsustamiseks ja hõlbustamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

ette on nähtud asjakohased meetmed kava rakendamise lihtsustamiseks ja hõlbustamiseks;

| (c) | ette on nähtud asjakohased meetmed kava rakendamise lihtsustamiseks ja hõlbustamiseks
  , hõlbustades eelkõige väikesemahulise rannapüügiga tegelevate ettevõtjate ja nende organisatsioonide võimalusi saada rahalist toetust
  ; |
| --- | --- |

(c)

ette on nähtud asjakohased meetmed kava rakendamise lihtsustamiseks ja hõlbustamiseks
  , hõlbustades eelkõige väikesemahulise rannapüügiga tegelevate ettevõtjate ja nende organisatsioonide võimalusi saada rahalist toetust
  ;

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (d a) | vajaduse korral käesoleva määruse artikli 38 lõike 1 punktis d osutatud liidu EMKFiga seotud prioriteetides sisalduvate meetmete kooskõla nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ artikli 8 lõikes 4 viidatud NATURA 2000 prioriteetsete tegevusraamistikega, samuti hea keskkonnaseisundi saavutamine, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivis 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d a)

vajaduse korral käesoleva määruse artikli 38 lõike 1 punktis d osutatud liidu EMKFiga seotud prioriteetides sisalduvate meetmete kooskõla nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ artikli 8 lõikes 4 viidatud NATURA 2000 prioriteetsete tegevusraamistikega, samuti hea keskkonnaseisundi saavutamine, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivis 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv).

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | olukorra SWOT-analüüsi ja programmiga hõlmatud geograafilisel
  alal
  lahendamist vajavate vajaduste kindlakstegemist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

olukorra SWOT-analüüsi ja programmiga hõlmatud geograafilisel
  alal
  lahendamist vajavate vajaduste kindlakstegemist;

| (b) | olukorra SWOT-analüüsi ja programmiga hõlmatud geograafilisel
  ja keskkonnaalal
  lahendamist vajavate vajaduste kindlakstegemist; |
| --- | --- |

(b)

olukorra SWOT-analüüsi ja programmiga hõlmatud geograafilisel
  ja keskkonnaalal
  lahendamist vajavate vajaduste kindlakstegemist;

Analüüsi ülesehitus lähtub liidu prioriteetidest. Kliimamuutuse mõjude vähendamise ja kohandamise erivajadusi ning innovatsiooni edendamist hinnatakse liidu
  prioriteetide valguses eesmärgiga
  teha kindlaks
  neis kahes valdkonnas
  iga prioriteedi
  osas asjakohane reaktsioon; toetuskõlblike poliitikavaldkondade olukorra süntees nende tugevate ja nõrkade külgede osas;

Analüüsi ülesehitus lähtub liidu prioriteetidest
  , mis on kehtestatud artiklis 6
  . Kliimamuutuse mõjude leevendamise ja sellega kohanemise erivajadusi ning innovatsiooni edendamist hinnatakse
  seoses
  liidu
  prioriteetidega, et
  teha kindlaks iga prioriteedi
  suhtes kõige sobivamad lahendused nende valdkondade puhul;

Analüüsis hinnatakse ühise kalanduspoliitika rakendamise mõju igale rannikupiirkonnale või -vööndile.

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b a) | analüüsi ühise kalanduspoliitika elluviimise tagajärgede kohta terve väärtusahela töökohtadele ning innovaatilisi ettepanekuid tööhõive suurendamiseks asjaomastes piirkondades; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b a)

analüüsi ühise kalanduspoliitika elluviimise tagajärgede kohta terve väärtusahela töökohtadele ning innovaatilisi ettepanekuid tööhõive suurendamiseks asjaomastes piirkondades;

Muudatusettepanek 217

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tõestust
  selle kohta,
  et programmi on integreeritud asjakohane innovatsiooni, keskkonna käsitusviis, sealhulgas
  Natura 2000 alade
  erivajadused ja
  kliimamuutuse mõjude
  vähendamine ja kohandamine
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tõestust
  selle kohta,
  et programmi on integreeritud asjakohane innovatsiooni, keskkonna käsitusviis, sealhulgas
  Natura 2000 alade
  erivajadused ja
  kliimamuutuse mõjude
  vähendamine ja kohandamine
  ;

| (c) | analüüsi
  selle kohta,
  kuidas programmis võetakse arvesse kalanduse ja vesiviljeluse keskkonnamõju ja vajaduse korral
  Natura 2000 alade
  erivajadusi, samuti hea keskkonnaseisundi saavutamist, kalavarude taastamise piirkondade sidusa võrgustiku rajamist ning
  kliimamuutuse mõjude
  vähendamist ja sellega kohanemist
  ; |
| --- | --- |

(c)

analüüsi
  selle kohta,
  kuidas programmis võetakse arvesse kalanduse ja vesiviljeluse keskkonnamõju ja vajaduse korral
  Natura 2000 alade
  erivajadusi, samuti hea keskkonnaseisundi saavutamist, kalavarude taastamise piirkondade sidusa võrgustiku rajamist ning
  kliimamuutuse mõjude
  vähendamist ja sellega kohanemist
  ;

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (c a) | hinnangut püügivõimsuse ja olemasolevate püügivõimaluste tasakaalu kohta, nagu on nõutud määruses (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta], ja kirjeldust II lisas sätestatud püügivõimsuse järgimise meetmete kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c a)

hinnangut püügivõimsuse ja olemasolevate püügivõimaluste tasakaalu kohta, nagu on nõutud määruses (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta], ja kirjeldust II lisas sätestatud püügivõimsuse järgimise meetmete kohta;

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (h) | selgelt näidatud V jaotise III peatüki kohased
  tegevused
  , mida võib
  ette
  võtta ühiselt ja mis seega vajaksid suuremat toetust kooskõlas artikli 95 lõikega 3; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(h)

selgelt näidatud V jaotise III peatüki kohased
  tegevused
  , mida võib
  ette
  võtta ühiselt ja mis seega vajaksid suuremat toetust kooskõlas artikli 95 lõikega 3;

| (h) | selgelt näidatud V jaotise III peatüki kohased
  meetmed
  , mida võib võtta ühiselt ja mis seega vajaksid suuremat toetust kooskõlas artikli 95 lõikega 3; |
| --- | --- |

(h)

selgelt näidatud V jaotise III peatüki kohased
  meetmed
  , mida võib võtta ühiselt ja mis seega vajaksid suuremat toetust kooskõlas artikli 95 lõikega 3;

Muudatusettepanek 220

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt h a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (h a) | tegevuskava, mis sätestab strateegia rannalähedase ja rannikupüügi arengu, konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse saavutamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(h a)

tegevuskava, mis sätestab strateegia rannalähedase ja rannikupüügi arengu, konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse saavutamiseks;

Muudatusettepanek 221

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt h b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (h b) | artikli 69 alusel toetust saanud tootmis- ja turustuskavade ettevalmistamise ja rakendamisega seotud meetmete üksikasjalikku kirjeldust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(h b)

artikli 69 alusel toetust saanud tootmis- ja turustuskavade ettevalmistamise ja rakendamisega seotud meetmete üksikasjalikku kirjeldust;

Muudatusettepanek 222

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (i) | analüüs seire- ja hindamisnõuetega seotud vajaduste kohta ja hindamiskava, millele on viidatud
  [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 49
  . Liikmesriigid tagavad piisavad ressursid ja suutlikkuse tõstmisega seotud
  meetmed
  , et leida kindlakstehtud vajadustele lahendus
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(i)

analüüs seire- ja hindamisnõuetega seotud vajaduste kohta ja hindamiskava, millele on viidatud
  [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 49
  . Liikmesriigid tagavad piisavad ressursid ja suutlikkuse tõstmisega seotud
  meetmed
  , et leida kindlakstehtud vajadustele lahendus
  ;

| (i) | [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 49
  osutatud hindamisnõuded ja hindamiskava ning kindlakstehtud vajaduste käsitlemiseks võetavad
  meetmed; |
| --- | --- |

(i)

[määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 49
  osutatud hindamisnõuded ja hindamiskava ning kindlakstehtud vajaduste käsitlemiseks võetavad
  meetmed;

Muudatusettepanek 223

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt j – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (ii) | tabelit, milles näidatakse kohaldatavad EMKFi vahendid ja kaasrahastamismäär
  seoses
  artiklis 6 osutatud liidu prioriteetide
  eesmärkidega
  ning tehniline abi. Vajaduse korral näidatakse tabelis eraldi EMKFi vahendid ja kohaldatavad kaasfinantseerimismäärad erandina artikli 94 lõikes 1 käsitletavast toetusest, millele viidatakse artiklites 72 ja 73, artikli 78 lõike 2 punktides a–d ja f–j, artikli 78 lõike 2 punktis e ja artiklis 79; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ii)

tabelit, milles näidatakse kohaldatavad EMKFi vahendid ja kaasrahastamismäär
  seoses
  artiklis 6 osutatud liidu prioriteetide
  eesmärkidega
  ning tehniline abi. Vajaduse korral näidatakse tabelis eraldi EMKFi vahendid ja kohaldatavad kaasfinantseerimismäärad erandina artikli 94 lõikes 1 käsitletavast toetusest, millele viidatakse artiklites 72 ja 73, artikli 78 lõike 2 punktides a–d ja f–j, artikli 78 lõike 2 punktis e ja artiklis 79;

| (ii) | tabelit, milles näidatakse kohaldatavad EMKFi vahendid ja kaasrahastamismäär artiklis 6 osutatud liidu prioriteetide
  jaoks
  ning tehniline abi. Vajaduse korral näidatakse tabelis eraldi EMKFi vahendid ja kohaldatavad kaasfinantseerimismäärad erandina artikli 94 lõikes 1 käsitletavast toetusest, millele viidatakse artiklites 72 ja 73, artikli 78 lõike 2 punktides a–d ja f–j, artikli 78 lõike 2 punktis e ja artiklis 79; |
| --- | --- |

(ii)

tabelit, milles näidatakse kohaldatavad EMKFi vahendid ja kaasrahastamismäär artiklis 6 osutatud liidu prioriteetide
  jaoks
  ning tehniline abi. Vajaduse korral näidatakse tabelis eraldi EMKFi vahendid ja kohaldatavad kaasfinantseerimismäärad erandina artikli 94 lõikes 1 käsitletavast toetusest, millele viidatakse artiklites 72 ja 73, artikli 78 lõike 2 punktides a–d ja f–j, artikli 78 lõike 2 punktis e ja artiklis 79;

Muudatusettepanek 224

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt k

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (k) | teave vastastikuse täiendavuse kohta meetmetega, mida rahastatakse
  muude ÜKP fondide või raamprogrammi LIFE kaudu
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(k)

teave vastastikuse täiendavuse kohta meetmetega, mida rahastatakse
  muude ÜKP fondide või raamprogrammi LIFE kaudu
  ;

| (k) | teave vastastikuse täiendavuse kohta meetmetega, mida rahastatakse
  liidu muudest poliitikavaldkondadest ja rahastamisvahenditest
  ; |
| --- | --- |

(k)

teave vastastikuse täiendavuse kohta meetmetega, mida rahastatakse
  liidu muudest poliitikavaldkondadest ja rahastamisvahenditest
  ;

Muudatusettepanek 225

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt l – alapunkt i a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | i a) | kalanduse kohalike tegevusrühmade ja korraldusasutuse või selle organi rolli selge kirjeldus, mis on määratud koostama strateegia rakendamise ülesanded; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

i a)

kalanduse kohalike tegevusrühmade ja korraldusasutuse või selle organi rolli selge kirjeldus, mis on määratud koostama strateegia rakendamise ülesanded;

Muudatusettepanek 226

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt l – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | seire- ja hindamismenetluste kirjeldus, samuti seirekomitee koosseis; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ii)

seire- ja hindamismenetluste kirjeldus, samuti seirekomitee koosseis;

| ii) | seire- ja hindamismenetluste kirjeldus, samuti seirekomitee
  üldine
  koosseis; |
| --- | --- |

ii)

seire- ja hindamismenetluste kirjeldus, samuti seirekomitee
  üldine
  koosseis;

Muudatusettepanek 227

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt m

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (m) | [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 5 viidatud partnerite
  nimetamine
  ja partneritega konsulteerimise tulemused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(m)

[määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 5 viidatud partnerite
  nimetamine
  ja partneritega konsulteerimise tulemused;

| (m) | [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 5 viidatud partnerite
  nimetamise kord
  ja partneritega konsulteerimise tulemused;
  partnereid võib programmi kestuse ajal vahetada kooskõlastatult seirekomiteega; |
| --- | --- |

(m)

[määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 5 viidatud partnerite
  nimetamise kord
  ja partneritega konsulteerimise tulemused;
  partnereid võib programmi kestuse ajal vahetada kooskõlastatult seirekomiteega;

Muudatusettepanek 228

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt n – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | nimekiri kontrolli-, uurimis- ja rakendamissüsteemi rakendavatest asutustest ning lühikirjeldus nende inim- ja finantsressurssidest, mida saab kasutada kalanduse kontrolliks, uurimiseks ja rakendamiseks, nende käsutuses olev
  varustus
  kalanduse kontrolliks, inspektsiooniks ning jõustamiseks, eelkõige laevade, lennukite ja helikopterite arv; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

i)

nimekiri kontrolli-, uurimis- ja rakendamissüsteemi rakendavatest asutustest ning lühikirjeldus nende inim- ja finantsressurssidest, mida saab kasutada kalanduse kontrolliks, uurimiseks ja rakendamiseks, nende käsutuses olev
  varustus
  kalanduse kontrolliks, inspektsiooniks ning jõustamiseks, eelkõige laevade, lennukite ja helikopterite arv;

| i) | nimekiri kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemi rakendavatest asutustest ning lühikirjeldus nende inim- ja finantsressurssidest, mida saab kasutada kalanduse kontrolliks, uurimiseks ja rakendamiseks, nende käsutuses olev
  põhivarustus
  kalanduse kontrolliks, inspektsiooniks ning jõustamiseks, eelkõige laevade, lennukite ja helikopterite arv; |
| --- | --- |

i)

nimekiri kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemi rakendavatest asutustest ning lühikirjeldus nende inim- ja finantsressurssidest, mida saab kasutada kalanduse kontrolliks, uurimiseks ja rakendamiseks, nende käsutuses olev
  põhivarustus
  kalanduse kontrolliks, inspektsiooniks ning jõustamiseks, eelkõige laevade, lennukite ja helikopterite arv;

Muudatusettepanek 229

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt o – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (o) | jätkusuutliku kalamajanduse eesmärgi kohta, millele on viidatud artikli 6 lõikes 6 ja artikli 18 lõikes 4, ning kooskõlas [ühise kalanduspoliitika] artikli 37 lõikes 5 viidatud mitmeaastase liidu kavaga: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(o)

jätkusuutliku kalamajanduse eesmärgi kohta, millele on viidatud artikli 6 lõikes 6 ja artikli 18 lõikes 4, ning kooskõlas [ühise kalanduspoliitika] artikli 37 lõikes 5 viidatud mitmeaastase liidu kavaga:

| (o) | jätkusuutliku
  ökosüsteemil põhineva
  kalamajanduse eesmärgi kohta, millele on viidatud artikli 6 lõikes 6 ja artikli 18 lõikes 4, ning kooskõlas [ühise kalanduspoliitika] artikli 37 lõikes 5 viidatud mitmeaastase liidu kavaga
  , ja analüüsi kohta, mis käsitleb kalandus- ja vesiviljelustooteid töötleva ja turustava tööstuse sotsiaal-majanduslikku olukorda
  : |
| --- | --- |

(o)

jätkusuutliku
  ökosüsteemil põhineva
  kalamajanduse eesmärgi kohta, millele on viidatud artikli 6 lõikes 6 ja artikli 18 lõikes 4, ning kooskõlas [ühise kalanduspoliitika] artikli 37 lõikes 5 viidatud mitmeaastase liidu kavaga
  , ja analüüsi kohta, mis käsitleb kalandus- ja vesiviljelustooteid töötleva ja turustava tööstuse sotsiaal-majanduslikku olukorda
  :

Muudatusettepanek 230

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt o – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | järgmise võimaldamiseks toimuva andmekogumistegevuse kirjeldus: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

i)

järgmise võimaldamiseks toimuva andmekogumistegevuse kirjeldus:

| i) | järgmise võimaldamiseks
  sidusrühmadega konsulteerimise kaudu
  toimuva andmekogumistegevuse kirjeldus: |
| --- | --- |

i)

järgmise võimaldamiseks
  sidusrühmadega konsulteerimise kaudu
  toimuva andmekogumistegevuse kirjeldus:

Muudatusettepanek 231

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt o – alapunkt i – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | hinnang kalandussektori kohta (bioloogilised, majanduslikud ja ristnäitajad, samuti teaduslikud mereuuringud); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

hinnang kalandussektori kohta (bioloogilised, majanduslikud ja ristnäitajad, samuti teaduslikud mereuuringud);

| — | hinnang kalandussektori kohta (bioloogilised, majanduslikud
  , sotsiaalsed
  ja ristnäitajad
  kogu väärtusahelas
  , samuti teaduslikud mereuuringud), |
| --- | --- |

—

hinnang kalandussektori kohta (bioloogilised, majanduslikud
  , sotsiaalsed
  ja ristnäitajad
  kogu väärtusahelas
  , samuti teaduslikud mereuuringud),

Muudatusettepanek 232

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt o – alapunkt i – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | hinnang vesiviljeluse ja töötleva tööstuse
  majandusolukorra
  kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

hinnang vesiviljeluse ja töötleva tööstuse
  majandusolukorra
  kohta;

| — | hinnang vesiviljeluse ja töötleva tööstuse
  majandusliku ja sotsiaalse olukorra
  kohta; |
| --- | --- |

—

hinnang vesiviljeluse ja töötleva tööstuse
  majandusliku ja sotsiaalse olukorra
  kohta;

Muudatusettepanek 233

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt o – alapunkt i – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | hinnang
  kalandussektori
  mõju kohta ökosüsteemile, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

hinnang
  kalandussektori
  mõju kohta ökosüsteemile,

| — | hinnang
  kalandus- ja vesiviljelussektori
  mõju kohta ökosüsteemile,
  võimaldamaks võrrelda erinevaid kalapüügi- ja vesiviljelustegevuse liike ja laevastikuosi vastavalt määruse (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta] nõuetele, |
| --- | --- |

—

hinnang
  kalandus- ja vesiviljelussektori
  mõju kohta ökosüsteemile,
  võimaldamaks võrrelda erinevaid kalapüügi- ja vesiviljelustegevuse liike ja laevastikuosi vastavalt määruse (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta] nõuetele,

Muudatusettepanek 234

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt o – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | tõestus sellest
  , et ollakse võimelised saavutama kogutud andmete usaldusväärset finants- ja haldusjuhtimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

iii)

tõestus sellest
  , et ollakse võimelised saavutama kogutud andmete usaldusväärset finants- ja haldusjuhtimist.

| iii) | tõendus selle kohta
  , et ollakse võimelised saavutama kogutud andmete usaldusväärset finants- ja haldusjuhtimist. |
| --- | --- |

iii)

tõendus selle kohta
  , et ollakse võimelised saavutama kogutud andmete usaldusväärset finants- ja haldusjuhtimist.

Muudatusettepanek 235

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Komisjon
  kehtestab rakendusaktide kujul eeskirja
  rakenduskavade lõigetes 1, 2 ja 3 kirjeldatud rakenduskavade koostisosade esitusviisi kohta. Rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
  artikli 128 lõikes 2
  viidatud
  nõuandmenetlusega
  . | 4.   Komisjon
  võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse eeskirjad
  rakenduskavade lõigetes 1, 2 ja 3 kirjeldatud rakenduskavade koostisosade esitusviisi kohta. Rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
  artikli 128 lõikes 3
  viidatud
  kontrollimenetlusega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Komisjon
  kehtestab rakendusaktide kujul eeskirja
  rakenduskavade lõigetes 1, 2 ja 3 kirjeldatud rakenduskavade koostisosade esitusviisi kohta. Rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
  artikli 128 lõikes 2
  viidatud
  nõuandmenetlusega
  .

4.   Komisjon
  võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse eeskirjad
  rakenduskavade lõigetes 1, 2 ja 3 kirjeldatud rakenduskavade koostisosade esitusviisi kohta. Rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
  artikli 128 lõikes 3
  viidatud
  kontrollimenetlusega
  .

Muudatusettepanek 236

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon
  kiidab
  rakenduskava heaks
  rakendusakti abil
  . | 2.   Komisjon
  võtab vastu rakendusaktid, millega
  rakenduskava heaks
  kiidetakse, kui ta on veendunud, et lõikes 1 sätestatud nõuded on täidetud
  .
  Pärast heakskiitmist tehakse rakenduskavad avalikkusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon
  kiidab
  rakenduskava heaks
  rakendusakti abil
  .

2.   Komisjon
  võtab vastu rakendusaktid, millega
  rakenduskava heaks
  kiidetakse, kui ta on veendunud, et lõikes 1 sätestatud nõuded on täidetud
  .
  Pärast heakskiitmist tehakse rakenduskavad avalikkusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 237

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võtab selleks
  vastu
  rakendusakti kujul vastu otsuse, milles kirjeldab
  üksikasjalikult selliseid muutusi liidu prioriteetides, mis on seotud artikli 18 lõikes 3 nimetatud rakendamis- ja kontrollipoliitikaga, ning vastavas prioriteetseks seatud toetuskõlblikus tegevuses. | Sellega seoses antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 127
  vastu
  delegeeritud õigusakte, mis kirjeldavad
  üksikasjalikult selliseid muutusi liidu prioriteetides, mis on seotud artikli 18 lõikes 3 nimetatud jõustamis- ja kontrollipoliitikaga, ning vastavas prioriteetseks seatud toetuskõlblikus tegevuses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võtab selleks
  vastu
  rakendusakti kujul vastu otsuse, milles kirjeldab
  üksikasjalikult selliseid muutusi liidu prioriteetides, mis on seotud artikli 18 lõikes 3 nimetatud rakendamis- ja kontrollipoliitikaga, ning vastavas prioriteetseks seatud toetuskõlblikus tegevuses.

Sellega seoses antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 127
  vastu
  delegeeritud õigusakte, mis kirjeldavad
  üksikasjalikult selliseid muutusi liidu prioriteetides, mis on seotud artikli 18 lõikes 3 nimetatud jõustamis- ja kontrollipoliitikaga, ning vastavas prioriteetseks seatud toetuskõlblikus tegevuses.

Muudatusettepanek 238

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 2 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid
  esitavad komisjonile rakendamisaastale eelneva aasta 31. oktoobriks
  rakenduskava
  muudatused
  , võttes arvesse käesoleva lõike teises lõigus nimetatud otsuses kehtestatud uusi prioriteete. | Liikmesriigid
  võivad muuta oma
  rakenduskava, võttes arvesse käesoleva lõike teises lõigus nimetatud otsuses kehtestatud uusi prioriteete.
  Liikmesriigid esitavad komisjonile rakendamisaastale eelneva aasta 31. oktoobriks kõik sellised rakenduskava muudatused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid
  esitavad komisjonile rakendamisaastale eelneva aasta 31. oktoobriks
  rakenduskava
  muudatused
  , võttes arvesse käesoleva lõike teises lõigus nimetatud otsuses kehtestatud uusi prioriteete.

Liikmesriigid
  võivad muuta oma
  rakenduskava, võttes arvesse käesoleva lõike teises lõigus nimetatud otsuses kehtestatud uusi prioriteete.
  Liikmesriigid esitavad komisjonile rakendamisaastale eelneva aasta 31. oktoobriks kõik sellised rakenduskava muudatused.

Muudatusettepanek 239

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artikli 20 lõike 1 punkti o kohaldamiseks esitavad liikmesriigid igal aastal enne 31. oktoobrit komisjonile iga-aastase töökava. Iga-aastane töökava sisaldab kirjeldust menetlustest ja meetoditest, mida kasutatakse andmete kogumisel ja analüüsimisel ning nende täpsuse hindamisel. | 1.   Artikli 20 lõike 1 punkti o kohaldamiseks esitavad liikmesriigid igal aastal enne 31. oktoobrit komisjonile iga-aastase töökava
  või teatavad komisjonile eelneval aastal kehtinud kava jätkumisest
  . Iga-aastane töökava
  koostatakse liidu programmiga kooskõlas väljatöötatud riikliku mitmeaastase kava raames ja see
  sisaldab kirjeldust menetlustest ja meetoditest, mida kasutatakse andmete kogumisel ja analüüsimisel ning nende täpsuse hindamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artikli 20 lõike 1 punkti o kohaldamiseks esitavad liikmesriigid igal aastal enne 31. oktoobrit komisjonile iga-aastase töökava. Iga-aastane töökava sisaldab kirjeldust menetlustest ja meetoditest, mida kasutatakse andmete kogumisel ja analüüsimisel ning nende täpsuse hindamisel.

1.   Artikli 20 lõike 1 punkti o kohaldamiseks esitavad liikmesriigid igal aastal enne 31. oktoobrit komisjonile iga-aastase töökava
  või teatavad komisjonile eelneval aastal kehtinud kava jätkumisest
  . Iga-aastane töökava
  koostatakse liidu programmiga kooskõlas väljatöötatud riikliku mitmeaastase kava raames ja see
  sisaldab kirjeldust menetlustest ja meetoditest, mida kasutatakse andmete kogumisel ja analüüsimisel ning nende täpsuse hindamisel.

Muudatusettepanek 240

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | meetmete või
  tegevusliikide
  kasutuselevõtt ja
  tühistamine
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

meetmete või
  tegevusliikide
  kasutuselevõtt ja
  tühistamine
  ;

| (b) | meetmete või
  asjakohaste toiminguliikide
  kasutuselevõtt
  või tühistamine ning nendega seotud teave
  ja
  näitajad
  ; |
| --- | --- |

(b)

meetmete või
  asjakohaste toiminguliikide
  kasutuselevõtt
  või tühistamine ning nendega seotud teave
  ja
  näitajad
  ;

Muudatusettepanek 241

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Rakendusaktid võetakse vastu
  kooskõlas artikli 128 lõikes 2 viidatud nõuandmenetlusega
  . | 2.   
  Lõikes 1 osutatud
  rakendusaktid võetakse vastu
  artikli 128 artiklis 3 osutatud kontrollimenetlusega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Rakendusaktid võetakse vastu
  kooskõlas artikli 128 lõikes 2 viidatud nõuandmenetlusega
  .

2.   
  Lõikes 1 osutatud
  rakendusaktid võetakse vastu
  artikli 128 artiklis 3 osutatud kontrollimenetlusega
  .

Muudatusettepanek 242

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Iga-aastane töökava | Mitmeaastane rakenduskava ja iga-aastased töökavad |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Iga-aastane töökava

Mitmeaastane rakenduskava ja iga-aastased töökavad

Muudatusettepanek 243

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   IV jaotise I ja II peatüki ning artikli 92 rakendamiseks võtab komisjon
  rakendusaktide kujul
  vastu
  iga-aastase töökava
  kooskõlas nimetatud peatükkides sätestatud eesmärkidega.
  Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 128 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | 1.   
  Et kehtestada üksikasjad
  IV jaotise I ja II peatüki ning artikli 92 rakendamiseks, võtab komisjon
  vastavalt artiklile 127
  vastu
  delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse mitmeaastane rakenduskava, mille üks ülesandeid on kehtestada iga-aastased töökavad
  kooskõlas nimetatud peatükkides sätestatud eesmärkidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   IV jaotise I ja II peatüki ning artikli 92 rakendamiseks võtab komisjon
  rakendusaktide kujul
  vastu
  iga-aastase töökava
  kooskõlas nimetatud peatükkides sätestatud eesmärkidega.
  Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 128 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

1.   
  Et kehtestada üksikasjad
  IV jaotise I ja II peatüki ning artikli 92 rakendamiseks, võtab komisjon
  vastavalt artiklile 127
  vastu
  delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse mitmeaastane rakenduskava, mille üks ülesandeid on kehtestada iga-aastased töökavad
  kooskõlas nimetatud peatükkides sätestatud eesmärkidega.

Muudatusettepanek 244

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Iga-aastases töökavas
  sätestatakse eesmärgid, mille poole püüelda, oodatavad tulemused, rakendamisviis ja selle kogusumma. Samuti
  sisaldab see
  rahastatavate tegevuste kirjeldust, märget igale tegevusele eraldatud summa kohta, rakendamise soovituslikku ajakava ning teavet rakendamise kohta. Toetuste
  jaoks peab iga-aastane tegevuskava hõlmama
  prioriteete,
  olulisi
  hindamiskriteeriume ja kaasrahastamise
  ülemmäära
  . | 2.   
  Mitmeaastases rakenduskavas ja iga-aastastes töökavades
  sätestatakse eesmärgid, mille poole püüelda, oodatavad tulemused, rakendamisviis ja selle kogusumma. Samuti
  sisaldavad need
  rahastatavate tegevuste kirjeldust, märget igale tegevusele eraldatud summa kohta
  ja
  rakendamise soovituslikku ajakava ning teavet rakendamise kohta. Toetuste
  puhul sisaldavad need
  prioriteete,
  peamisi
  hindamiskriteeriume ja
  maksimaalset
  kaasrahastamise
  määra
  .
  Lisaks sisaldavad nad nõuet, et eelarve täitmise kohta tuleb igal aastal esitada aruanne. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Iga-aastases töökavas
  sätestatakse eesmärgid, mille poole püüelda, oodatavad tulemused, rakendamisviis ja selle kogusumma. Samuti
  sisaldab see
  rahastatavate tegevuste kirjeldust, märget igale tegevusele eraldatud summa kohta, rakendamise soovituslikku ajakava ning teavet rakendamise kohta. Toetuste
  jaoks peab iga-aastane tegevuskava hõlmama
  prioriteete,
  olulisi
  hindamiskriteeriume ja kaasrahastamise
  ülemmäära
  .

2.   
  Mitmeaastases rakenduskavas ja iga-aastastes töökavades
  sätestatakse eesmärgid, mille poole püüelda, oodatavad tulemused, rakendamisviis ja selle kogusumma. Samuti
  sisaldavad need
  rahastatavate tegevuste kirjeldust, märget igale tegevusele eraldatud summa kohta
  ja
  rakendamise soovituslikku ajakava ning teavet rakendamise kohta. Toetuste
  puhul sisaldavad need
  prioriteete,
  peamisi
  hindamiskriteeriume ja
  maksimaalset
  kaasrahastamise
  määra
  .
  Lisaks sisaldavad nad nõuet, et eelarve täitmise kohta tuleb igal aastal esitada aruanne.

Muudatusettepanek 245

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva määruse artikli 32 lõike
  1
  punkti b, artikli 36, artikli 39 lõike 1 punkti a või artikli 40 lõike 2 alusel toetust saanud kalalaeva omanik ei tohi vähemalt viie aasta jooksul alates toetusesaajale
  makse
  tegeliku tegemise päevast laeva üle anda liitu mittekuuluvale kolmandale riigile. | 1.   Käesoleva määruse artikli 32 lõike
  40
  punkti b, artikli 36, artikli 39 lõike 1 punkti a või artikli 40 lõike 2 alusel toetust saanud kalalaeva omanik ei tohi vähemalt viie aasta jooksul alates toetusesaajale
  toetusmakse
  tegeliku tegemise päevast laeva üle anda liitu mittekuuluvale kolmandale riigile
  , välja arvatud juhul, kui toetusesaaja on toetuse enne ülekande tegemist ja proportsionaalse aja jooksul tagasi makstud
  .
  Käesoleva lõike esimene lause ei piira [finantsmääruse] artikli 135 kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva määruse artikli 32 lõike
  1
  punkti b, artikli 36, artikli 39 lõike 1 punkti a või artikli 40 lõike 2 alusel toetust saanud kalalaeva omanik ei tohi vähemalt viie aasta jooksul alates toetusesaajale
  makse
  tegeliku tegemise päevast laeva üle anda liitu mittekuuluvale kolmandale riigile.

1.   Käesoleva määruse artikli 32 lõike
  40
  punkti b, artikli 36, artikli 39 lõike 1 punkti a või artikli 40 lõike 2 alusel toetust saanud kalalaeva omanik ei tohi vähemalt viie aasta jooksul alates toetusesaajale
  toetusmakse
  tegeliku tegemise päevast laeva üle anda liitu mittekuuluvale kolmandale riigile
  , välja arvatud juhul, kui toetusesaaja on toetuse enne ülekande tegemist ja proportsionaalse aja jooksul tagasi makstud
  .
  Käesoleva lõike esimene lause ei piira [finantsmääruse] artikli 135 kohaldamist.

Muudatusettepanek 618

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  EMKFi summaarne rahaline toetus meetmetele, mis on seotud artikli 32 lõikes - 1 nimetatud väikesemahulise kalapüügiga tegelevate noorte jätkusuutliku tööhõive programmidega, artiklis 33 a nimetatud püügitegevuse ajutise katkestamisega, artiklis 39 nimetatud pea- või lisamootorite asendamise või moderniseerimisega ning püügitegevuse alalise katkestamisega, ei või ületada 20 % liikmesriigile eraldatud liidu rahalisest toetusest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  EMKFi summaarne rahaline toetus meetmetele, mis on seotud artikli 32 lõikes - 1 nimetatud väikesemahulise kalapüügiga tegelevate noorte jätkusuutliku tööhõive programmidega, artiklis 33 a nimetatud püügitegevuse ajutise katkestamisega, artiklis 39 nimetatud pea- või lisamootorite asendamise või moderniseerimisega ning püügitegevuse alalise katkestamisega, ei või ületada 20 % liikmesriigile eraldatud liidu rahalisest toetusest.

Muudatusettepanek 246

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kalanduse innovatsiooni stimuleerimiseks
  võib
  EMKF toetada projekte, mille eesmärk on töötada välja või kasutusele
  võtta tehnika tasemega võrreldes
  uusi või oluliselt parendatud tooteid, uusi või parendatud protsesse, uusi või parendatud juhtimis- ja korraldussüsteeme. | 1.   
  Tingimusel, et kõnealused projektid aitavad kaasa määruse (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta] artiklis 2 loetletud eesmärkidele, võib
  kalanduse
  ja töötleva tööstuse
  innovatsiooni stimuleerimiseks EMKF toetada projekte, mille eesmärk on töötada välja või kasutusele uusi või oluliselt parendatud
  tehnikaid, seadmeid või
  tooteid,
  näiteks kavandades uuenduslikke laevu, samuti
  uusi või parendatud protsesse, uusi või parendatud juhtimis- ja korraldussüsteeme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kalanduse innovatsiooni stimuleerimiseks
  võib
  EMKF toetada projekte, mille eesmärk on töötada välja või kasutusele
  võtta tehnika tasemega võrreldes
  uusi või oluliselt parendatud tooteid, uusi või parendatud protsesse, uusi või parendatud juhtimis- ja korraldussüsteeme.

1.   
  Tingimusel, et kõnealused projektid aitavad kaasa määruse (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta] artiklis 2 loetletud eesmärkidele, võib
  kalanduse
  ja töötleva tööstuse
  innovatsiooni stimuleerimiseks EMKF toetada projekte, mille eesmärk on töötada välja või kasutusele uusi või oluliselt parendatud
  tehnikaid, seadmeid või
  tooteid,
  näiteks kavandades uuenduslikke laevu, samuti
  uusi või parendatud protsesse, uusi või parendatud juhtimis- ja korraldussüsteeme.

Muudatusettepanek 247

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesoleva artikli alusel
  rahastatavad tegevused tuleb
  ellu
  viia koostöös
  liikmesriigi
  tunnustatud
  teadus- või
  tehnikaasutusega, mis tõendab tegevuste tulemusi
  . | 2.   Käesoleva artikli alusel
  rahastatavaid toiminguid peavad
  ellu
  viima nende tegevuste tulemusi valideeriva
  liikmesriigi
  või liidu
  teadus- või
  tehnikaasutused või viiakse neid toiminguid ellu nendega koostöös
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesoleva artikli alusel
  rahastatavad tegevused tuleb
  ellu
  viia koostöös
  liikmesriigi
  tunnustatud
  teadus- või
  tehnikaasutusega, mis tõendab tegevuste tulemusi
  .

2.   Käesoleva artikli alusel
  rahastatavaid toiminguid peavad
  ellu
  viima nende tegevuste tulemusi valideeriva
  liikmesriigi
  või liidu
  teadus- või
  tehnikaasutused või viiakse neid toiminguid ellu nendega koostöös
  .

Muudatusettepanek 248

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Käesoleva artikli alusel rahastatavate tegevuste tulemused peab
  liikmesriik
  kooskõlas artikliga 120 piisaval määral avalikustama. | 3.   Käesoleva artikli alusel rahastatavate toimingute tulemused
  tuleb esitada üldsusele kättesaadavate aruannetena ning liikmesriik
  peab
  need
  kooskõlas artikliga 120 piisaval määral avalikustama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Käesoleva artikli alusel rahastatavate tegevuste tulemused peab
  liikmesriik
  kooskõlas artikliga 120 piisaval määral avalikustama.

3.   Käesoleva artikli alusel rahastatavate toimingute tulemused
  tuleb esitada üldsusele kättesaadavate aruannetena ning liikmesriik
  peab
  need
  kooskõlas artikliga 120 piisaval määral avalikustama.

Muudatusettepanek 249

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Innovatsioonitoetuse taotlemise menetlus tehakse kättesaadavamaks, et ergutada projektide algatamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3 a.
     
  Innovatsioonitoetuse taotlemise menetlus tehakse kättesaadavamaks, et ergutada projektide algatamist.

Muudatusettepanek 250

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ettevõtjate üldise tulemuslikkuse ja konkurentsivõime parandamiseks võib EMKF toetada
  järgmist
  : | 1.   Ettevõtjate üldise tulemuslikkuse ja konkurentsivõime parandamiseks
  ning jätkusuutlikuma kalanduse edendamiseks
  võib EMKF toetada: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ettevõtjate üldise tulemuslikkuse ja konkurentsivõime parandamiseks võib EMKF toetada
  järgmist
  :

1.   Ettevõtjate üldise tulemuslikkuse ja konkurentsivõime parandamiseks
  ning jätkusuutlikuma kalanduse edendamiseks
  võib EMKF toetada:

Muudatusettepanek 251

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | erialane nõustamine säästvamate kalandustavade arendamise valdkonnas, keskendudes kõnealuste tegevuste poolt mere-, maismaa- ja mageveeökosüsteemidele avalduva mõju piiramisele ja võimaluse korral kaotamisele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

erialane nõustamine säästvamate kalandustavade arendamise valdkonnas, keskendudes kõnealuste tegevuste poolt mere-, maismaa- ja mageveeökosüsteemidele avalduva mõju piiramisele ja võimaluse korral kaotamisele;

Muudatusettepanek 252

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 1 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a b) | tehnilist, juriidilist ja majanduslikku laadi nõuandeteenuste osutamine käesoleva peatüki alusel potentsiaalselt toetuskõlblikele projektidele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a b)

tehnilist, juriidilist ja majanduslikku laadi nõuandeteenuste osutamine käesoleva peatüki alusel potentsiaalselt toetuskõlblikele projektidele;

Muudatusettepanek 253

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | äri- ja turustamisstrateegiate erialane nõustamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

äri- ja turustamisstrateegiate erialane nõustamine.

| (b) | äri- ja turustamisstrateegiate erialane nõustamine
  , sealhulgas reklaami-, turustus- ja avalike suhete alane nõustamine
  . |
| --- | --- |

(b)

äri- ja turustamisstrateegiate erialane nõustamine
  , sealhulgas reklaami-, turustus- ja avalike suhete alane nõustamine
  .

Muudatusettepanek 254

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Tunnustatud teadus- või tehnikaasutused, millel on iga liikmesriigi siseriikliku õiguse alusel vajalik nõuandepädevus, teostavad teostatavusuuringuid
  ja
  annavad nõu, millele on viidatud vastavalt lõike 1 punktides a ja b. | 2.   Tunnustatud teadus-
  , akadeemilised, kutse-
  või tehnikaasutused, millel on iga liikmesriigi siseriikliku õiguse alusel vajalik nõuandepädevus, teostavad teostatavusuuringuid, annavad nõu
  ja osutavad teenuseid
  , millele on viidatud vastavalt lõike 1 punktides 
  a,
  a 
  a, a b
  ja b. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Tunnustatud teadus- või tehnikaasutused, millel on iga liikmesriigi siseriikliku õiguse alusel vajalik nõuandepädevus, teostavad teostatavusuuringuid
  ja
  annavad nõu, millele on viidatud vastavalt lõike 1 punktides a ja b.

2.   Tunnustatud teadus-
  , akadeemilised, kutse-
  või tehnikaasutused, millel on iga liikmesriigi siseriikliku õiguse alusel vajalik nõuandepädevus, teostavad teostatavusuuringuid, annavad nõu
  ja osutavad teenuseid
  , millele on viidatud vastavalt lõike 1 punktides 
  a,
  a 
  a, a b
  ja b.

Muudatusettepanek 255

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Lõikes 1 viidatud toetust antakse kalurite ettevõtetele ja -organisatsioonidele, mida tunnustab liikmesriik, mis tellis lõikes 1 viidatud teostatavusuuringu. | 3.   Lõikes 1 viidatud toetust antakse kalurite ettevõtetele ja -organisatsioonidele
  või avalik-õiguslikele ettevõtetele
  , mida tunnustab liikmesriik, mis tellis lõikes 1 viidatud teostatavusuuringu
  või palus nõuannet või teenust, millele on viidatud vastavalt lõike 1 punktides a, a a, a b ja b
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Lõikes 1 viidatud toetust antakse kalurite ettevõtetele ja -organisatsioonidele, mida tunnustab liikmesriik, mis tellis lõikes 1 viidatud teostatavusuuringu.

3.   Lõikes 1 viidatud toetust antakse kalurite ettevõtetele ja -organisatsioonidele
  või avalik-õiguslikele ettevõtetele
  , mida tunnustab liikmesriik, mis tellis lõikes 1 viidatud teostatavusuuringu
  või palus nõuannet või teenust, millele on viidatud vastavalt lõike 1 punktides a, a a, a b ja b
  .

Muudatusettepanek 256

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva artikli alusel rahastatavad tegevused valitakse kiirmenetlusega. | 4.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva artikli alusel rahastatavad toimingud valitakse kiirmenetlusega
  , eelkõige väikesemahulise rannapüügi ning sisevete kalapüügi puhul
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva artikli alusel rahastatavad tegevused valitakse kiirmenetlusega.

4.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva artikli alusel rahastatavad toimingud valitakse kiirmenetlusega
  , eelkõige väikesemahulise rannapüügi ning sisevete kalapüügi puhul
  .

Muudatusettepanek 257

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Teadlaste ja kalurite vahel teadmise ülekande soodustamiseks võib EMKF toetada: | 1.   Teadlaste ja kalurite vahel teadmise
  kogumise, edendamise ja
  ülekande soodustamiseks võib EMKF toetada: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Teadlaste ja kalurite vahel teadmise ülekande soodustamiseks võib EMKF toetada:

1.   Teadlaste ja kalurite vahel teadmise
  kogumise, edendamise ja
  ülekande soodustamiseks võib EMKF toetada:

Muudatusettepanek 258

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | ühest või mitmest sõltumatust teadusasutusest ja kaluritest või ühest või mitmest kaluriorganisatsioonist koosnevate
  võrgustiku
  loomist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

ühest või mitmest sõltumatust teadusasutusest ja kaluritest või ühest või mitmest kaluriorganisatsioonist koosnevate
  võrgustiku
  loomist;

| (a) | ühest või mitmest sõltumatust teadusasutusest ja kaluritest või ühest või mitmest kaluriorganisatsioonist koosnevate
  võrgustike, partnerluskokkulepete, lepingute või ühingute
  loomist
  , milles osalevad liikmesriikide need avalikud asutused, kes soovivad sellest osa võtta
  ; |
| --- | --- |

(a)

ühest või mitmest sõltumatust teadusasutusest ja kaluritest või ühest või mitmest kaluriorganisatsioonist koosnevate
  võrgustike, partnerluskokkulepete, lepingute või ühingute
  loomist
  , milles osalevad liikmesriikide need avalikud asutused, kes soovivad sellest osa võtta
  ;

Muudatusettepanek 259

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | punktis a osutatud võrgustiku
  tegevust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

punktis a osutatud võrgustiku
  tegevust.

| (b) | vastavalt punktile a loodud võrgustike, partnerluskokkulepete, lepingute või ühingute raames toimuvat
  tegevust. |
| --- | --- |

(b)

vastavalt punktile a loodud võrgustike, partnerluskokkulepete, lepingute või ühingute raames toimuvat
  tegevust.

Muudatusettepanek 260

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõike 1 punktis b viidatud tegevus võib hõlmata andmekogumist, uuringuid, teadmiste ja parimate tavade levitamist. | 2.   Lõike 1 punktis b viidatud tegevus võib hõlmata andmekogumist
  ja -haldamist
  ,
  ühiseid teadusprojekte,
  uuringuid,
  katseprojekte, seminare,
  teadmiste ja parimate tavade levitamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõike 1 punktis b viidatud tegevus võib hõlmata andmekogumist, uuringuid, teadmiste ja parimate tavade levitamist.

2.   Lõike 1 punktis b viidatud tegevus võib hõlmata andmekogumist
  ja -haldamist
  ,
  ühiseid teadusprojekte,
  uuringuid,
  katseprojekte, seminare,
  teadmiste ja parimate tavade levitamist.

Muudatusettepanek 261

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | elukestvat õpet,
  teadusteadmiste
  ja uuenduslike tavade levitamist ning uute erialaoskuste omandamist, eelkõige seoses
  mere ökosüsteemide jätkusuutliku haldamisega, tegevusega merendussektoris, innovatsiooni ja ettevõtlusega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

elukestvat õpet,
  teadusteadmiste
  ja uuenduslike tavade levitamist ning uute erialaoskuste omandamist, eelkõige seoses
  mere ökosüsteemide jätkusuutliku haldamisega, tegevusega merendussektoris, innovatsiooni ja ettevõtlusega;

| (a) | meetmeid ja toiminguid, et edendada kutseõpet,
  elukestvat õpet,
  teaduslike, tehniliste, majandus-
  ja
  õigusteadmiste ja
  uuenduslike tavade levitamist ning uute erialaoskuste omandamist, eelkõige seoses: |
| --- | --- |

(a)

meetmeid ja toiminguid, et edendada kutseõpet,
  elukestvat õpet,
  teaduslike, tehniliste, majandus-
  ja
  õigusteadmiste ja
  uuenduslike tavade levitamist ning uute erialaoskuste omandamist, eelkõige seoses:

| | — | mere ja sisevete ökosüsteemide jätkusuutliku haldamisega; |
| --- | --- | --- |

—

mere ja sisevete ökosüsteemide jätkusuutliku haldamisega;

| | — | meresektori meetmetega; |
| --- | --- | --- |

—

meresektori meetmetega;

| | — | innovatsiooniga; |
| --- | --- | --- |

—

innovatsiooniga;

| | — | ettevõtlusega, eelkõige noorte juurdepääsuga kalanduserialadele; |
| --- | --- | --- |

—

ettevõtlusega, eelkõige noorte juurdepääsuga kalanduserialadele;

| | — | hügieeni, tervishoiu ja ohutusega; |
| --- | --- | --- |

—

hügieeni, tervishoiu ja ohutusega;

| | — | kalurite koolitamisega seoses ühise kalanduspoliitika sätete rakendamisega; |
| --- | --- | --- |

—

kalurite koolitamisega seoses ühise kalanduspoliitika sätete rakendamisega;

| | — | tööohtude ennetamisega. |
| --- | --- | --- |

—

tööohtude ennetamisega.

Muudatusettepanek 262

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | suhtevõrgustike loomist ning kogemuste ja parimate tavade vahetamist sidusrühmade vahel, sealhulgas meeste ja naiste võrdseid õigusi
  edendavate organisatsioonide vahel
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

suhtevõrgustike loomist ning kogemuste ja parimate tavade vahetamist sidusrühmade vahel, sealhulgas meeste ja naiste võrdseid õigusi
  edendavate organisatsioonide vahel
  ;

| (b) | suhtevõrgustike loomist ning kogemuste ja parimate tavade vahetamist sidusrühmade vahel, sealhulgas
  haridusorganisatsioonide ning selliste organisatsioonide vahel, kes edendavad
  meeste ja naiste võrdseid õigusi
  , ning kalurikogukondades naiste olulise rolli edendamist ja tunnustamist
  ; |
| --- | --- |

(b)

suhtevõrgustike loomist ning kogemuste ja parimate tavade vahetamist sidusrühmade vahel, sealhulgas
  haridusorganisatsioonide ning selliste organisatsioonide vahel, kes edendavad
  meeste ja naiste võrdseid õigusi
  , ning kalurikogukondades naiste olulise rolli edendamist ja tunnustamist
  ;

Muudatusettepanek 263

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kalureid
  ja teisi asjassepuutuvaid sidusrühmasid hõlmava sotsiaaldialoogi edendamist
  riigisisesel
  , piirkondlikul või kohalikul tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

kalureid
  ja teisi asjassepuutuvaid sidusrühmasid hõlmava sotsiaaldialoogi edendamist
  riigisisesel
  , piirkondlikul või kohalikul tasandil.

| (c) | ettevõtjaid, sotsiaalpartnereid
  ja teisi asjassepuutuvaid sidusrühmasid hõlmava sotsiaaldialoogi edendamist
  liidu
  ,
  riiklikul,
  piirkondlikul või kohalikul tasandil
  , erilise rõhuasetusega alaesindatud rühmadel, näiteks nendel, mis on seotud väikesemahulise rannapüügi ja jalgsipüügiga
  . |
| --- | --- |

(c)

ettevõtjaid, sotsiaalpartnereid
  ja teisi asjassepuutuvaid sidusrühmasid hõlmava sotsiaaldialoogi edendamist
  liidu
  ,
  riiklikul,
  piirkondlikul või kohalikul tasandil
  , erilise rõhuasetusega alaesindatud rühmadel, näiteks nendel, mis on seotud väikesemahulise rannapüügi ja jalgsipüügiga
  .

Muudatusettepanek 264

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Mitmekesisuse ja töökohtade loomise hõlbustamine | Ettevõtluse,
  mitmekesisuse ja töökohtade loomise hõlbustamine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Mitmekesisuse ja töökohtade loomise hõlbustamine

Ettevõtluse,
  mitmekesisuse ja töökohtade loomise hõlbustamine

Muudatusettepanek 619

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige - 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1 c.
     
  Väikesemahulise kalapüügi sektoris noortele töökohtade loomise soodustamiseks võib EMKF toetada: |
| | (a) | väikeste rannapüügilaevade pardal korraldatavaid praktikaprogramme; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-1 c.
     
  Väikesemahulise kalapüügi sektoris noortele töökohtade loomise soodustamiseks võib EMKF toetada:

(a)

väikeste rannapüügilaevade pardal korraldatavaid praktikaprogramme;

| (b) | säästva kalapüügi alast koolitust (nt säästva püügi meetodid, selektiivsus, merebioloogia, mere elusressursside kaitse). |
| --- | --- |

(b)

säästva kalapüügi alast koolitust (nt säästva püügi meetodid, selektiivsus, merebioloogia, mere elusressursside kaitse).

Muudatusettepanek 620

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige - 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1 b.
     
  Lõikes 1 sätestatud toetust võivad saada alla 30 aasta vanused isikud, kes on töötuna registreeritud ja liikmesriigi asjaomase haldusasutuse poolt töötuks tunnistatud. Praktikandiga koos peab pardal olema vähemalt 50-aastane kutseline kalur. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-1 b.
     
  Lõikes 1 sätestatud toetust võivad saada alla 30 aasta vanused isikud, kes on töötuna registreeritud ja liikmesriigi asjaomase haldusasutuse poolt töötuks tunnistatud. Praktikandiga koos peab pardal olema vähemalt 50-aastane kutseline kalur.

Muudatusettepanek 621

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige - 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1 a.
     
  Lõikes 1 sätestatud toetust antakse igale toetusesaajale programmiperioodi kestel kõige rohkem kaheks aastaks ja selle ülemmäär on 40 000 eurot. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-1 a.
     
  Lõikes 1 sätestatud toetust antakse igale toetusesaajale programmiperioodi kestel kõige rohkem kaheks aastaks ja selle ülemmäär on 40 000 eurot.

Muudatusettepanek 622

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Kaks kolmandikku praktikaprogrammist moodustab laeva pardal toimuv väljaõpe ja ühe kolmandiku teooriakursus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-1.
     
  Kaks kolmandikku praktikaprogrammist moodustab laeva pardal toimuv väljaõpe ja ühe kolmandiku teooriakursus.

Muudatusettepanek 266

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF võib
  kalandusvälise
  mitmekesisuse
  ja töökohtade loomise
  hõlbustamiseks toetada: | 1.   EMKF võib mitmekesisuse hõlbustamiseks
  samuti
  toetada
  kalandusettevõtte põhitegevusega seotud järgmisi täiendavaid tegevusi
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF võib
  kalandusvälise
  mitmekesisuse
  ja töökohtade loomise
  hõlbustamiseks toetada:

1.   EMKF võib mitmekesisuse hõlbustamiseks
  samuti
  toetada
  kalandusettevõtte põhitegevusega seotud järgmisi täiendavaid tegevusi
  :

Muudatusettepanek 267

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 1 – punkt a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | kalandusväliseid alustavaid ettevõtteid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

kalandusväliseid alustavaid ettevõtteid;

| (a) | laevadesse tehtavaid investeeringuid, mis on suunatud kalapüüki täiendavale tegevusele, näiteks keskkonnateenuste osutamisele ning haridus- või turismialasele tegevusele; |
| --- | --- |

(a)

laevadesse tehtavaid investeeringuid, mis on suunatud kalapüüki täiendavale tegevusele, näiteks keskkonnateenuste osutamisele ning haridus- või turismialasele tegevusele;

Muudatusettepanek 268

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | väikesemahuliseks rannapüügiks kasutatavate laevade moderniseerimist, et
  muuta
  nende
  sihtsotstarve kalandusväliseks tegevuseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

väikesemahuliseks rannapüügiks kasutatavate laevade moderniseerimist, et
  muuta
  nende
  sihtsotstarve kalandusväliseks tegevuseks
  .

| (b) | väikesemahuliseks rannapüügiks kasutatavate laevade moderniseerimist, et
  kohandada
  nende
  kasutus muule sihtotstarbele kui töönduspüük
  . |
| --- | --- |

(b)

väikesemahuliseks rannapüügiks kasutatavate laevade moderniseerimist, et
  kohandada
  nende
  kasutus muule sihtotstarbele kui töönduspüük
  .

Muudatusettepanek 269

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | väikesemahuliseks rannapüügiks kasutatavate laevade moderniseerimist, et muuta nende sihtsotstarve kalandusväliseks tegevuseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

väikesemahuliseks rannapüügiks kasutatavate laevade moderniseerimist, et muuta nende sihtsotstarve kalandusväliseks tegevuseks.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 270

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõike 1 punkti a kohast toetust antakse kaluritele, kes: | 2.   
  Lõike - 1 ja
  lõike 1 punkti a kohast toetust antakse kaluritele, kes: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõike 1 punkti a kohast toetust antakse kaluritele, kes:

2.   
  Lõike - 1 ja
  lõike 1 punkti a kohast toetust antakse kaluritele, kes:

Muudatusettepanek 271

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | esitavad äriplaani oma
  uue
  tegevuse arendamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

esitavad äriplaani oma
  uue
  tegevuse arendamiseks;

| (a) | esitavad äriplaani oma tegevuse arendamiseks; |
| --- | --- |

(a)

esitavad äriplaani oma tegevuse arendamiseks;

Muudatusettepanek 272

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Lõike 1 punkti b kohast toetust antakse väikesemahulise rannapüügiga tegelevatele kaluritele, kes omavad aktiivsena registreeritud liidu kalalaeva ja kes on merel taotluse esitamise päevale eelneval kahel
  aastal
  tegutsenud vähemalt 60 päeva
  . Laevaga seonduv kalalaevatunnistus tühistatakse alaliselt. | 3.   Lõike 1 punkti b kohast toetust antakse väikesemahulise rannapüügiga tegelevatele kaluritele, kes omavad aktiivsena registreeritud liidu kalalaeva ja kes on merel taotluse esitamise päevale eelneval kahel
  kalendriaastal
  tegutsenud vähemalt 60 päeva. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Lõike 1 punkti b kohast toetust antakse väikesemahulise rannapüügiga tegelevatele kaluritele, kes omavad aktiivsena registreeritud liidu kalalaeva ja kes on merel taotluse esitamise päevale eelneval kahel
  aastal
  tegutsenud vähemalt 60 päeva
  . Laevaga seonduv kalalaevatunnistus tühistatakse alaliselt.

3.   Lõike 1 punkti b kohast toetust antakse väikesemahulise rannapüügiga tegelevatele kaluritele, kes omavad aktiivsena registreeritud liidu kalalaeva ja kes on merel taotluse esitamise päevale eelneval kahel
  kalendriaastal
  tegutsenud vähemalt 60 päeva.

Muudatusettepanek 273

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Lõike 1 punkti c kohast toetust antakse ainult kaluritele, tingimusel, et kalanduse lisategevused on seotud kalandusalase põhitegevusega, näiteks kalandusturism, restoranid, kalandusega seotud keskkonnateenused või kalandusega seotud haridustegevus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3 a.
     
  Lõike 1 punkti c kohast toetust antakse ainult kaluritele, tingimusel, et kalanduse lisategevused on seotud kalandusalase põhitegevusega, näiteks kalandusturism, restoranid, kalandusega seotud keskkonnateenused või kalandusega seotud haridustegevus.

Muudatusettepanek 274

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Lõikes 1 viidatud toetusesaajad ei tohi kutselises kalapüügis osaleda viimase toetusmakse saamise päevale järgneva viie aasta jooksul. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Lõikes 1 viidatud toetusesaajad ei tohi kutselises kalapüügis osaleda viimase toetusmakse saamise päevale järgneva viie aasta jooksul.

välja jäetud

Muudatusettepanek 276

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 32 a |
| | Starditoetus noortele kaluritele |
| | 1.
     
  EMKF võib anda noortele kaluritele individuaalset toetust, tingimusel, et toetuse saaja: |
| | — | on noorem kui 35-aastane; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 32 a

Starditoetus noortele kaluritele

1.
     
  EMKF võib anda noortele kaluritele individuaalset toetust, tingimusel, et toetuse saaja:

—

on noorem kui 35-aastane;

| — | tõendab, et on töötanud vähemalt viis aasta kalurina või läbinud võrdväärse kutsekoolituse; |
| --- | --- |

—

tõendab, et on töötanud vähemalt viis aasta kalurina või läbinud võrdväärse kutsekoolituse;

| — | sai esimest korda sellise väikesemahulise rannapüügi laeva omanikuks, mis on 5–20 aastat vana ning mida on kalapüügiks kasutatud viie viimase aasta jooksul. |
| --- | --- |

—

sai esimest korda sellise väikesemahulise rannapüügi laeva omanikuks, mis on 5–20 aastat vana ning mida on kalapüügiks kasutatud viie viimase aasta jooksul.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud kalalaev kuulub laevastiku osasse, mille kohta ilmneb määruse (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta] artikli 34 lõikes 1 osutatud püügivõimsuse aruandest, et püügivõimalused ja püügivõimsus on tasakaalus.

3.
     
  Lõikes 1 viidatud toetuse summa ei ületa 100 000 eurot.

Muudatusettepanek 278

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tervis ja ohutus kalalaeval | Tervis
  , hügieen
  ja ohutus kalalaeval |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Tervis ja ohutus kalalaeval

Tervis
  , hügieen
  ja ohutus kalalaeval

Muudatusettepanek 279

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF võib kalurite pardal
  töötingimuste parandamiseks
  toetada kalalaevade pardal tehtavaid investeeringuid või investeeringuid individuaalsesse varustusse tingimusel, et investeeringud lähtuvad kõrgematest standarditest, kui liikmesriikide või liidu õiguses ettenähtud standardid. | 1.   EMKF võib kalurite
  tervishoiu-, hügieeni-, ohutus-, töö- ja elutingimuste parandamiseks
  pardal toetada kalalaevade pardal tehtavaid investeeringuid või investeeringuid individuaalsesse varustusse tingimusel, et investeeringud lähtuvad kõrgematest standarditest kui liikmesriikide või liidu õiguses ettenähtud standardid
  ega suurenda laeva püügivõimsust
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF võib kalurite pardal
  töötingimuste parandamiseks
  toetada kalalaevade pardal tehtavaid investeeringuid või investeeringuid individuaalsesse varustusse tingimusel, et investeeringud lähtuvad kõrgematest standarditest, kui liikmesriikide või liidu õiguses ettenähtud standardid.

1.   EMKF võib kalurite
  tervishoiu-, hügieeni-, ohutus-, töö- ja elutingimuste parandamiseks
  pardal toetada kalalaevade pardal tehtavaid investeeringuid või investeeringuid individuaalsesse varustusse tingimusel, et investeeringud lähtuvad kõrgematest standarditest kui liikmesriikide või liidu õiguses ettenähtud standardid
  ega suurenda laeva püügivõimsust
  .

Muudatusettepanek 280

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  EMKF võib kalurite eest hoolt kandmise parandamiseks õnnetuse korral edendada ühisprojekte, mille eesmärk on kogu meeskonna meditsiinialase koolituse üldiselt kättesaadavaks tegemine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  EMKF võib kalurite eest hoolt kandmise parandamiseks õnnetuse korral edendada ühisprojekte, mille eesmärk on kogu meeskonna meditsiinialase koolituse üldiselt kättesaadavaks tegemine.

Muudatusettepanek 281

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 33 a |
| | Püügitegevuse ajutine katkestamine |
| | 1.
     
  EMKF võib püügitegevuse ajutiseks katkestamiseks võetavate meetmete rahastamises osaleda ainult järgmistel juhtudel: |
| | (a) | tegutsemine määruses (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta] määratletud mitmeaastase kava raamistikus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 33 a

Püügitegevuse ajutine katkestamine

1.
     
  EMKF võib püügitegevuse ajutiseks katkestamiseks võetavate meetmete rahastamises osaleda ainult järgmistel juhtudel:

(a)

tegutsemine määruses (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta] määratletud mitmeaastase kava raamistikus;

| (b) | kui komisjon on võtnud erakorralised meetmed vastavalt määruse (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta] artiklile 13; |
| --- | --- |

(b)

kui komisjon on võtnud erakorralised meetmed vastavalt määruse (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta] artiklile 13;

| (c) | liikide elutsükli teatud kriitilistel etappidel, kui sellised meetmed aitavad kalavarusid säästvalt kasutada, neid säilitada ja võimaldavad jätkata püügitegevust väljaspool niisugust keeluaega. |
| --- | --- |

(c)

liikide elutsükli teatud kriitilistel etappidel, kui sellised meetmed aitavad kalavarusid säästvalt kasutada, neid säilitada ja võimaldavad jätkata püügitegevust väljaspool niisugust keeluaega.

Toetust antakse rahalise hüvitisena ajavahemiku eest, mil püüki ei toimu.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud meetmete kestus määratakse kindlaks kalavarude seisukorra kohta läbiviidud parimate kättesaadavate teadusuuringute põhjal.

3.
     
  Eraldiste või maksete tegemisel vastavalt käesolevale artiklile ei võeta arvesse kalapüügi pidevat hooajalist peatamist, mis ei ole hõlmatud lõike 1 punktiga c.

4.
     
  EMKF võib lõike 1 kohaste toetusmeetmete rahastamises osaleda seoses kalurite ja kalalaevade omanike püügitegevuse ajutise katkestamisega kuni kuueks kuuks laeva kohta programmitöö perioodil. Toetust antakse:

| (a) | liidu laevastikuregistris registreeritud kalalaevade omanikele, kes on enne taotluse esitamist tegelenud kalapüügiga vähemalt 120 päeva; ning |
| --- | --- |

(a)

liidu laevastikuregistris registreeritud kalalaevade omanikele, kes on enne taotluse esitamist tegelenud kalapüügiga vähemalt 120 päeva; ning

| (b) | meeskonnaliikmetele, kes on töötanud kalalaeva pardal, mille tegevus on ajutiselt katkestatud käesoleva lõike punktis a osutatud tingimustel. |
| --- | --- |

(b)

meeskonnaliikmetele, kes on töötanud kalalaeva pardal, mille tegevus on ajutiselt katkestatud käesoleva lõike punktis a osutatud tingimustel.

5.
     
  Lõikes 1 osutatud toetuse saamise ajal ei tegele kalalaev ega selle meeskonnaliikmed kalapüügiga. Liikmesriigid tagavad, et tegevus on katkestatud.

Muudatusettepanek 623

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 33 b |
| | Kindlustusotstarbelised ühisfondid |
| | 1.
     
  EMKF võib toetada liikmesriigi poolt riigisisese õiguse kohaselt tunnustatud ühisfonde, mis võimaldavad nendega liitunud kaluritel kindlustada end kahju vastu, mille on põhjustanud: |
| | (a) | loodusõnnetus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 33 b

Kindlustusotstarbelised ühisfondid

1.
     
  EMKF võib toetada liikmesriigi poolt riigisisese õiguse kohaselt tunnustatud ühisfonde, mis võimaldavad nendega liitunud kaluritel kindlustada end kahju vastu, mille on põhjustanud:

(a)

loodusõnnetus;

| (b) | keskkonna või tervisega seotud õnnetus; |
| --- | --- |

(b)

keskkonna või tervisega seotud õnnetus;

| (c) | püügitegevuse käigus inimohvritega õnnetuse läbi teinud või põhja läinud kalalaevade päästmiskulud; |
| --- | --- |

(c)

püügitegevuse käigus inimohvritega õnnetuse läbi teinud või põhja läinud kalalaevade päästmiskulud;

| (d) | liikmesriikide poolt mereõnnetuse tagajärjel põhja läinud laevade pardal olnud meremeestele pakutavad sotsiaalsed ja majanduslikud erimeetmed. |
| --- | --- |

(d)

liikmesriikide poolt mereõnnetuse tagajärjel põhja läinud laevade pardal olnud meremeestele pakutavad sotsiaalsed ja majanduslikud erimeetmed.

2.
     
  Juhtum peab olema asjaomase liikmesriigi poolt või ühisfondi sise-eeskirjade kohaselt – kui need seda ette näevad – ametlikult tunnistatud loodusõnnetuseks või keskkonna või tervisega seotud õnnetuseks. Liikmesriigid võivad vajaduse korral eelnevalt kehtestada kriteeriumid, mille põhjal selline ametlik tunnistus loetakse antuks.

Muudatusettepanek 624

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 33 c |
| | Püügitegevuse püsiv lõpetamine |
| | 1.
     
  EMKF võib anda panuse ainult nende püügitegevuse püsivaks lõpetamiseks võetavate meetmete rahastamiseks, mis on seotud laevade lammutamisega, tingimusel, et lammutamiskava: |
| | a) | sisaldub artiklis 20 sätestatud rakenduskavas ning |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 33 c

Püügitegevuse püsiv lõpetamine

1.
     
  EMKF võib anda panuse ainult nende püügitegevuse püsivaks lõpetamiseks võetavate meetmete rahastamiseks, mis on seotud laevade lammutamisega, tingimusel, et lammutamiskava:

a)

sisaldub artiklis 20 sätestatud rakenduskavas ning

| b) | puudutab laevu, mis kuuluvad laevastiku osasse, mille puhul püügivõimsus ja olemasolevad püügivõimalused ei ole pikaajalise halduskava perioodil tasakaalus; ning |
| --- | --- |

b)

puudutab laevu, mis kuuluvad laevastiku osasse, mille puhul püügivõimsus ja olemasolevad püügivõimalused ei ole pikaajalise halduskava perioodil tasakaalus; ning

2.
     
  Lõike 1 kohast toetust antakse:

| a) | isikutele, kes omavad aktiivsena registreeritud liidu kalalaeva, mis on taotluse esitamise päevale eelneval kahel kalendriaastal tegelenud merel püügitegevusega vähemalt 120 päeva aastas, või |
| --- | --- |

a)

isikutele, kes omavad aktiivsena registreeritud liidu kalalaeva, mis on taotluse esitamise päevale eelneval kahel kalendriaastal tegelenud merel püügitegevusega vähemalt 120 päeva aastas, või

| b) | kaluritele, kes on töötanud taotluse esitamise päevale eelneval kahel kalendriaastal merel liidu kalalaeval, mida puudutab püügitegevuse püsiv lõpetamine, vähemalt 120 päeva aastas. |
| --- | --- |

b)

kaluritele, kes on töötanud taotluse esitamise päevale eelneval kahel kalendriaastal merel liidu kalalaeval, mida puudutab püügitegevuse püsiv lõpetamine, vähemalt 120 päeva aastas.

3.
     
  Asjaomased kalurid, omanikud või ettevõtted lõpetavad kogu püügitegevuse. Abisaajad esitavad pädevale riiklikule asutusele tõendid püügitegevuse tegeliku lõpetamise kohta. Kui kalurid või ettevõtted alustavad taas püügitegevust vähem kui kahe aasta jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast, makstakse hüvitis pro rata temporis põhimõttel tagasi.

4.
     
  Käesoleva artikli alusel võib riigiabi anda kuni 31. detsembrini 2016.

5.
     
  Käesoleva artikli kohane toetus makstakse välja ainult pärast seda, kui samaväärne püügivõimsus on liidu kalalaevastiku registrist lõplikult kustutatud ning püügilitsentsid ja -load on samuti lõplikult ära võetud. Abisaaja ei saa registreerida uut kalalaeva viie aasta jooksul pärast abi saamist. Püügivõimsuse vähenemise tõttu vähendatakse püsivalt samaväärsel hulgal asjaomase laevastiku osa püügivõimsuse ülempiiri.

6.
     
  Traditsioonilised ja puust laevad käesoleva artikli alusel toetust ei saa.

Muudatusettepanek 283

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 34 | välja jäetud |
| ÜKP ülekantavate püügikontsessioonide toetamine | |
| 1.
     
  EMKF võib [ühtse kalanduspoliitika määruse] artikli 27 kohaste ülekantavate püügikontsessioonide süsteemide kehtestamiseks või muutmiseks toetada: | |
| a) | ülekantavate püügikontsessioonide süsteemi loomiseks või toimimiseks vajalike tehniliste või haldusmeetmete kujundamist ja arendamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 34

välja jäetud

ÜKP ülekantavate püügikontsessioonide toetamine

1.
     
  EMKF võib [ühtse kalanduspoliitika määruse] artikli 27 kohaste ülekantavate püügikontsessioonide süsteemide kehtestamiseks või muutmiseks toetada:

a)

ülekantavate püügikontsessioonide süsteemi loomiseks või toimimiseks vajalike tehniliste või haldusmeetmete kujundamist ja arendamist;

| b) | sidusrühmade osalemist ülekantavate püügikontsessioonide süsteemide kujundamises ja arendamises; |
| --- | --- |

b)

sidusrühmade osalemist ülekantavate püügikontsessioonide süsteemide kujundamises ja arendamises;

| c) | ülekantavate püügikontsessioonide süsteemide seiret ja hindamist; |
| --- | --- |

c)

ülekantavate püügikontsessioonide süsteemide seiret ja hindamist;

| d) | ülekantavate püügikontsessioonide süsteemide haldamist. |
| --- | --- |

d)

ülekantavate püügikontsessioonide süsteemide haldamist.

2.
     
  Lõike 1 punktide a, b ja c kohast toetust antakse ainult riiklikele asutustele. Käesoleva artikli lõike 1 punkti d kohast toetust antakse ühise kalanduspoliitika määruse artikli 28 lõike 4 alusel riiklikele asutustele, juriidilistele või füüsilistele isikutele või tunnustatud tootmisorganisatsioonidele, kes haldavad kokku kogutud ülekantavaid püügikontsessioone ühiselt.

Muudatusettepanek 284

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ÜKP kohaste kaitsemeetmete rakendamise toetamine | ÜKP kohaste kaitsemeetmete
  kujundamise ja
  rakendamise toetamine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ÜKP kohaste kaitsemeetmete rakendamise toetamine

ÜKP kohaste kaitsemeetmete
  kujundamise ja
  rakendamise toetamine

Muudatusettepanek 285

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF võib [ühise kalanduspoliitika
  määruse] artiklite 17 ja 21 kohaste kaitsemeetmete tõhusaks
  rakendamiseks toetada: | 1.   EMKF võib
  ühise kalanduspoliitika piirkonnastamise alaste prioriteetide ja vastavalt
  [ühise kalanduspoliitika
  määrusele] vastu võetud kaitsemeetmete, sh mitmeaastaste kavade tõhusaks kujundamiseks ja
  rakendamiseks toetada: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF võib [ühise kalanduspoliitika
  määruse] artiklite 17 ja 21 kohaste kaitsemeetmete tõhusaks
  rakendamiseks toetada:

1.   EMKF võib
  ühise kalanduspoliitika piirkonnastamise alaste prioriteetide ja vastavalt
  [ühise kalanduspoliitika
  määrusele] vastu võetud kaitsemeetmete, sh mitmeaastaste kavade tõhusaks kujundamiseks ja
  rakendamiseks toetada:

Muudatusettepanek 286

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | [ühise kalanduspoliitika määruse]
  artiklite 17 ja 21 tähenduses
  kaitsemeetmete rakendamiseks vajalike tehniliste ja haldusmeetmete kujundamist ja
  arendamist
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

[ühise kalanduspoliitika määruse]
  artiklite 17 ja 21 tähenduses
  kaitsemeetmete rakendamiseks vajalike tehniliste ja haldusmeetmete kujundamist ja
  arendamist
  ;

| (a) | [ühise kalanduspoliitika määruse]
  tähenduses mitmeaastaste kavade ja
  kaitsemeetmete
  väljatöötamiseks ja
  rakendamiseks vajalike tehniliste ja haldusmeetmete kujundamist
  , arendamist
  ja
  järelevalvet
  ; |
| --- | --- |

(a)

[ühise kalanduspoliitika määruse]
  tähenduses mitmeaastaste kavade ja
  kaitsemeetmete
  väljatöötamiseks ja
  rakendamiseks vajalike tehniliste ja haldusmeetmete kujundamist
  , arendamist
  ja
  järelevalvet
  ;

Muudatusettepanek 287

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | määruse (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta] kohase kalavarude taastamise piirkondade sidusa võrgustiku rajamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

määruse (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta] kohase kalavarude taastamise piirkondade sidusa võrgustiku rajamist;

Muudatusettepanek 288

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõige 1 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a b) | bioloogilise taastumise perioodide rakendamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a b)

bioloogilise taastumise perioodide rakendamist;

Muudatusettepanekud 289 ja 612

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | [ühise kalanduspoliitika määruse]
  artiklite 17 ja 21
  tähenduses sidusrühmade osalemist kaitsemeetmete kujundamises ja rakendamises. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

[ühise kalanduspoliitika määruse]
  artiklite 17 ja 21
  tähenduses sidusrühmade osalemist kaitsemeetmete kujundamises ja rakendamises.

| (b) | [ühise kalanduspoliitika määruse] tähenduses sidusrühmade osalemist
  ja liikmesriikidevahelist koostööd mitmeaastaste kavade ja
  kaitsemeetmete kujundamises ja rakendamises
  , sh mitmeid sidusrühmi ühendavate kaasmajandamiskomisjonide kaudu
  . |
| --- | --- |

(b)

[ühise kalanduspoliitika määruse] tähenduses sidusrühmade osalemist
  ja liikmesriikidevahelist koostööd mitmeaastaste kavade ja
  kaitsemeetmete kujundamises ja rakendamises
  , sh mitmeid sidusrühmi ühendavate kaasmajandamiskomisjonide kaudu
  .

Muudatusettepanek 640

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõige 1 – alapunkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b a) | eraldamiskriteeriumide kavandamist, väljatöötamist ja rakendamist vastavalt [ühise kalanduspoliitika määruse] artiklile 16 a (uus); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b a)

eraldamiskriteeriumide kavandamist, väljatöötamist ja rakendamist vastavalt [ühise kalanduspoliitika määruse] artiklile 16 a (uus);

Muudatusettepanek 291

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Selleks et vähendada kalanduse mõju merekeskkonnale, toetada tagasiheite kaotamist ja soodustada üleminekut mere bioloogiliste elusressursside kasutamisele, millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid, võidakse EMKFiga toetada investeeringuid varustusse, millega: | 1.   Selleks et vähendada kalanduse mõju merekeskkonnale, toetada tagasiheite kaotamist ja soodustada üleminekut mere bioloogiliste elusressursside
  säästvale
  kasutamisele, millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid, võidakse EMKFiga toetada
  teadusuuringuid ning
  investeeringuid varustusse,
  vahenditesse ja süsteemidesse,
  millega: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Selleks et vähendada kalanduse mõju merekeskkonnale, toetada tagasiheite kaotamist ja soodustada üleminekut mere bioloogiliste elusressursside kasutamisele, millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid, võidakse EMKFiga toetada investeeringuid varustusse, millega:

1.   Selleks et vähendada kalanduse mõju merekeskkonnale, toetada tagasiheite kaotamist ja soodustada üleminekut mere bioloogiliste elusressursside
  säästvale
  kasutamisele, millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid, võidakse EMKFiga toetada
  teadusuuringuid ning
  investeeringuid varustusse,
  vahenditesse ja süsteemidesse,
  millega:

Muudatusettepanek 292

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | asendatakse püügiseadmeid, kui uuel seadmel on asjakohasem suurus, parem liikide selektiivsus, piiratud mõju merekeskkonnale ja tundlikele mere ökosüsteemidele ning see ei suurenda kalalaeva püügivõimsust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

asendatakse püügiseadmeid, kui uuel seadmel on asjakohasem suurus, parem liikide selektiivsus, piiratud mõju merekeskkonnale ja tundlikele mere ökosüsteemidele ning see ei suurenda kalalaeva püügivõimsust;

Muudatusettepanek 293

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | vähendatakse kaubanduslike kalavarude või muu kaaspüügi soovimatut püüki; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

vähendatakse kaubanduslike kalavarude või muu kaaspüügi soovimatut püüki;

| (b) | vähendatakse kaubanduslike kalavarude või muu kaaspüügi soovimatut
  või loata
  püüki
  , kusjuures erilist rõhku pannakse seadmete väljatöötamisele ja kasutuselevõtmisele, et sellist püüki vähendada
  ; |
| --- | --- |

(b)

vähendatakse kaubanduslike kalavarude või muu kaaspüügi soovimatut
  või loata
  püüki
  , kusjuures erilist rõhku pannakse seadmete väljatöötamisele ja kasutuselevõtmisele, et sellist püüki vähendada
  ;

Muudatusettepanek 294

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | piiratakse kalanduse füüsilisi ja bioloogilisi mõjusid ökosüsteemile või merepõhjale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

piiratakse kalanduse füüsilisi ja bioloogilisi mõjusid ökosüsteemile või merepõhjale.

| (c) | piiratakse
  ja võimaluse korral kaotatakse
  kalanduse füüsilisi ja bioloogilisi mõjusid ökosüsteemile või merepõhjale
  , eelkõige biogeograafiliselt tundlikeks piirkondadeks tunnistatud aladel; |
| --- | --- |

(c)

piiratakse
  ja võimaluse korral kaotatakse
  kalanduse füüsilisi ja bioloogilisi mõjusid ökosüsteemile või merepõhjale
  , eelkõige biogeograafiliselt tundlikeks piirkondadeks tunnistatud aladel;

Muudatusettepanek 295

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (c a) | kaitstakse püügivahendeid ja saaki imetajate ja lindude eest, kes on kaitstud nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiviga 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse kohta

   (4)

  või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta

   (5)

  , tingimusel et see ei kahjusta püügivahendite selektiivsust ning võetakse kõik asjakohased meetmed, et vältida kiskjate füüsilist kahjustamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c a)

kaitstakse püügivahendeid ja saaki imetajate ja lindude eest, kes on kaitstud nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiviga 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse kohta

   (4)

  või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta

   (5)

  , tingimusel et see ei kahjusta püügivahendite selektiivsust ning võetakse kõik asjakohased meetmed, et vältida kiskjate füüsilist kahjustamist.

Muudatusettepanek 296

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36 – lõige 1 – punkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (c b) | vähendatakse kalapüügiga loomade heaolule avaldatavat negatiivset mõju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c b)

vähendatakse kalapüügiga loomade heaolule avaldatavat negatiivset mõju.

Muudatusettepanek 297

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36 – lõik 1 – punkt c c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (c c) | aidatakse kaasa kalavarude hindamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c c)

aidatakse kaasa kalavarude hindamisele.

Muudatusettepanek 298

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Äärepoolseimates piirkondades võib lõikes 1 osutatud toetust anda ankurdatud peibutuspüügivahenditeks ainult juhul, kui need aitavad kaasa säästvale ja selekteerivale kalapüügile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  Äärepoolseimates piirkondades võib lõikes 1 osutatud toetust anda ankurdatud peibutuspüügivahenditeks ainult juhul, kui need aitavad kaasa säästvale ja selekteerivale kalapüügile.

Muudatusettepanek 299

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Toetust antakse üksnes siis, kui lõikes 1 viidatud püügiseadmetel või muul varustusel on tõendatavalt parem suuruse selektiivsus
  või
  väiksem mõju mittesihtliikidele võrreldes sarnaste seadmete või muu
  varustusega
  , mis on lubatud liidu või liikmesriigi asjassepuutuvas siseriiklikus õiguses, mis on vastu võetud [ühise kalanduspoliitika määruses] viidatud piirkonnastamise kontekstis. | 3.   Toetust antakse üksnes siis, kui lõikes 1 viidatud püügiseadmetel või muul varustusel on tõendatavalt
  märkimisväärselt
  parem suuruse selektiivsus
  ja
  väiksem mõju
  ökosüsteemile ja
  mittesihtliikidele võrreldes sarnaste seadmete või muu
  varustuse
  ,
  vahendite või süsteemidega,
  mis on lubatud liidu või liikmesriigi asjassepuutuvas siseriiklikus õiguses, mis on vastu võetud [ühise kalanduspoliitika määruses] viidatud piirkonnastamise kontekstis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Toetust antakse üksnes siis, kui lõikes 1 viidatud püügiseadmetel või muul varustusel on tõendatavalt parem suuruse selektiivsus
  või
  väiksem mõju mittesihtliikidele võrreldes sarnaste seadmete või muu
  varustusega
  , mis on lubatud liidu või liikmesriigi asjassepuutuvas siseriiklikus õiguses, mis on vastu võetud [ühise kalanduspoliitika määruses] viidatud piirkonnastamise kontekstis.

3.   Toetust antakse üksnes siis, kui lõikes 1 viidatud püügiseadmetel või muul varustusel on tõendatavalt
  märkimisväärselt
  parem suuruse selektiivsus
  ja
  väiksem mõju
  ökosüsteemile ja
  mittesihtliikidele võrreldes sarnaste seadmete või muu
  varustuse
  ,
  vahendite või süsteemidega,
  mis on lubatud liidu või liikmesriigi asjassepuutuvas siseriiklikus õiguses, mis on vastu võetud [ühise kalanduspoliitika määruses] viidatud piirkonnastamise kontekstis.

Muudatusettepanek 300

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36 – lõige 4 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kaluritele, kes omavad asendamisele minevaid
  püügivahendeid
  ja kes on töötanud liidu kalalaeval taotluse esitamise päevale eelnenud kahel aastal vähemalt 60 päeva; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kaluritele, kes omavad asendamisele minevaid
  püügivahendeid
  ja kes on töötanud liidu kalalaeval taotluse esitamise päevale eelnenud kahel aastal vähemalt 60 päeva;

| (b) | kaluritele, kes omavad asendamisele minevaid
  püügiseadmeid, vahendeid või süsteeme
  ja kes on töötanud liidu kalalaeval taotluse esitamise päevale eelnenud kahel aastal vähemalt 60 päeva; |
| --- | --- |

(b)

kaluritele, kes omavad asendamisele minevaid
  püügiseadmeid, vahendeid või süsteeme
  ja kes on töötanud liidu kalalaeval taotluse esitamise päevale eelnenud kahel aastal vähemalt 60 päeva;

Muudatusettepanek 301

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 36 a |
| | Erakorraliste sündmuste majandusliku mõju leevendamise toetamine |
| | Leevendamaks erakorraliste sündmuste majanduslikku mõju, mis takistab normaalset kalandustegevust, võib EMKF toetada kalalaevade omanike ja kalurite kalandustegevuse ajutist katkestamist. Erakorraliseks sündmuseks ei loeta olukorda, mis on tekkinud kalavarude säilitamise meetmetest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 36 a

Erakorraliste sündmuste majandusliku mõju leevendamise toetamine

Leevendamaks erakorraliste sündmuste majanduslikku mõju, mis takistab normaalset kalandustegevust, võib EMKF toetada kalalaevade omanike ja kalurite kalandustegevuse ajutist katkestamist. Erakorraliseks sündmuseks ei loeta olukorda, mis on tekkinud kalavarude säilitamise meetmetest.

Muudatusettepanek 574/REV

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Selleks et soodustada tagasiheite ja kaaspüügi kaotamist ning
  soodustada
  üleminekut mere bioloogiliste elusressursside kasutamisele, millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid, võidakse EMKFiga toetada projekte, mille eesmärk on arendada või kasutusele võtta uusi tehnilisi ja korralduslikke teadmisi, mis vähendavad püügitegevuse mõju keskkonnale või
  millega saavutatakse
  merekeskkonna bioressursside jätkusuutlikum kasutamine. | 1.   Selleks et soodustada tagasiheite ja kaaspüügi kaotamist ning üleminekut mere bioloogiliste elusressursside kasutamisele, millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid,
  ning selleks, et vähendada püügitegevuse mõju merekeskkonnale ja kaitsealuste röövliikide põhjustatavat kahju,
  võidakse EMKFiga toetada
  kavasid ja
  projekte, mille eesmärk on arendada
  , täiustada
  või kasutusele võtta uusi tehnilisi ja korralduslikke teadmisi, mis vähendavad püügitegevuse mõju keskkonnale
  (näiteks täiustatud püügitehnikad ja püügitegevuse suurem selektiivsus),
  või
  saavutada
  merekeskkonna bioressursside jätkusuutlikum kasutamine
  ja kaitsealuste röövliikidega kooseksisteerimise võimalused, tuginedes ökosüsteemil põhinevale kalavarude majandamise käsitusele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Selleks et soodustada tagasiheite ja kaaspüügi kaotamist ning
  soodustada
  üleminekut mere bioloogiliste elusressursside kasutamisele, millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid, võidakse EMKFiga toetada projekte, mille eesmärk on arendada või kasutusele võtta uusi tehnilisi ja korralduslikke teadmisi, mis vähendavad püügitegevuse mõju keskkonnale või
  millega saavutatakse
  merekeskkonna bioressursside jätkusuutlikum kasutamine.

1.   Selleks et soodustada tagasiheite ja kaaspüügi kaotamist ning üleminekut mere bioloogiliste elusressursside kasutamisele, millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid,
  ning selleks, et vähendada püügitegevuse mõju merekeskkonnale ja kaitsealuste röövliikide põhjustatavat kahju,
  võidakse EMKFiga toetada
  kavasid ja
  projekte, mille eesmärk on arendada
  , täiustada
  või kasutusele võtta uusi tehnilisi ja korralduslikke teadmisi, mis vähendavad püügitegevuse mõju keskkonnale
  (näiteks täiustatud püügitehnikad ja püügitegevuse suurem selektiivsus),
  või
  saavutada
  merekeskkonna bioressursside jätkusuutlikum kasutamine
  ja kaitsealuste röövliikidega kooseksisteerimise võimalused, tuginedes ökosüsteemil põhinevale kalavarude majandamise käsitusele
  .

Muudatusettepanek 303

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesoleva artikli alusel
  rahastatavad tegevused
  tuleb ellu viia koostöös teadus- või tehnikaasutusega, mida tunnustab iga
  liikmesriigi siseriiklik õigus
  ja mis tõendab tegevuste tulemusi. | 2.   Käesoleva artikli alusel
  rahastatavaid tegevusi, mida võivad rakendada liikmesriigi tunnustatud kalurite organisatsioonid,
  tuleb ellu viia koostöös teadus- või tehnikaasutusega, mida tunnustab iga
  liikmesriik
  ja mis tõendab toimingute tulemusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesoleva artikli alusel
  rahastatavad tegevused
  tuleb ellu viia koostöös teadus- või tehnikaasutusega, mida tunnustab iga
  liikmesriigi siseriiklik õigus
  ja mis tõendab tegevuste tulemusi.

2.   Käesoleva artikli alusel
  rahastatavaid tegevusi, mida võivad rakendada liikmesriigi tunnustatud kalurite organisatsioonid,
  tuleb ellu viia koostöös teadus- või tehnikaasutusega, mida tunnustab iga
  liikmesriik
  ja mis tõendab toimingute tulemusi.

Muudatusettepanek 304

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Käesoleva artikli alusel rahastatavate tegevuste tulemused
  peab
  liikmesriik kooskõlas artikliga 120
  piisaval määral avalikustama
  . | 3.   Käesoleva artikli alusel rahastatavate toimingute tulemused
  teeb
  liikmesriik kooskõlas artikliga 120
  üldsusele kättesaadavaks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Käesoleva artikli alusel rahastatavate tegevuste tulemused
  peab
  liikmesriik kooskõlas artikliga 120
  piisaval määral avalikustama
  .

3.   Käesoleva artikli alusel rahastatavate toimingute tulemused
  teeb
  liikmesriik kooskõlas artikliga 120
  üldsusele kättesaadavaks
  .

Muudatusettepanek 305

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Käesoleva artikli alusel rahastatavate projektidega seotud kalalaevad ei tohi moodustada üle 5 % riikliku laevastiku laevadest või 5 % riikliku laevastiku tonnaažist brutotonnaažina, mis arvutatakse taotluse esitamise aja seisuga. | 4.   Käesoleva artikli alusel rahastatavate projektidega seotud kalalaevad ei tohi moodustada üle 5 % riikliku laevastiku laevadest või 5 % riikliku laevastiku tonnaažist brutotonnaažina, mis arvutatakse taotluse esitamise aja seisuga.
  Liikmesriigi nõudmisel, nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel ja STECFi soovituse põhjal võib komisjon kiita heaks projektid, milles ületatakse käesolevas artiklis sätestatud piiranguid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Käesoleva artikli alusel rahastatavate projektidega seotud kalalaevad ei tohi moodustada üle 5 % riikliku laevastiku laevadest või 5 % riikliku laevastiku tonnaažist brutotonnaažina, mis arvutatakse taotluse esitamise aja seisuga.

4.   Käesoleva artikli alusel rahastatavate projektidega seotud kalalaevad ei tohi moodustada üle 5 % riikliku laevastiku laevadest või 5 % riikliku laevastiku tonnaažist brutotonnaažina, mis arvutatakse taotluse esitamise aja seisuga.
  Liikmesriigi nõudmisel, nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel ja STECFi soovituse põhjal võib komisjon kiita heaks projektid, milles ületatakse käesolevas artiklis sätestatud piiranguid.

Muudatusettepanek 306

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Uute püügiseadmete või -tehnikate katsetamisega seotud tegevusi teostatakse liikmesriigile eraldatud püügivõimaluste piirides. | 5.   Uute püügiseadmete või -tehnikate katsetamisega seotud tegevusi teostatakse liikmesriigile eraldatud püügivõimaluste piirides
  või määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 33 lõike 6 kohase teadusuuringuteks ettenähtud kvoodi piires
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Uute püügiseadmete või -tehnikate katsetamisega seotud tegevusi teostatakse liikmesriigile eraldatud püügivõimaluste piirides.

5.   Uute püügiseadmete või -tehnikate katsetamisega seotud tegevusi teostatakse liikmesriigile eraldatud püügivõimaluste piirides
  või määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 33 lõike 6 kohase teadusuuringuteks ettenähtud kvoodi piires
  .

Muudatusettepanek 625

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Selleks et kannustada
  kalureid osalema
  merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi
  kaitses
  ja
  taastamises
  , sealhulgas seoses nende jätkusuutliku püügitegevuse raamistikus osutatavate teenustega, võib EMKF toetada järgmisi tegevusi: | 1.   Selleks et kannustada merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi
  kaitset
  ja
  taastamist
  , sealhulgas seoses nende jätkusuutliku püügitegevuse raamistikus osutatavate teenustega,
  ning vajaduse korral kalurite osalemist,
  võib EMKF toetada järgmisi tegevusi
  , millel on otsene mõju kalandusvaldkonna tegevusele
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Selleks et kannustada
  kalureid osalema
  merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi
  kaitses
  ja
  taastamises
  , sealhulgas seoses nende jätkusuutliku püügitegevuse raamistikus osutatavate teenustega, võib EMKF toetada järgmisi tegevusi:

1.   Selleks et kannustada merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi
  kaitset
  ja
  taastamist
  , sealhulgas seoses nende jätkusuutliku püügitegevuse raamistikus osutatavate teenustega,
  ning vajaduse korral kalurite osalemist,
  võib EMKF toetada järgmisi tegevusi
  , millel on otsene mõju kalandusvaldkonna tegevusele
  :

Muudatusettepanek 626

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | jäätmete kogumine
  merest
  , näiteks kaotatud püügivahendite ja mereprahi eemaldamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

jäätmete kogumine
  merest
  , näiteks kaotatud püügivahendite ja mereprahi eemaldamine;

| a) | merest
  jäätmete kogumine
  kalurite poolt
  , näiteks kaotatud püügivahendite ja mereprahi eemaldamine; |
| --- | --- |

a)

merest
  jäätmete kogumine
  kalurite poolt
  , näiteks kaotatud püügivahendite ja mereprahi eemaldamine;

Muudatusettepanek 627

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | merefauna ja -floora kaitsmiseks ning parandamiseks staatiliste või liikuvate struktuuride ehitamine või
  paigaldamine
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

merefauna ja -floora kaitsmiseks ning parandamiseks staatiliste või liikuvate struktuuride ehitamine või
  paigaldamine
  ;

| b) | merefauna ja -floora kaitsmiseks ning parandamiseks staatiliste või liikuvate
  kergesti demonteeritavate
  struktuuride ehitamine
  , paigaldamine
  või
  ajakohastamine ning selliste struktuuride teaduslik uurimine ja hindamine
  ; |
| --- | --- |

b)

merefauna ja -floora kaitsmiseks ning parandamiseks staatiliste või liikuvate
  kergesti demonteeritavate
  struktuuride ehitamine
  , paigaldamine
  või
  ajakohastamine ning selliste struktuuride teaduslik uurimine ja hindamine
  ;

Muudatusettepanek 628

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | kaasaaitamine
  varude
  paremale haldamisele ja juhtimisele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

kaasaaitamine
  varude
  paremale haldamisele ja juhtimisele;

| c) | kaasaaitamine
  mere bioloogiliste ressursside
  paremale haldamisele ja juhtimisele; |
| --- | --- |

c)

kaasaaitamine
  mere bioloogiliste ressursside
  paremale haldamisele ja juhtimisele;

Muudatusettepanek 629

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | NATURA 2000 alade haldamine, taastamine ja seire kooskõlas nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiviga 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/147/EÜ (loodusliku linnustiku kaitse kohta) ja kooskõlas nõukogu direktiiviga 92/43/EMÜ kehtestatud prioriteetse tegevusraamistikega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

d)

NATURA 2000 alade haldamine, taastamine ja seire kooskõlas nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiviga 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/147/EÜ (loodusliku linnustiku kaitse kohta) ja kooskõlas nõukogu direktiiviga 92/43/EMÜ kehtestatud prioriteetse tegevusraamistikega;

| d) | järgmiste alade kindlaksmääramine, valimine, haldamine, taastamine ja seire: |
| --- | --- |

d)

järgmiste alade kindlaksmääramine, valimine, haldamine, taastamine ja seire:

Muudatusettepanek 630

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 1 – punkt d – alapunkt i (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | i) | NATURA 2000 alad vastavalt nõukogu direktiivile 92/43/EMÜ ja direktiivile 2009/147/EÜ või kooskõlas nõukogu direktiiviga 92/43/EMÜ kehtestatud prioriteetsele tegevusraamistikule, kui tegevus on seotud kalapüügiga; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

i)

NATURA 2000 alad vastavalt nõukogu direktiivile 92/43/EMÜ ja direktiivile 2009/147/EÜ või kooskõlas nõukogu direktiiviga 92/43/EMÜ kehtestatud prioriteetsele tegevusraamistikule, kui tegevus on seotud kalapüügiga;

Muudatusettepanek 631

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 1 – punkt d – alapunkt ii (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ii) | merekaitsealad eesmärgiga rakendada direktiivi 2008/56/EÜ artikli 13 lõikes 4 viidatud ruumilisi kaitsemeetmeid, mis on seotud püügitegevusega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ii)

merekaitsealad eesmärgiga rakendada direktiivi 2008/56/EÜ artikli 13 lõikes 4 viidatud ruumilisi kaitsemeetmeid, mis on seotud püügitegevusega;

Muudatusettepanek 632

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | merekaitsealade haldamine, taastamine ja seire eesmärgiga rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/56/EÜ artikli 13 lõikes 4 viidatud ruumilisi kaitsemeetmeid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

e)

merekaitsealade haldamine, taastamine ja seire eesmärgiga rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/56/EÜ artikli 13 lõikes 4 viidatud ruumilisi kaitsemeetmeid;

| e) | osalemine kooskõlas ökosüsteemipõhise lähenemisviisiga kalavarude majandamisele liidu merekeskkonnapoliitika-alase tegevuse raames muudes meetmetes, mille eesmärk on säilitada ja parandada bioloogilise mitmekesisuse ning ökosüsteemiga seotud teenuseid, näiteks jätkusuutlike kalavarude toetamiseks konkreetsete mere- ja rannikuelupaikade taastamine, sh selliste meetmete ettevalmistamine ja nende teaduslik hindamine; |
| --- | --- |

e)

osalemine kooskõlas ökosüsteemipõhise lähenemisviisiga kalavarude majandamisele liidu merekeskkonnapoliitika-alase tegevuse raames muudes meetmetes, mille eesmärk on säilitada ja parandada bioloogilise mitmekesisuse ning ökosüsteemiga seotud teenuseid, näiteks jätkusuutlike kalavarude toetamiseks konkreetsete mere- ja rannikuelupaikade taastamine, sh selliste meetmete ettevalmistamine ja nende teaduslik hindamine;

Muudatusettepanek 633

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 1 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | e a) | kalureid kaasav keskkonnaalane teadlikkus merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja taastamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

e a)

kalureid kaasav keskkonnaalane teadlikkus merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja taastamise kohta.

Muudatusettepanek 575/REV

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 1 – punkt e b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (e b) | kavad saagile tekitatud sellise kahju hüvitamiseks, mille on põhjustanud imetajad ja linnud, kes on kaitstud nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiviga 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse kohta või nõukogu ja Euroopa Parlamendi 30. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e b)

kavad saagile tekitatud sellise kahju hüvitamiseks, mille on põhjustanud imetajad ja linnud, kes on kaitstud nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiviga 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse kohta või nõukogu ja Euroopa Parlamendi 30. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta.

Muudatusettepanek 308

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesoleva artikli kohaseid tegevusi viivad ellu avalik-õiguslikud
  asutused
  ja need hõlmavad liikmesriigi tunnustatud kalureid
  või
  kalurite organisatsioone või valitsusvälised organisatsioone partnerluses kalurite organisatsioonidega või artiklis 62 määratletud kohalike kalanduse tegevusrühmadega. | 2.   Käesoleva artikli kohaseid tegevusi viivad ellu avalik-õiguslikud
  tehnika- või teadusasutused
  ja need hõlmavad liikmesriigi tunnustatud kalureid
  , nõuandekomisjone,
  kalurite organisatsioone või valitsusväliseid organisatsioone partnerluses kalurite organisatsioonidega või artiklis 62 määratletud kohalike kalanduse tegevusrühmadega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesoleva artikli kohaseid tegevusi viivad ellu avalik-õiguslikud
  asutused
  ja need hõlmavad liikmesriigi tunnustatud kalureid
  või
  kalurite organisatsioone või valitsusvälised organisatsioone partnerluses kalurite organisatsioonidega või artiklis 62 määratletud kohalike kalanduse tegevusrühmadega.

2.   Käesoleva artikli kohaseid tegevusi viivad ellu avalik-õiguslikud
  tehnika- või teadusasutused
  ja need hõlmavad liikmesriigi tunnustatud kalureid
  , nõuandekomisjone,
  kalurite organisatsioone või valitsusväliseid organisatsioone partnerluses kalurite organisatsioonidega või artiklis 62 määratletud kohalike kalanduse tegevusrühmadega.

Muudatusettepanek 309

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kliimamuutuse mõju vähendamine | Energiatõhusus ja võimsuse vähendamine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kliimamuutuse mõju vähendamine

Energiatõhusus ja võimsuse vähendamine

Muudatusettepanek 310

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF võib
  kliimamuutuse mõjude vähendamiseks
  toetada: | 1.   EMKF võib
  kalalaevade energiatõhususe parandamiseks
  toetada: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF võib
  kliimamuutuse mõjude vähendamiseks
  toetada:

1.   EMKF võib
  kalalaevade energiatõhususe parandamiseks
  toetada:

Muudatusettepanek 311

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | kalalaevade pardal tehtavaid investeeringuid, mille eesmärk on vähendada saasteainete või kasvuhoonegaaside heiteid ja suurendada kalalaevade tõhusust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

kalalaevade pardal tehtavaid investeeringuid, mille eesmärk on vähendada saasteainete või kasvuhoonegaaside heiteid ja suurendada kalalaevade tõhusust;

| (a) | kalalaevade
  seadmetesse või
  pardal tehtavaid investeeringuid, mille eesmärk on vähendada saasteainete või kasvuhoonegaaside heiteid ja suurendada kalalaevade tõhusust
  , sealhulgas põhi- või lisamootorite eemaldamist, asendamist või moderniseerimist, juhul kui uue mootori võimsus on vähemalt 40 % väiksem asendatava mootori võimsusest
  ; |
| --- | --- |

(a)

kalalaevade
  seadmetesse või
  pardal tehtavaid investeeringuid, mille eesmärk on vähendada saasteainete või kasvuhoonegaaside heiteid ja suurendada kalalaevade tõhusust
  , sealhulgas põhi- või lisamootorite eemaldamist, asendamist või moderniseerimist, juhul kui uue mootori võimsus on vähemalt 40 % väiksem asendatava mootori võimsusest
  ;

Muudatusettepanek 312

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | energiatõhususe auditeid ja kavasid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

energiatõhususe auditeid ja kavasid.

| (b) | energiatõhususe auditeid
  , nõuandeid
  ja kavasid
  , kui need ei põhjusta püügikoormuse suurenemist
  . |
| --- | --- |

(b)

energiatõhususe auditeid
  , nõuandeid
  ja kavasid
  , kui need ei põhjusta püügikoormuse suurenemist
  .

Muudatusettepanek 313

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b a) | mererohuga kaetud alade ja rannikuäärsete märgalade kaitset ja taastamist, kuna need on kliimamuutuste negatiivse mõju vähendamise seisukohast väga tähtsad süsiniku neeldajad; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b a)

mererohuga kaetud alade ja rannikuäärsete märgalade kaitset ja taastamist, kuna need on kliimamuutuste negatiivse mõju vähendamise seisukohast väga tähtsad süsiniku neeldajad;

Muudatusettepanek 314

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 1 – punkt b b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b b) | palju energiat tarbivate püügivahendite asendamist vähem energiat tarbivate vahenditega, kui muutustega ei kaasne laeva püügivõimsuse suurenemine ning asendatud püügivahend konfiskeeritakse või hävitatakse; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b b)

palju energiat tarbivate püügivahendite asendamist vähem energiat tarbivate vahenditega, kui muutustega ei kaasne laeva püügivõimsuse suurenemine ning asendatud püügivahend konfiskeeritakse või hävitatakse;

Muudatusettepanek 315

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 1 – punkt b c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b c) | turustatavate kalandustoodete nn energeetilist jalajälge käsitlevaid sõltumatuid hinnanguid ja auditeid, et tarbijad saaksid eristada kalandustooteid selle alusel, kas püügiviis on olnud vähem energiat kulutav. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b c)

turustatavate kalandustoodete nn energeetilist jalajälge käsitlevaid sõltumatuid hinnanguid ja auditeid, et tarbijad saaksid eristada kalandustooteid selle alusel, kas püügiviis on olnud vähem energiat kulutav.

Muudatusettepanek 641

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Toetus ei aita asendada või moderniseerida põhi- või lisamootoreid.
  Toetust antakse ainult kalalaevade omanikele ja samale kalalaevale ei anta toetust rohkem kui üks kord programmitöö perioodi jooksul. | 2.   Toetust antakse ainult
  väikesemahulise rannapüügiga tegelevate
  kalalaevade omanikele ja samale kalalaevale ei anta toetust rohkem kui üks kord programmitöö perioodi jooksul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Toetus ei aita asendada või moderniseerida põhi- või lisamootoreid.
  Toetust antakse ainult kalalaevade omanikele ja samale kalalaevale ei anta toetust rohkem kui üks kord programmitöö perioodi jooksul.

2.   Toetust antakse ainult
  väikesemahulise rannapüügiga tegelevate
  kalalaevade omanikele ja samale kalalaevale ei anta toetust rohkem kui üks kord programmitöö perioodi jooksul.

Muudatusettepanek 317

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjon on volitatud kooskõlas artikliga 127 võtma vastu delegeeritud akte, et määrata kindlaks lõike 1 punkti a alusel toetuskõlblike tegevuste liigid. | 3.   Komisjon on volitatud kooskõlas artikliga 127 võtma vastu delegeeritud akte, et määrata kindlaks lõike 1 punkti a alusel toetuskõlblike tegevuste liigid
  ja kehtestada üksikasjalikud eeskirjad käesolevas artiklis esitatud kriteeriumite kohaldamise kohta
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon on volitatud kooskõlas artikliga 127 võtma vastu delegeeritud akte, et määrata kindlaks lõike 1 punkti a alusel toetuskõlblike tegevuste liigid.

3.   Komisjon on volitatud kooskõlas artikliga 127 võtma vastu delegeeritud akte, et määrata kindlaks lõike 1 punkti a alusel toetuskõlblike tegevuste liigid
  ja kehtestada üksikasjalikud eeskirjad käesolevas artiklis esitatud kriteeriumite kohaldamise kohta
  .

Muudatusettepanek 318

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF võib
  püütud kala
  kvaliteedi parandamiseks toetada
  kalalaevade pardal tehtavaid investeeringuid. | 1.   EMKF võib
  kaubandusliku saagi lisandväärtuse ja
  kvaliteedi parandamiseks toetada: |
| | (a) | investeeringuid kalandustoodete lisandväärtuse loomisesse, eelkõige võimaldades kaluritel oma saaki töödelda, turustada ja otse müüa; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF võib
  püütud kala
  kvaliteedi parandamiseks toetada
  kalalaevade pardal tehtavaid investeeringuid.

1.   EMKF võib
  kaubandusliku saagi lisandväärtuse ja
  kvaliteedi parandamiseks toetada:

(a)

investeeringuid kalandustoodete lisandväärtuse loomisesse, eelkõige võimaldades kaluritel oma saaki töödelda, turustada ja otse müüa;

| (b) | kalalaevade pardal tehtavaid innovaatilisi investeeringuid, mis parandavad kalandustoodete kvaliteeti ja säilimist; |
| --- | --- |

(b)

kalalaevade pardal tehtavaid innovaatilisi investeeringuid, mis parandavad kalandustoodete kvaliteeti ja säilimist;

Muudatusettepanek 319

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   EMKF võib
  soovimatu püügi paremaks kasutamiseks
  toetada kalalaevade pardal tehtavaid investeeringuid, et paremini ära kasutada kaubanduslike kalavarude soovimatut püüki ja suurendada vähe kasutust leidvate püütud kalaosade väärtust kooskõlas [ühise kalanduspoliitika määruse] artikliga 15 ja [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artikli 8 punktiga b. | 2.   EMKF võib toetada kalalaevade pardal tehtavaid investeeringuid, et
  parandada soovimatu püügi käitlemist, ladustamist ja lossimist, et
  paremini ära kasutada kaubanduslike kalavarude soovimatut püüki ja suurendada vähe kasutust leidvate püütud kalaosade väärtust kooskõlas [ühise kalanduspoliitika määruse] artikliga 15 ja [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artikli 8 punktiga b. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   EMKF võib
  soovimatu püügi paremaks kasutamiseks
  toetada kalalaevade pardal tehtavaid investeeringuid, et paremini ära kasutada kaubanduslike kalavarude soovimatut püüki ja suurendada vähe kasutust leidvate püütud kalaosade väärtust kooskõlas [ühise kalanduspoliitika määruse] artikliga 15 ja [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artikli 8 punktiga b.

2.   EMKF võib toetada kalalaevade pardal tehtavaid investeeringuid, et
  parandada soovimatu püügi käitlemist, ladustamist ja lossimist, et
  paremini ära kasutada kaubanduslike kalavarude soovimatut püüki ja suurendada vähe kasutust leidvate püütud kalaosade väärtust kooskõlas [ühise kalanduspoliitika määruse] artikliga 15 ja [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artikli 8 punktiga b.

Muudatusettepanek 320

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Lõike 1 punkti b kohase toetuse andmine sõltub selektiivsete püügivahendite kasutamisest soovimatu saagi vältimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a.
     
  Lõike 1 punkti b kohase toetuse andmine sõltub selektiivsete püügivahendite kasutamisest soovimatu saagi vältimiseks.

Muudatusettepanek 321

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Lõikes 1
  viidatud toetust antakse üksnes liidu kalalaevade omanikele, kes on taotluse esitamise päevale eelneval kahel
  aastal oma laevaga
  merel püügiga tegelenud vähemalt 60 päeva. | 4.   
  Lõike 1 punktis b
  viidatud toetust antakse üksnes liidu kalalaevade omanikele, kelle laevad on taotluse esitamise päevale eelneval kahel
  kalendriaastal
  merel püügiga tegelenud vähemalt 60 päeva. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Lõikes 1
  viidatud toetust antakse üksnes liidu kalalaevade omanikele, kes on taotluse esitamise päevale eelneval kahel
  aastal oma laevaga
  merel püügiga tegelenud vähemalt 60 päeva.

4.   
  Lõike 1 punktis b
  viidatud toetust antakse üksnes liidu kalalaevade omanikele, kelle laevad on taotluse esitamise päevale eelneval kahel
  kalendriaastal
  merel püügiga tegelenud vähemalt 60 päeva.

Muudatusettepanek 603

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 41 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kalasadamad, lossimiskohad
  ja
  varjualused | Kalasadamad, lossimiskohad
  , oksjonihooned,
  varjualused
  ja muu maismaal asuv tugiinfrastruktuur |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kalasadamad, lossimiskohad
  ja
  varjualused

Kalasadamad, lossimiskohad
  , oksjonihooned,
  varjualused
  ja muu maismaal asuv tugiinfrastruktuur

Muudatusettepanek 604

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 41 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF võib
  lossitud toodete kvaliteedi suurendamiseks, energiatõhususe tõstmiseks, keskkonnakaitsele kaasaaitamiseks või ohutuse ja töötingimuste parandamiseks
  toetada investeeringuid
  kalasadamate infrastruktuuridesse
  või
  lossimiskohtadesse
  , sealhulgas
  investeeringud
  jäätmete ja mereprahi kogumise
  struktuuridesse
  . | 1.   EMKF võib toetada investeeringuid
  sellise olemasoleva infrastruktuuri täiustamisse nagu kalasadamad, lossimiskohad, oksjonihallid ja muu maismaal paiknev tugiinfrastruktuur
  , sealhulgas jäätmete ja mereprahi kogumise
  vahenditesse
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF võib
  lossitud toodete kvaliteedi suurendamiseks, energiatõhususe tõstmiseks, keskkonnakaitsele kaasaaitamiseks või ohutuse ja töötingimuste parandamiseks
  toetada investeeringuid
  kalasadamate infrastruktuuridesse
  või
  lossimiskohtadesse
  , sealhulgas
  investeeringud
  jäätmete ja mereprahi kogumise
  struktuuridesse
  .

1.   EMKF võib toetada investeeringuid
  sellise olemasoleva infrastruktuuri täiustamisse nagu kalasadamad, lossimiskohad, oksjonihallid ja muu maismaal paiknev tugiinfrastruktuur
  , sealhulgas jäätmete ja mereprahi kogumise
  vahenditesse
  .

Muudatusettepanek 323

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 41 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  EMKF võib soovimatu püügi paremaks kasutamiseks toetada investeeringuid kalasadamatesse ja lossimiskohtadesse, mis võimaldavad paremini ära kasutada kaubanduslike kalavarude soovimatut püüki ning suurendada vähe kasutust leidvate püütud kalaosade väärtust kooskõlas [ühise kalanduspoliitika määruse] artikliga 15 ja [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artikli 8 punktiga b. | 2.   
  Investeeringud võivad olla seotud järgmisega: |
| | (a) | lossitud toodete kvaliteedi, värskuse ja jälgitavuse parandamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  EMKF võib soovimatu püügi paremaks kasutamiseks toetada investeeringuid kalasadamatesse ja lossimiskohtadesse, mis võimaldavad paremini ära kasutada kaubanduslike kalavarude soovimatut püüki ning suurendada vähe kasutust leidvate püütud kalaosade väärtust kooskõlas [ühise kalanduspoliitika määruse] artikliga 15 ja [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artikli 8 punktiga b.

2.   
  Investeeringud võivad olla seotud järgmisega:

(a)

lossitud toodete kvaliteedi, värskuse ja jälgitavuse parandamine;

| (b) | lossimis-, töötlemis-, ladustamis- ja enampakkumisel müügi tingimuste parandamine; |
| --- | --- |

(b)

lossimis-, töötlemis-, ladustamis- ja enampakkumisel müügi tingimuste parandamine;

| (c) | kaubanduslike kalavarude soovimatu püügi ja vähe kasutust leidvate püütud kalaosade väärtuse parem ärakasutamine kooskõlas määruse (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta] artikliga 15 ja määruse (EL) nr .../... [kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artikli 8 punktiga b; |
| --- | --- |

(c)

kaubanduslike kalavarude soovimatu püügi ja vähe kasutust leidvate püütud kalaosade väärtuse parem ärakasutamine kooskõlas määruse (EL) nr .../... [ühise kalanduspoliitika kohta] artikliga 15 ja määruse (EL) nr .../... [kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artikli 8 punktiga b;

| (d) | energiatõhusus; |
| --- | --- |

(d)

energiatõhusus;

| (e) | keskkonnakaitsele kaasa aitamine, eelkõige jäätmete ja mereprahi kogumine, ladustamine ja käitlemine; |
| --- | --- |

(e)

keskkonnakaitsele kaasa aitamine, eelkõige jäätmete ja mereprahi kogumine, ladustamine ja käitlemine;

| (f) | hügieeni, tervise ja ohutuse parandamine; |
| --- | --- |

(f)

hügieeni, tervise ja ohutuse parandamine;

| (g) | töötingimuste parandamine; |
| --- | --- |

(g)

töötingimuste parandamine;

| (h) | jää, vee ja elektriga varustamine; |
| --- | --- |

(h)

jää, vee ja elektriga varustamine;

| (i) | kalalaevade remondiks või hoolduseks vajalik varustus; |
| --- | --- |

(i)

kalalaevade remondiks või hoolduseks vajalik varustus;

| (j) | kaide ehitamine, moderniseerimine ja laiendamine, mille eesmärk on parandada ohutust lossimisel ja laadimisel; |
| --- | --- |

(j)

kaide ehitamine, moderniseerimine ja laiendamine, mille eesmärk on parandada ohutust lossimisel ja laadimisel;

| (k) | kalapüügitegevuse elektrooniline haldus; |
| --- | --- |

(k)

kalapüügitegevuse elektrooniline haldus;

| (l) | kalasadamate, lossimiskohtade ja kalaturgude võrgustike loomine. |
| --- | --- |

(l)

kalasadamate, lossimiskohtade ja kalaturgude võrgustike loomine.

Muudatusettepanek 324

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 41 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 41 a |
| | Merepärandi kaitse |
| | 1.
     
  Selleks et toetada ja edendada kalapüügiga seotud traditsioonilist käsitööndust ja säilitada liikmesriikide merepärandi kaitsega hõlmatud laevade operatiivsus, võib EMKF toetada alljärgnevat: |
| | (a) | traditsioonilisi laevatehaseid ja kalapüügiga seotud traditsioonilist käsitööndust toetavad koolitused ja investeeringud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 41 a

Merepärandi kaitse

1.
     
  Selleks et toetada ja edendada kalapüügiga seotud traditsioonilist käsitööndust ja säilitada liikmesriikide merepärandi kaitsega hõlmatud laevade operatiivsus, võib EMKF toetada alljärgnevat:

(a)

traditsioonilisi laevatehaseid ja kalapüügiga seotud traditsioonilist käsitööndust toetavad koolitused ja investeeringud;

| (b) | pardal tehtavad investeeringud, mille eesmärk on saneerida traditsioonilisi puust kalalaevu ilma nende püügivõimsust suurendamata; |
| --- | --- |

(b)

pardal tehtavad investeeringud, mille eesmärk on saneerida traditsioonilisi puust kalalaevu ilma nende püügivõimsust suurendamata;

| (c) | investeeringud selliste kasutusest kõrvaldatud traditsiooniliste kalalaevade hoidmiseks ja hoolduseks, mis on hõlmatud merepärandi kaitsega. |
| --- | --- |

(c)

investeeringud selliste kasutusest kõrvaldatud traditsiooniliste kalalaevade hoidmiseks ja hoolduseks, mis on hõlmatud merepärandi kaitsega.

2.
     
  Toetust antakse ainult laevatehaste ja kalalaevade omanikele ja ühele kalalaevale antakse toetust ainult üks kord programmitöö perioodi jooksul.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et lõike 1 punkti b alusel toetust saavad laevad jätkavad tegutsemist.

Muudatusettepanek 325

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF võib toetada järgmisi investeeringuid, et vähendada sisevetel kalapüügi keskkonnale avaldatavat mõju, suurendada energiatõhusust, parandada lossitud kala kvaliteeti või parandada töötingimusi: | 1.   EMKF võib toetada järgmisi investeeringuid, et vähendada sisevetel kalapüügi keskkonnale avaldatavat mõju, suurendada energiatõhusust, parandada lossitud kala kvaliteeti või parandada
  tervishoiu-, ohutus- ja
  töötingimusi
  ning inimkapitali ja koolitust
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF võib toetada järgmisi investeeringuid, et vähendada sisevetel kalapüügi keskkonnale avaldatavat mõju, suurendada energiatõhusust, parandada lossitud kala kvaliteeti või parandada töötingimusi:

1.   EMKF võib toetada järgmisi investeeringuid, et vähendada sisevetel kalapüügi keskkonnale avaldatavat mõju, suurendada energiatõhusust, parandada lossitud kala kvaliteeti või parandada
  tervishoiu-, ohutus- ja
  töötingimusi
  ning inimkapitali ja koolitust
  :

Muudatusettepanek 326

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | investeeringud inimkapitali ja sotsiaalse dialoogi edendamisse artiklis 31 sätestatud tingimustel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

investeeringud inimkapitali ja sotsiaalse dialoogi edendamisse artiklis 31 sätestatud tingimustel;

Muudatusettepanek 327

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | investeeringud varustusse, millele on osutatud
  artiklis
  36 ja kooskõlas
  kõnealuses artiklis
  sätestatud tingimustega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

investeeringud varustusse, millele on osutatud
  artiklis
  36 ja kooskõlas
  kõnealuses artiklis
  sätestatud tingimustega;

| (b) | investeeringud varustusse
  ja projektidesse
  , millele on osutatud
  artiklites
  36 ja
  37 ning
  kooskõlas
  nimetatud artiklites
  sätestatud tingimustega; |
| --- | --- |

(b)

investeeringud varustusse
  ja projektidesse
  , millele on osutatud
  artiklites
  36 ja
  37 ning
  kooskõlas
  nimetatud artiklites
  sätestatud tingimustega;

Muudatusettepanek 328

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | investeeringud
  olemasolevatesse sadamatesse
  ja lossimiskohtadesse, millele on osutatud artiklis 41 ja kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud tingimustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

investeeringud
  olemasolevatesse sadamatesse
  ja lossimiskohtadesse, millele on osutatud artiklis 41 ja kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud tingimustega.

| (d) | investeeringud
  kalasadamatesse, varjualustesse
  ja lossimiskohtadesse, millele on osutatud artiklis 41 ja kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud tingimustega; |
| --- | --- |

(d)

investeeringud
  kalasadamatesse, varjualustesse
  ja lossimiskohtadesse, millele on osutatud artiklis 41 ja kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud tingimustega;

Muudatusettepanek 329

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (d a) | investeeringud püütud kala väärtuse või kvaliteedi tõstmisesse, nagu on osutatud artiklis 40 ning kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud tingimustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d a)

investeeringud püütud kala väärtuse või kvaliteedi tõstmisesse, nagu on osutatud artiklis 40 ning kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud tingimustega.

Muudatusettepanek 330

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  EMKF võib toetada artiklis 32 osutatud ettevõtlusega seotud investeeringuid nimetatud artiklis sätestatuga samadel tingimustel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  EMKF võib toetada artiklis 32 osutatud ettevõtlusega seotud investeeringuid nimetatud artiklis sätestatuga samadel tingimustel.

Muudatusettepanek 331

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  EMKF võib toetada innovatsiooni edendamist ja hõlbustamist kooskõlas artikliga 28, nõuandeteenuseid kooskõlas artikliga 29 ning teadlaste ja kalurite partnerlust kooskõlas artikliga 30. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 b.
     
  EMKF võib toetada innovatsiooni edendamist ja hõlbustamist kooskõlas artikliga 28, nõuandeteenuseid kooskõlas artikliga 29 ning teadlaste ja kalurite partnerlust kooskõlas artikliga 30.

Muudatusettepanek 332

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | artiklites 33, 36 ja
  39
  tehtud viited kalalaevadele – viited ainult sisevetes tegutsevatele laevadele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

artiklites 33, 36 ja
  39
  tehtud viited kalalaevadele – viited ainult sisevetes tegutsevatele laevadele;

| (a) | artiklites 33, 36
  , 37, 39
  ja
  40
  tehtud viited kalalaevadele – viited ainult sisevetes tegutsevatele laevadele; |
| --- | --- |

(a)

artiklites 33, 36
  , 37, 39
  ja
  40
  tehtud viited kalalaevadele – viited ainult sisevetes tegutsevatele laevadele;

Muudatusettepanek 333

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | artiklis 36 tehtud viited merekeskkonnale – viited keskkonnale, milles
  tegutsevad sisevetes tegutsevad laevad
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

artiklis 36 tehtud viited merekeskkonnale – viited keskkonnale, milles
  tegutsevad sisevetes tegutsevad laevad
  .

| (b) | artiklis 36 tehtud viited merekeskkonnale – viited keskkonnale, milles
  teostatakse kalapüüki sisevetel
  . |
| --- | --- |

(b)

artiklis 36 tehtud viited merekeskkonnale – viited keskkonnale, milles
  teostatakse kalapüüki sisevetel
  .

Muudatusettepanek 334

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   EMKF võib kooskõlas käesoleva määruse artikli 32 tingimustega siseveekalurite mitmekesisuse säilitamiseks toetada sisevete kalapüügiga
  tegelevate laevade sihtotstarbe muutmist tegutsemiseks
  kalandusvälises valdkonnas. | 3.   EMKF võib kooskõlas käesoleva määruse artikli 32 tingimustega siseveekalurite mitmekesisuse säilitamiseks toetada
  selliste
  sisevete kalapüügiga
  seotud tegevuste mitmekesistamist, mis täiendavad muid tegevusi
  kalandusvälises valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   EMKF võib kooskõlas käesoleva määruse artikli 32 tingimustega siseveekalurite mitmekesisuse säilitamiseks toetada sisevete kalapüügiga
  tegelevate laevade sihtotstarbe muutmist tegutsemiseks
  kalandusvälises valdkonnas.

3.   EMKF võib kooskõlas käesoleva määruse artikli 32 tingimustega siseveekalurite mitmekesisuse säilitamiseks toetada
  selliste
  sisevete kalapüügiga
  seotud tegevuste mitmekesistamist, mis täiendavad muid tegevusi
  kalandusvälises valdkonnas.

Muudatusettepanek 634

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   EMKF võib veefauna ja -floora kaitsmiseks ja arendamiseks toetada
  siseveekalurite osalemist NATURA 2000 alade haldamises, taastamises ja seires, kui need alad on otseselt seotud püügitegevusega, samuti sisevete taastamist, sealhulgas kudemiskohtade ja rändeliikide rändeteede taastamist, piiramata artikli 38 lõike 1 punkti d kohaldamist. | 5.   EMKF võib veefauna ja -floora kaitsmiseks ja arendamiseks toetada: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   EMKF võib veefauna ja -floora kaitsmiseks ja arendamiseks toetada
  siseveekalurite osalemist NATURA 2000 alade haldamises, taastamises ja seires, kui need alad on otseselt seotud püügitegevusega, samuti sisevete taastamist, sealhulgas kudemiskohtade ja rändeliikide rändeteede taastamist, piiramata artikli 38 lõike 1 punkti d kohaldamist.

5.   EMKF võib veefauna ja -floora kaitsmiseks ja arendamiseks toetada:

Muudatusettepanek 635

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 5 – punkt a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a) | NATURA 2000 alade haldamist, taastamist ja seiret, kui need alad on otseselt seotud püügitegevusega, samuti sisevete taastamist, sealhulgas kudemiskohtade ja rändeliikide rändeteede taastamist, muu hulgas asjakohastel juhtudel ka siseveekalurite osalemist, ilma et see piiraks artikli 38 lõike 1 punkti d kohaldamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

NATURA 2000 alade haldamist, taastamist ja seiret, kui need alad on otseselt seotud püügitegevusega, samuti sisevete taastamist, sealhulgas kudemiskohtade ja rändeliikide rändeteede taastamist, muu hulgas asjakohastel juhtudel ka siseveekalurite osalemist, ilma et see piiraks artikli 38 lõike 1 punkti d kohaldamist;

Muudatusettepanek 636

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 5 – punkt b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b) | veefauna ja -floora kaitsmiseks ja tugevdamiseks mõeldud staatiliste või liikuvate struktuuride ehitamist, ajakohastamist või paigaldamist, sealhulgas nende teaduslikku seiret ja hindamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

veefauna ja -floora kaitsmiseks ja tugevdamiseks mõeldud staatiliste või liikuvate struktuuride ehitamist, ajakohastamist või paigaldamist, sealhulgas nende teaduslikku seiret ja hindamist.

Muudatusettepanek 336

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Liikmesriigid
  tagavad
  , et käesoleva artikli alusel toetust saavad laevad jätkavad tegutsemist üksnes sisevetes. | 6.   
  Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, tagavad
  liikmesriigid, et käesoleva artikli alusel toetust saavad laevad jätkavad tegutsemist üksnes sisevetes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Liikmesriigid
  tagavad
  , et käesoleva artikli alusel toetust saavad laevad jätkavad tegutsemist üksnes sisevetes.

6.   
  Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, tagavad
  liikmesriigid, et käesoleva artikli alusel toetust saavad laevad jätkavad tegutsemist üksnes sisevetes.

Muudatusettepanek 337

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva peatüki kohane toetus piirdub vesiviljelusettevõtetega, kui ei ole selgelt teisiti öeldud. | 1.   Käesoleva peatüki kohane toetus piirdub
  jätkusuutlike
  vesiviljelusettevõtetega,
  sealhulgas nendega, mille tegevust korraldavad lõikes 1 a osutatud kõnealuses sektoris tegutsemist alustavad ettevõtjad, ning vesiviljelusettevõtete ja vesiviljelustootjate organisatsioonidega,
  kui ei ole selgelt teisiti öeldud.
  Toetust ei anta ettevõtjatele, kes on toime pannud liidu keskkonnaalaste õigusaktide tõsiseid rikkumisi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva peatüki kohane toetus piirdub vesiviljelusettevõtetega, kui ei ole selgelt teisiti öeldud.

1.   Käesoleva peatüki kohane toetus piirdub
  jätkusuutlike
  vesiviljelusettevõtetega,
  sealhulgas nendega, mille tegevust korraldavad lõikes 1 a osutatud kõnealuses sektoris tegutsemist alustavad ettevõtjad, ning vesiviljelusettevõtete ja vesiviljelustootjate organisatsioonidega,
  kui ei ole selgelt teisiti öeldud.
  Toetust ei anta ettevõtjatele, kes on toime pannud liidu keskkonnaalaste õigusaktide tõsiseid rikkumisi.

Muudatusettepanek 338

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Käesoleva artikli eesmärkide saavutamiseks esitavad kõnealuses sektoris tegutsemist alustavad ettevõtjad äriplaani ja juhul, kui investeeringu suurus ületab 150 000 eurot, ka teostatavusuuringu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  Käesoleva artikli eesmärkide saavutamiseks esitavad kõnealuses sektoris tegutsemist alustavad ettevõtjad äriplaani ja juhul, kui investeeringu suurus ületab 150 000 eurot, ka teostatavusuuringu.

Muudatusettepanek 589

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Kui tegevus seisneb investeeringutes
  varustusse või infrastruktuuri,
  et tagada vastavus keskkonna-, inim- ja loomatervise-, hügieeni-
  või loomade heaolu
  nõuetele kooskõlas
  liidu
  õigusega ning jõustumisel pärast 2014. aastat, siis võidakse investeeringuid toetada kuni päevani, mil standardid muutuvad ettevõtetele kohustuslikuks. | 2.   
  Toetus piirdub investeeringutega
  varustusse või infrastruktuuri,
  mis avaldab tõendatult väiksemat mõju keskkonnale
  või
  mis annab inim- või loomatervise, hügieeni või
  loomade heaolu
  valdkonnas paremaid tulemusi kui
  liidu
  õiguses nõutud. |
| | Toetust ei anta vesiviljelustoiminguteks, mille raames kasutatakse geneetiliselt muundatud organisme. |
| | Toetust ei anta intensiivseks vesiviljelustegevuseks merekaitsealadelega kalavarude taastamise piirkondades. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Kui tegevus seisneb investeeringutes
  varustusse või infrastruktuuri,
  et tagada vastavus keskkonna-, inim- ja loomatervise-, hügieeni-
  või loomade heaolu
  nõuetele kooskõlas
  liidu
  õigusega ning jõustumisel pärast 2014. aastat, siis võidakse investeeringuid toetada kuni päevani, mil standardid muutuvad ettevõtetele kohustuslikuks.

2.   
  Toetus piirdub investeeringutega
  varustusse või infrastruktuuri,
  mis avaldab tõendatult väiksemat mõju keskkonnale
  või
  mis annab inim- või loomatervise, hügieeni või
  loomade heaolu
  valdkonnas paremaid tulemusi kui
  liidu
  õiguses nõutud.

Toetust ei anta vesiviljelustoiminguteks, mille raames kasutatakse geneetiliselt muundatud organisme.

Toetust ei anta intensiivseks vesiviljelustegevuseks merekaitsealadelega kalavarude taastamise piirkondades.

Muudatusettepanek 340

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF võib vesiviljelusega
  seoses
  innovatsiooni stimuleerimiseks toetada: | 1.   EMKF võib
  säästva
  vesiviljelusega
  seotud
  innovatsiooni stimuleerimiseks toetada
  projekte, mille eesmärk on
  : |
| (a) | uute tehniliste või organisatsiooniliste teadmiste kasutuselevõttu vesiviljelusettevõtetes, mis vähendab nende
  mõju keskkonnale
  või soodustab
  vesiviljelusressursside
  jätkusäästlikumat
  kasutamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF võib vesiviljelusega
  seoses
  innovatsiooni stimuleerimiseks toetada:

1.   EMKF võib
  säästva
  vesiviljelusega
  seotud
  innovatsiooni stimuleerimiseks toetada
  projekte, mille eesmärk on
  :

(a)

uute tehniliste või organisatsiooniliste teadmiste kasutuselevõttu vesiviljelusettevõtetes, mis vähendab nende
  mõju keskkonnale
  või soodustab
  vesiviljelusressursside
  jätkusäästlikumat
  kasutamist;

| (a) | suurendada vesiviljelusettevõtete tehnilisi, teaduslikke või organisatsioonilisi teadmisi selle kohta, kuidas vähendada eelkõige
  mõju keskkonnale
  , vähendada sõltuvust kalajahust ja -õlist, soodustada
  vesiviljelusressursside
  säästvat
  kasutamist
  või hõlbustada uute säästvate tootmismeetodite kasutuselevõttu
  ; |
| --- | --- |

(a)

suurendada vesiviljelusettevõtete tehnilisi, teaduslikke või organisatsioonilisi teadmisi selle kohta, kuidas vähendada eelkõige
  mõju keskkonnale
  , vähendada sõltuvust kalajahust ja -õlist, soodustada
  vesiviljelusressursside
  säästvat
  kasutamist
  või hõlbustada uute säästvate tootmismeetodite kasutuselevõttu
  ;

| (b) | uute või tehnika tasemega võrreldes
  oluliselt parendatud
  toodete, uute
  või parendatud
  protsesside, uute
  või parendatud juhtimis- ja
  korraldussüsteemide arendamist
  ning
  turuleviimist. |
| --- | --- |

(b)

uute või tehnika tasemega võrreldes
  oluliselt parendatud
  toodete, uute
  või parendatud
  protsesside, uute
  või parendatud juhtimis- ja
  korraldussüsteemide arendamist
  ning
  turuleviimist.

| (b) | töötada välja või viia turule uusi või
  oluliselt parendatud
  tooteid, uusi
  või parendatud
  protsesse, uusi
  või parendatud juhtimis- ja
  korraldussüsteeme
  ning
  innovatsioone või parendusi vesiviljelustoodete tootmise või töötlemise valdkonnas; |
| --- | --- |

(b)

töötada välja või viia turule uusi või
  oluliselt parendatud
  tooteid, uusi
  või parendatud
  protsesse, uusi
  või parendatud juhtimis- ja
  korraldussüsteeme
  ning
  innovatsioone või parendusi vesiviljelustoodete tootmise või töötlemise valdkonnas;

| (b a) | uurida innovatsiooni, toodete või protsesside tehnilist või majanduslikku teostatavust. |
| --- | --- |

(b a)

uurida innovatsiooni, toodete või protsesside tehnilist või majanduslikku teostatavust.

Muudatusettepanek 341

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesoleva artikli
  kohased tegevused tuleb ellu viia koostöös teadus- või tehnikaasutusega, mida tunnustab iga liikmesriigi siseriiklik õigus ja mis tõendab

  tegevuste tulemusi. | 2.   Käesoleva artikli
  kohaseid toiminguid teevad nende

  toimingute tulemusi
  valideeriva liikmesriigi õiguse kohaselt tunnustatud riiklikud või eraõiguslikud teadus-, akadeemilised või tehnikaasutused või neid tegevusi tehakse nendega koostöös
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesoleva artikli
  kohased tegevused tuleb ellu viia koostöös teadus- või tehnikaasutusega, mida tunnustab iga liikmesriigi siseriiklik õigus ja mis tõendab

  tegevuste tulemusi.

2.   Käesoleva artikli
  kohaseid toiminguid teevad nende

  toimingute tulemusi
  valideeriva liikmesriigi õiguse kohaselt tunnustatud riiklikud või eraõiguslikud teadus-, akadeemilised või tehnikaasutused või neid tegevusi tehakse nendega koostöös
  .

Muudatusettepanek 342

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  EMKF toetab rahaliselt vesiviljeluse valdkonna arendustegevust ja innovatsiooni, mida rakendatakse liikmesriikide koostatud mitmeaastaste strateegiliste kavade kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3 a.
     
  EMKF toetab rahaliselt vesiviljeluse valdkonna arendustegevust ja innovatsiooni, mida rakendatakse liikmesriikide koostatud mitmeaastaste strateegiliste kavade kohaselt.

Muudatusettepanek 343

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Investeeringud
  avamere vesiviljelusesse ja toiduks mittekasutatavasse vesiviljelusesse | Investeeringud
  vesiviljelusse |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Investeeringud
  avamere vesiviljelusesse ja toiduks mittekasutatavasse vesiviljelusesse

Investeeringud
  vesiviljelusse

Muudatusettepanek 344

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF võib suure kasvupotentsiaaliga vesiviljelusvormide edendamiseks toetada
  investeeringuid avamere vesiviljelusesse või toiduks mittekasutatavasse vesiviljelusse. | 1.   EMKF võib suure kasvupotentsiaaliga
  jätkusuutlike
  vesiviljelusvormide edendamiseks toetada: |
| | (a) | produktiivseid investeeringuid vesiviljelusesse, sealhulgas avamere vesiviljelusse või toiduks mittekasutatavasse vesiviljelusse; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF võib suure kasvupotentsiaaliga vesiviljelusvormide edendamiseks toetada
  investeeringuid avamere vesiviljelusesse või toiduks mittekasutatavasse vesiviljelusse.

1.   EMKF võib suure kasvupotentsiaaliga
  jätkusuutlike
  vesiviljelusvormide edendamiseks toetada:

(a)

produktiivseid investeeringuid vesiviljelusesse, sealhulgas avamere vesiviljelusse või toiduks mittekasutatavasse vesiviljelusse;

| (b) | tootmise ja kasutatavate liikide mitmekesistamist ning uuringuid saagikuse ja asukoha jätkusuutlikkuse kohta. |
| --- | --- |

(b)

tootmise ja kasutatavate liikide mitmekesistamist ning uuringuid saagikuse ja asukoha jätkusuutlikkuse kohta.

Muudatusettepanek 345

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Lõike 1 kohast toetust võib anda tootmise suurendamiseks ja/või olemasolevate vesiviljelusettevõtete moderniseerimiseks või uute ettevõtete rajamiseks, tingimusel et arendustegevus on kooskõlas vesiviljeluse arendamist käsitleva mitmeaastase riikliku strateegiakavaga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  Lõike 1 kohast toetust võib anda tootmise suurendamiseks ja/või olemasolevate vesiviljelusettevõtete moderniseerimiseks või uute ettevõtete rajamiseks, tingimusel et arendustegevus on kooskõlas vesiviljeluse arendamist käsitleva mitmeaastase riikliku strateegiakavaga.

Muudatusettepanek 346

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Käesoleva artikli kohast toetust antakse üksnes juhul, kui sõltumatust turundusaruandest nähtub selgelt, et asjaomase toote puhul on olemas head jätkusuutlikud turuväljavaated. Loodud ettevõtted peavad olema majanduslikult elujõulised ega tohi soodustada ületootmist kõnealuses sektoris. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 b.
     
  Käesoleva artikli kohast toetust antakse üksnes juhul, kui sõltumatust turundusaruandest nähtub selgelt, et asjaomase toote puhul on olemas head jätkusuutlikud turuväljavaated. Loodud ettevõtted peavad olema majanduslikult elujõulised ega tohi soodustada ületootmist kõnealuses sektoris.

Muudatusettepanek 347

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF võib ettevõtluse soodustamiseks vesiviljeluses toetada investeeringuid, mis aistavad kaasa: | 1.   EMKF võib ettevõtluse soodustamiseks
  säästvas
  vesiviljeluses toetada investeeringuid, mis aitavad kaasa: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF võib ettevõtluse soodustamiseks vesiviljeluses toetada investeeringuid, mis aistavad kaasa:

1.   EMKF võib ettevõtluse soodustamiseks
  säästvas
  vesiviljeluses toetada investeeringuid, mis aitavad kaasa:

Muudatusettepanek 348

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | vesiviljelustoodetele lisandväärtuse loomisele,
  eelkõige võimaldades vesiviljelusettevõttel oma vesiviljelustooteid töödelda, turustada
  ja otse
  müüa
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

vesiviljelustoodetele lisandväärtuse loomisele,
  eelkõige võimaldades vesiviljelusettevõttel oma vesiviljelustooteid töödelda, turustada
  ja otse
  müüa
  ;

| (a) | vesiviljelustoodetele lisandväärtuse loomisele,
  näiteks toetades vesiviljelussektorit oma vesiviljelustoodete töötlemisel, turustamisel
  ja otse
  müümisel, või ühenduste loomisel või ühinemislepingute sõlmimisel toodete selliseks töötlemiseks
  ; |
| --- | --- |

(a)

vesiviljelustoodetele lisandväärtuse loomisele,
  näiteks toetades vesiviljelussektorit oma vesiviljelustoodete töötlemisel, turustamisel
  ja otse
  müümisel, või ühenduste loomisel või ühinemislepingute sõlmimisel toodete selliseks töötlemiseks
  ;

Muudatusettepanek 349

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | vesiviljelusettevõtete
  sissetulekute mitmekesistamisele uute heade
  turuväljavaadetega
  vesiviljelusliikide arendamise teel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

vesiviljelusettevõtete
  sissetulekute mitmekesistamisele uute heade
  turuväljavaadetega
  vesiviljelusliikide arendamise teel;

| (b) | vesiviljelussektori
  sissetulekute mitmekesistamisele
  vastavates piirkondades lisaväärtusega
  uute heade
  turu- ja keskkonnaväljavaadetega pärismaiste
  vesiviljelusliikide arendamise teel; |
| --- | --- |

(b)

vesiviljelussektori
  sissetulekute mitmekesistamisele
  vastavates piirkondades lisaväärtusega
  uute heade
  turu- ja keskkonnaväljavaadetega pärismaiste
  vesiviljelusliikide arendamise teel;

Muudatusettepanek 350

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | vesiviljelusettevõtete sissetulekute mitmekesistamisele
  vesiviljelusega mitteseotud
  lisategevuste arendamise teel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

vesiviljelusettevõtete sissetulekute mitmekesistamisele
  vesiviljelusega mitteseotud
  lisategevuste arendamise teel.

| (c) | vesiviljelusettevõtete sissetulekute mitmekesistamisele lisategevuste arendamise teel. |
| --- | --- |

(c)

vesiviljelusettevõtete sissetulekute mitmekesistamisele lisategevuste arendamise teel.

Muudatusettepanek 351

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõige 1 punkti c kohast toetust antakse ainult vesiviljelusettevõtetele tingimusel, et vesiviljelusvälised lisategevused on seotud
  vesiviljelusettevõtte põhitegevusega
  , näiteks kalandusturism, vesiviljelusega seotud keskkonnateenused või vesiviljelusega seotud haridustegevus. | 2.   Lõige 1 punkti c kohast toetust antakse ainult vesiviljelusettevõtetele tingimusel, et vesiviljelusvälised lisategevused on seotud
  vesiviljeluse põhilise tootmise või turundusega
  , näiteks kalandusturism, vesiviljelusega seotud keskkonnateenused või vesiviljelusega seotud haridustegevus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõige 1 punkti c kohast toetust antakse ainult vesiviljelusettevõtetele tingimusel, et vesiviljelusvälised lisategevused on seotud
  vesiviljelusettevõtte põhitegevusega
  , näiteks kalandusturism, vesiviljelusega seotud keskkonnateenused või vesiviljelusega seotud haridustegevus.

2.   Lõige 1 punkti c kohast toetust antakse ainult vesiviljelusettevõtetele tingimusel, et vesiviljelusvälised lisategevused on seotud
  vesiviljeluse põhilise tootmise või turundusega
  , näiteks kalandusturism, vesiviljelusega seotud keskkonnateenused või vesiviljelusega seotud haridustegevus.

Muudatusettepanek 352

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Vesiviljelusettevõtete üldise tulemuslikkuse ja konkurentsivõime parandamiseks võib EMKF toetada järgmist: | 1.   Vesiviljelusettevõtete üldise tulemuslikkuse ja konkurentsivõime parandamiseks
  ning nende toimingute keskkonnamõju vähendamiseks
  võib EMKF toetada järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Vesiviljelusettevõtete üldise tulemuslikkuse ja konkurentsivõime parandamiseks võib EMKF toetada järgmist:

1.   Vesiviljelusettevõtete üldise tulemuslikkuse ja konkurentsivõime parandamiseks
  ning nende toimingute keskkonnamõju vähendamiseks
  võib EMKF toetada järgmist:

Muudatusettepanek 353

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | ettevõtte tehnilist, teaduslikku, juriidilist või majanduslikku laadi nõuandeteenuste osutamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

ettevõtte tehnilist, teaduslikku, juriidilist või majanduslikku laadi nõuandeteenuste osutamine.

| (b) | ettevõtte tehnilist, teaduslikku, juriidilist
  , keskkonnaalast
  või majanduslikku laadi nõuandeteenuste osutamine. |
| --- | --- |

(b)

ettevõtte tehnilist, teaduslikku, juriidilist
  , keskkonnaalast
  või majanduslikku laadi nõuandeteenuste osutamine.

Muudatusettepanek 637

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b a) | töötingimuste parandamine, võttes arvesse ILO eeskirju; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b a)

töötingimuste parandamine, võttes arvesse ILO eeskirju;

Muudatusettepanek 638

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 1 – punkt b b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b b) | noorte ja naiste kutsealase koolituse ja töökohtadele juurdepääsu edendamine kalandus- ja vesiviljelussektoris. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b b)

noorte ja naiste kutsealase koolituse ja töökohtadele juurdepääsu edendamine kalandus- ja vesiviljelussektoris.

Muudatusettepanek 354

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | liidu ja siseriiklikul õigusel põhinevad tervis- ja ohutusstandardid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

liidu ja siseriiklikul õigusel põhinevad tervis- ja ohutusstandardid;

| (d) | liidu ja siseriiklikul õigusel põhinevad tervise-,

  hügieeni-
  ja ohutusstandardid; |
| --- | --- |

(d)

liidu ja siseriiklikul õigusel põhinevad tervise-,

  hügieeni-
  ja ohutusstandardid;

Muudatusettepanek 355

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 2 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (e a) | võrdsete võimaluste edendamine, pidades eelkõige silmas soolist võrdõiguslikkust ja puudega inimeste integreerimist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e a)

võrdsete võimaluste edendamine, pidades eelkõige silmas soolist võrdõiguslikkust ja puudega inimeste integreerimist;

Muudatusettepanek 356

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Lõike 1 punkti a kohast toetust antakse ainult avalik-õiguslikele asutusele, kes valitakse välja ettevõtete nõuandeteenuseid sisse seadma. Lõike 1 punkti b kohast toetust antakse ainult vesiviljeluse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele
  või vesiviljelustootja-organisatsioonidele
  . | 3.   Lõike 1 punkti a kohast toetust antakse ainult avalik-õiguslikele asutusele, kes valitakse välja ettevõtete nõuandeteenuseid sisse seadma
  , või liikmesriikide tunnustatud kutseorganisatsioonidele
  . Lõike 1 punkti b kohast toetust antakse ainult vesiviljeluse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele
  , liikmesriikide tunnustatud vesiviljelustootjate kutseorganisatsioonidele, vesiviljelustootjate organisatsioonidele vesiviljelustootja-organisatsioonide ühendustele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Lõike 1 punkti a kohast toetust antakse ainult avalik-õiguslikele asutusele, kes valitakse välja ettevõtete nõuandeteenuseid sisse seadma. Lõike 1 punkti b kohast toetust antakse ainult vesiviljeluse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele
  või vesiviljelustootja-organisatsioonidele
  .

3.   Lõike 1 punkti a kohast toetust antakse ainult avalik-õiguslikele asutusele, kes valitakse välja ettevõtete nõuandeteenuseid sisse seadma
  , või liikmesriikide tunnustatud kutseorganisatsioonidele
  . Lõike 1 punkti b kohast toetust antakse ainult vesiviljeluse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele
  , liikmesriikide tunnustatud vesiviljelustootjate kutseorganisatsioonidele, vesiviljelustootjate organisatsioonidele vesiviljelustootja-organisatsioonide ühendustele
  .

Muudatusettepanek 357

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Kui antav toetus ei ole suurem kui 4 000 eurot, võib toetusesaaja valimine toimuda kiirmenetluse teel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3 a.
     
  Kui antav toetus ei ole suurem kui 4 000 eurot, võib toetusesaaja valimine toimuda kiirmenetluse teel.

Muudatusettepanek 358

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Vesiviljelusettevõtted ei saa programmitöö perioodil nõuandeteenuste eest toetust üle ühe korra iga teenuseliigi kohta, mis on hõlmatud lõike 2 punktides a–e. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Vesiviljelusettevõtted ei saa programmitöö perioodil nõuandeteenuste eest toetust üle ühe korra iga teenuseliigi kohta, mis on hõlmatud lõike 2 punktides a–e.

välja jäetud

Muudatusettepanek 359

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | elukestvat õpet, teaduslike teadmiste ja uuenduslike tavade levitamist
  ning
  uute erialaste oskuste omandamist vesiviljeluses; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

elukestvat õpet, teaduslike teadmiste ja uuenduslike tavade levitamist
  ning
  uute erialaste oskuste omandamist vesiviljeluses;

| (a) | kutseõpet,
  elukestvat õpet, teaduslike
  ja tehniliste
  teadmiste ja uuenduslike tavade levitamist, uute erialaste oskuste omandamist vesiviljeluses
  , töötingimuste parandamist, tööohutuse edendamist ning vesiviljelusalaste toimingute keskkonnamõju vähendamist
  ; |
| --- | --- |

(a)

kutseõpet,
  elukestvat õpet, teaduslike
  ja tehniliste
  teadmiste ja uuenduslike tavade levitamist, uute erialaste oskuste omandamist vesiviljeluses
  , töötingimuste parandamist, tööohutuse edendamist ning vesiviljelusalaste toimingute keskkonnamõju vähendamist
  ;

Muudatusettepanek 360

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | suhtevõrgustike loomist ning kogemuste ja parimate tavade vahetamist vesiviljelusettevõtete või kutseorganisatsioonide ja muude sidusrühmade seas, sealhulgas
  teadusasutuste
  ja nende seas, kes edendavad meeste ja naiste võrdseid õigusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

suhtevõrgustike loomist ning kogemuste ja parimate tavade vahetamist vesiviljelusettevõtete või kutseorganisatsioonide ja muude sidusrühmade seas, sealhulgas
  teadusasutuste
  ja nende seas, kes edendavad meeste ja naiste võrdseid õigusi.

| (b) | suhtevõrgustike loomist ning kogemuste ja parimate tavade vahetamist vesiviljelusettevõtete või kutseorganisatsioonide ja muude
  era- või avaliku sektori
  sidusrühmade seas, sealhulgas
  teadus-, tehnika- ja haridusasutuste ja
  nende seas, kes edendavad meeste ja naiste võrdseid õigusi. |
| --- | --- |

(b)

suhtevõrgustike loomist ning kogemuste ja parimate tavade vahetamist vesiviljelusettevõtete või kutseorganisatsioonide ja muude
  era- või avaliku sektori
  sidusrühmade seas, sealhulgas
  teadus-, tehnika- ja haridusasutuste ja
  nende seas, kes edendavad meeste ja naiste võrdseid õigusi.

Muudatusettepanek 361

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Lõike 1 punktis a osutatud toetust antakse ainult suurtele vesiviljelusettevõtetele. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Lõike 1 punktis a osutatud toetust antakse ainult suurtele vesiviljelusettevõtetele.

välja jäetud

Muudatusettepanek 362

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF võib vesiviljelusalade ja infrastruktuuride arengule kaasaaitamiseks toetada järgmist: | 1.   EMKF võib vesiviljelusalade ja infrastruktuuride arengule kaasaaitamiseks
  ning toimingute keskkonnamõju vähendamiseks
  toetada järgmist: |
| | — |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF võib vesiviljelusalade ja infrastruktuuride arengule kaasaaitamiseks toetada järgmist:

1.   EMKF võib vesiviljelusalade ja infrastruktuuride arengule kaasaaitamiseks
  ning toimingute keskkonnamõju vähendamiseks
  toetada järgmist:

—

Muudatusettepanek 363

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | vesiviljeluse arendamiseks kõige sobivamate alade kindlakstegemine ja kaardistamine
  ning juhul
  kui seda kohaldatakse,
  siis

  mereala ruumilise planeerimise
  protsesside arvestamine
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

vesiviljeluse arendamiseks kõige sobivamate alade kindlakstegemine ja kaardistamine
  ning juhul
  kui seda kohaldatakse,
  siis

  mereala ruumilise planeerimise
  protsesside arvestamine
  ;

| (a) | vähese keskkonnamõjuga säästva
  vesiviljeluse arendamiseks kõige sobivamate alade kindlakstegemine ja kaardistamine, kui seda kohaldatakse,
  võttes arvesse

  mereruumi planeerimise
  protsesse, samuti keskkonnaalase vastasmõju järelmeetmeid vesiviljelustegevuse tootmisjärgus
  ; |
| --- | --- |

(a)

vähese keskkonnamõjuga säästva
  vesiviljeluse arendamiseks kõige sobivamate alade kindlakstegemine ja kaardistamine, kui seda kohaldatakse,
  võttes arvesse

  mereruumi planeerimise
  protsesse, samuti keskkonnaalase vastasmõju järelmeetmeid vesiviljelustegevuse tootmisjärgus
  ;

Muudatusettepanek 364

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | selliste piirkondade, nagu kasvualad, rannikulähedased kudemisalad, merekaitsealad, Natura 2000 alad või kalavarude taastamise piirkonnad, kindlakstegemine ja kaardistamine, kus intensiivne vesiviljelustegevus peaks olema välistatud, et säiliks nende osa niisuguste ökosüsteemi alade toimimises; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

selliste piirkondade, nagu kasvualad, rannikulähedased kudemisalad, merekaitsealad, Natura 2000 alad või kalavarude taastamise piirkonnad, kindlakstegemine ja kaardistamine, kus intensiivne vesiviljelustegevus peaks olema välistatud, et säiliks nende osa niisuguste ökosüsteemi alade toimimises;

Muudatusettepanek 365

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | vesiviljelusalade infrastruktuuride parendamine, sealhulgas maakorralduse, energiavarustuse või veemajanduse kaudu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

vesiviljelusalade infrastruktuuride parendamine, sealhulgas maakorralduse, energiavarustuse või veemajanduse kaudu;

| (b) | vesiviljelusalade
  võimaluste suurendamiseks vajalike tugirajatiste ja
  infrastruktuuride parendamine
  ja arendamine ning vesiviljeluse ökoloogilise jalajälje vähendamine
  , sealhulgas maakorralduse, energiavarustuse või veemajanduse
  investeeringute
  kaudu; |
| --- | --- |

(b)

vesiviljelusalade
  võimaluste suurendamiseks vajalike tugirajatiste ja
  infrastruktuuride parendamine
  ja arendamine ning vesiviljeluse ökoloogilise jalajälje vähendamine
  , sealhulgas maakorralduse, energiavarustuse või veemajanduse
  investeeringute
  kaudu;

Muudatusettepanek 366

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | pädevate asutuste
  kooskõlas
  direktiivi 2009/147/EÜ
  artikli 9 lõikega 1
  või direktiivi 92/43/EMÜ
  artikli 16 lõikega 1 võetud ja rakendatud meetmed
  eesmärgiga ennetada ränka kahju vesiviljelusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

pädevate asutuste
  kooskõlas
  direktiivi 2009/147/EÜ
  artikli 9 lõikega 1
  või direktiivi 92/43/EMÜ
  artikli 16 lõikega 1 võetud ja rakendatud meetmed
  eesmärgiga ennetada ränka kahju vesiviljelusele.

| (c) | pädevate asutuste
  võetud meetmed
  direktiivi 2009/147/EÜ või direktiivi 92/43/EMÜ
  alusel kaitstavate looduslike liikidega konfliktide leevendamiseks
  eesmärgiga ennetada ränka kahju vesiviljelusele. |
| --- | --- |

(c)

pädevate asutuste
  võetud meetmed
  direktiivi 2009/147/EÜ või direktiivi 92/43/EMÜ
  alusel kaitstavate looduslike liikidega konfliktide leevendamiseks
  eesmärgiga ennetada ränka kahju vesiviljelusele.

Muudatusettepanek 367

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Käesoleva artikli kohaselt
  on toetusesaajateks
  üksnes riiklikud asutused. | 2.   Käesoleva artikli kohaselt
  võivad toetust saada
  üksnes riiklikud asutused
  või eraorganisatsioonid, kellele liikmesriik on delegeerinud lõike 1 punktides a, a a ja b osutatud tegevuse
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesoleva artikli kohaselt
  on toetusesaajateks
  üksnes riiklikud asutused.

2.   Käesoleva artikli kohaselt
  võivad toetust saada
  üksnes riiklikud asutused
  või eraorganisatsioonid, kellele liikmesriik on delegeerinud lõike 1 punktides a, a a ja b osutatud tegevuse
  .

Muudatusettepanek 368

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Uute
  vesiviljelusettevõtete
  julgustamine | Uute
  säästva vesiviljeluse sektori ja vesiviljelustoodete töötlemise sektori ettevõtete
  julgustamine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Uute
  vesiviljelusettevõtete
  julgustamine

Uute
  säästva vesiviljeluse sektori ja vesiviljelustoodete töötlemise sektori ettevõtete
  julgustamine

Muudatusettepanek 369

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF võib ettevõtluse soodustamiseks vesiviljeluses toetada vesiviljelusettevõtete loomist uute alustavate ettevõtjate poolt. | 1.   EMKF võib ettevõtluse soodustamiseks vesiviljeluses toetada
  jätkusuutlike
  vesiviljelusettevõtete
  või kooperatiivide
  loomist uute alustavate ettevõtjate poolt
  , sealhulgas seonduvas töötlemissektoris, pöörates erilist tähelepanu noortele vesiviljelejatele ja soolisele võrdõiguslikkusele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF võib ettevõtluse soodustamiseks vesiviljeluses toetada vesiviljelusettevõtete loomist uute alustavate ettevõtjate poolt.

1.   EMKF võib ettevõtluse soodustamiseks vesiviljeluses toetada
  jätkusuutlike
  vesiviljelusettevõtete
  või kooperatiivide
  loomist uute alustavate ettevõtjate poolt
  , sealhulgas seonduvas töötlemissektoris, pöörates erilist tähelepanu noortele vesiviljelejatele ja soolisele võrdõiguslikkusele
  .

Muudatusettepanek 370

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõike 1 kohast toetust antakse vesiviljelusettevõtetele tingimusel, et nad: | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõike 1 kohast toetust antakse vesiviljelusettevõtetele tingimusel, et nad:

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 371

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | loovad esimest korda mikro- või väikest
  vesiviljelusettevõtet
  ja on selle juhiks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

loovad esimest korda mikro- või väikest
  vesiviljelusettevõtet
  ja on selle juhiks;

| (b) | loovad
  vesiviljeluse või sellega seotud töötlemise sektoris
  esimest korda mikro- või väikest
  ettevõtet
  ja on selle juhiks; |
| --- | --- |

(b)

loovad
  vesiviljeluse või sellega seotud töötlemise sektoris
  esimest korda mikro- või väikest
  ettevõtet
  ja on selle juhiks;

Muudatusettepanek 372

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | esitavad äriplaani oma vesiviljelustegevuse arendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

esitavad äriplaani oma vesiviljelustegevuse arendamiseks.

| (c) | esitavad
  majanduslikult ja keskkonna seisukohast
  usaldusväärse äriplaani oma vesiviljelustegevuse arendamiseks
  , sealhulgas kava oma tegevuse ökoloogilise jalajälje vähendamise kohta
  . |
| --- | --- |

(c)

esitavad
  majanduslikult ja keskkonna seisukohast
  usaldusväärse äriplaani oma vesiviljelustegevuse arendamiseks
  , sealhulgas kava oma tegevuse ökoloogilise jalajälje vähendamise kohta
  .

Muudatusettepanek 373

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõrge keskkonnakaitse tasemega vesiviljeluse edendamine | Kõrge keskkonnakaitse tasemega
  säästva
  vesiviljeluse edendamine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kõrge keskkonnakaitse tasemega vesiviljeluse edendamine

Kõrge keskkonnakaitse tasemega
  säästva
  vesiviljeluse edendamine

Muudatusettepanek 374

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| EMKF võib vesiviljeluse keskkonnale avaldatava mõju oluliseks vähendamiseks toetada investeeringuid järgmisse: | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

EMKF võib vesiviljeluse keskkonnale avaldatava mõju oluliseks vähendamiseks toetada investeeringuid järgmisse:

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 375

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | võimaldada oluliselt vähendada vesiviljelusettevõtete mõju
  veele
  , eelkõige kasutatava vee vähendamise või väljundvee kvaliteedi parandamise kaudu, sealhulgas multitroopsete vesiviljelussüsteemide rajamise kaudu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

võimaldada oluliselt vähendada vesiviljelusettevõtete mõju
  veele
  , eelkõige kasutatava vee vähendamise või väljundvee kvaliteedi parandamise kaudu, sealhulgas multitroopsete vesiviljelussüsteemide rajamise kaudu;

| (a) | võimaldada oluliselt vähendada vesiviljelusettevõtete mõju
  vee kasutamisele ja kvaliteedile
  , eelkõige kasutatava vee
  või kasutatavate kemikaalide, antibiootikumide ja muude ravimite koguse
  vähendamise või väljundvee kvaliteedi parandamise kaudu, sealhulgas multitroopsete vesiviljelussüsteemide rajamise kaudu; |
| --- | --- |

(a)

võimaldada oluliselt vähendada vesiviljelusettevõtete mõju
  vee kasutamisele ja kvaliteedile
  , eelkõige kasutatava vee
  või kasutatavate kemikaalide, antibiootikumide ja muude ravimite koguse
  vähendamise või väljundvee kvaliteedi parandamise kaudu, sealhulgas multitroopsete vesiviljelussüsteemide rajamise kaudu;

Muudatusettepanek 376

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõik 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | suletud vesiviljelussüsteemide edendamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

suletud vesiviljelussüsteemide edendamine;

Muudatusettepanek 377

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | piirata vesiviljelusettevõtete negatiivset mõju loodusele
  või bioloogilisele mitmekesisusele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

piirata vesiviljelusettevõtete negatiivset mõju loodusele
  või bioloogilisele mitmekesisusele;

| (b) | piirata vesiviljelusettevõtete negatiivset mõju loodusele
  ning edendada keskkonnakaitset ja bioloogilist mitmekesisust, eelkõige piirata mõju looduslikele kalavarudele, koostoimele röövloomaliikidega, mürgiste kemikaalide ja antibiootikumide kasutamisele ja muud intensiivse vesiviljelusega seotud keskkonnaalast mõju. |
| --- | --- |

(b)

piirata vesiviljelusettevõtete negatiivset mõju loodusele
  ning edendada keskkonnakaitset ja bioloogilist mitmekesisust, eelkõige piirata mõju looduslikele kalavarudele, koostoimele röövloomaliikidega, mürgiste kemikaalide ja antibiootikumide kasutamisele ja muud intensiivse vesiviljelusega seotud keskkonnaalast mõju.

Muudatusettepanek 378

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | varustuse ostmine, mis kaitseb vesiviljelusettevõtteid metskiskjate eest
  , kasutades nõukogu ja Euroopa Parlamendi direktiivi 2009/147/EÜ ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ pakutavat kaitset; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

varustuse ostmine, mis kaitseb vesiviljelusettevõtteid metskiskjate eest
  , kasutades nõukogu ja Euroopa Parlamendi direktiivi 2009/147/EÜ ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ pakutavat kaitset;

| (c) | varustuse ostmine, mis kaitseb vesiviljelusettevõtteid röövloomade eest; |
| --- | --- |

(c)

varustuse ostmine, mis kaitseb vesiviljelusettevõtteid röövloomade eest;

Muudatusettepanek 379

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 52 – lõik 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | olemasolevate vesiviljelustiikide või laguunide taastamine muda eemaldamise teel
  või muud võimalikud meetmed, mille eesmärk on ennetada muda ladestumist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

olemasolevate vesiviljelustiikide või laguunide taastamine muda eemaldamise teel
  või muud võimalikud meetmed, mille eesmärk on ennetada muda ladestumist
  .

| (e) | estuaaride,
  olemasolevate vesiviljelustiikide või laguunide
  ja seotud elupaikade
  taastamine muda eemaldamise
  või muda ladestumise ennetamise
  teel. |
| --- | --- |

(e)

estuaaride,
  olemasolevate vesiviljelustiikide või laguunide
  ja seotud elupaikade
  taastamine muda eemaldamise
  või muda ladestumise ennetamise
  teel.

Muudatusettepanek 380

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF võib mahepõllumajandusliku või
  energiatõhusa
  vesiviljeluse edendamiseks toetada järgmist: | 1.   EMKF võib mahepõllumajandusliku või
  energiatõhusama
  vesiviljeluse edendamiseks toetada järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF võib mahepõllumajandusliku või
  energiatõhusa
  vesiviljeluse edendamiseks toetada järgmist:

1.   EMKF võib mahepõllumajandusliku või
  energiatõhusama
  vesiviljeluse edendamiseks toetada järgmist:

Muudatusettepanek 381

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | üleminek lihasööjate liikide kasvatamiselt taimtoiduliste liikide kasvatamisele, mille puhul ei ole söötmiseks vaja värsket looduslikku mere- või mageveekala, kalajahu ega kalaõlitooteid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

üleminek lihasööjate liikide kasvatamiselt taimtoiduliste liikide kasvatamisele, mille puhul ei ole söötmiseks vaja värsket looduslikku mere- või mageveekala, kalajahu ega kalaõlitooteid;

Muudatusettepanek 382

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53 – lõige 1 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a b) | sellise suletud vesiviljelussüsteemi edendamine, mille puhul kalu ja muid vesiviljelustooteid kasvatatakse vee taaskasutusega suletud süsteemis, mis vähendab vee kasutamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a b)

sellise suletud vesiviljelussüsteemi edendamine, mille puhul kalu ja muid vesiviljelustooteid kasvatatakse vee taaskasutusega suletud süsteemis, mis vähendab vee kasutamist;

Muudatusettepanek 383

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | liidu osalemine keskkonnajuhtimise ja keskkonnauditeerimise süsteemides, mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 761/2001 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

liidu osalemine keskkonnajuhtimise ja keskkonnauditeerimise süsteemides, mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 761/2001 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)).

| (b) | osalemine liidu keskkonnajuhtimise ja keskkonnauditeerimise süsteemides,
  nagu need,
  mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 761/2001 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS))
  , või osalemine riigis tunnustatud keskkonnajuhtimissüsteemides
  . |
| --- | --- |

(b)

osalemine liidu keskkonnajuhtimise ja keskkonnauditeerimise süsteemides,
  nagu need,
  mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 761/2001 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS))
  , või osalemine riigis tunnustatud keskkonnajuhtimissüsteemides
  .

Muudatusettepanek 384

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Toetust antakse ainult toetusesaajatele, kes võtavad endale kohustuse osaleda vähemalt
  kolm
   aastat EMASis või vähemalt viie aastaga saavutada vastavus mahepõllumajandusliku tootmise nõuetega. | 2.   Toetust antakse ainult toetusesaajatele, kes võtavad endale kohustuse osaleda vähemalt
  viis
  aastat EMASis või vähemalt viie aastaga saavutada vastavus mahepõllumajandusliku tootmise nõuetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Toetust antakse ainult toetusesaajatele, kes võtavad endale kohustuse osaleda vähemalt
  kolm
   aastat EMASis või vähemalt viie aastaga saavutada vastavus mahepõllumajandusliku tootmise nõuetega.

2.   Toetust antakse ainult toetusesaajatele, kes võtavad endale kohustuse osaleda vähemalt
  viis
  aastat EMASis või vähemalt viie aastaga saavutada vastavus mahepõllumajandusliku tootmise nõuetega.

Muudatusettepanek 385

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Toetus on maksimaalselt
  kaheaastase
  hüvitise vormis ajal, mil ettevõte läheb üle mahepõllumajanduslikule tootmisele, ja ajal, mil ettevõte valmistub osalema EMASi süsteemis. | 3.   Toetus on maksimaalselt
  viieaastase
  hüvitise vormis ajal, mil ettevõte läheb üle mahepõllumajanduslikule tootmisele, ja ajal, mil ettevõte valmistub osalema EMASi süsteemis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Toetus on maksimaalselt
  kaheaastase
  hüvitise vormis ajal, mil ettevõte läheb üle mahepõllumajanduslikule tootmisele, ja ajal, mil ettevõte valmistub osalema EMASi süsteemis.

3.   Toetus on maksimaalselt
  viieaastase
  hüvitise vormis ajal, mil ettevõte läheb üle mahepõllumajanduslikule tootmisele, ja ajal, mil ettevõte valmistub osalema EMASi süsteemis.

Muudatusettepanek 386

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53 – lõige 4 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | teenimata tulu või lisakulud üleminekul tavapäraselt tootmiselt mahepõllumajanduslikule tootmisele tegevuste osas, mis on käesoleva artikli lõike 1 punkti a kohaselt toetuskõlblikud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

teenimata tulu või lisakulud üleminekul tavapäraselt tootmiselt mahepõllumajanduslikule tootmisele tegevuste osas, mis on käesoleva artikli lõike 1 punkti a kohaselt toetuskõlblikud;

| (a) | teenimata tulu või lisakulud üleminekul tavapäraselt tootmiselt mahepõllumajanduslikule tootmisele
  või mahepõllumajandusliku tootmise jätkamise korral

  toimingute osas, mis on käesoleva artikli lõike 1 punkti a kohaselt toetuskõlblikud; |
| --- | --- |

(a)

teenimata tulu või lisakulud üleminekul tavapäraselt tootmiselt mahepõllumajanduslikule tootmisele
  või mahepõllumajandusliku tootmise jätkamise korral

  toimingute osas, mis on käesoleva artikli lõike 1 punkti a kohaselt toetuskõlblikud;

Muudatusettepanek 387

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF võib keskkonnateenuseid osutava vesiviljeluse arengu edendamiseks toetada järgmist: | 1.   EMKF võib keskkonnateenuseid osutava
  säästva
  vesiviljeluse arengu edendamiseks toetada järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF võib keskkonnateenuseid osutava vesiviljeluse arengu edendamiseks toetada järgmist:

1.   EMKF võib keskkonnateenuseid osutava
  säästva
  vesiviljeluse arengu edendamiseks toetada järgmist:

Muudatusettepanek 388

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | vesiviljeluse meetodid, mis on kooskõlas konkreetsete keskkonnavajadustega ja millel on konkreetsed haldusnõuded, mis tulenevad NATURA 2000 alade määratlemisest nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ ning
  nõukogu ja Euroopa Parlamendi
  direktiivi 2009/147/EÜ kohaselt; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

vesiviljeluse meetodid, mis on kooskõlas konkreetsete keskkonnavajadustega ja millel on konkreetsed haldusnõuded, mis tulenevad NATURA 2000 alade määratlemisest nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ ning
  nõukogu ja Euroopa Parlamendi
  direktiivi 2009/147/EÜ kohaselt;

| (a) | ekstensiivse ja poolintensiivse
  vesiviljeluse meetodid, mis on kooskõlas konkreetsete keskkonnavajadustega ja millel on konkreetsed haldusnõuded, mis tulenevad NATURA 2000 alade määratlemisest nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ ning direktiivi 2009/147/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

(a)

ekstensiivse ja poolintensiivse
  vesiviljeluse meetodid, mis on kooskõlas konkreetsete keskkonnavajadustega ja millel on konkreetsed haldusnõuded, mis tulenevad NATURA 2000 alade määratlemisest nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ ning direktiivi 2009/147/EÜ kohaselt;

Muudatusettepanek 389

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | osalemine
  ex situ looduskaitses ja veeloomade reproduktsioonis riiklike asutuste väljatöötatud või nende järelevalve all olevates kaitse- ja bioloogilise mitmekesisuse taastamise raamistikus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

osalemine
  ex situ looduskaitses ja veeloomade reproduktsioonis riiklike asutuste väljatöötatud või nende järelevalve all olevates kaitse- ja bioloogilise mitmekesisuse taastamise raamistikus;

| (b) | kulud, mis on otseselt seotud osalemisega
  ex situ looduskaitses ja veeloomade reproduktsioonis riiklike asutuste väljatöötatud või nende järelevalve all olevates kaitse- ja bioloogilise mitmekesisuse taastamise raamistikus; |
| --- | --- |

(b)

kulud, mis on otseselt seotud osalemisega
  ex situ looduskaitses ja veeloomade reproduktsioonis riiklike asutuste väljatöötatud või nende järelevalve all olevates kaitse- ja bioloogilise mitmekesisuse taastamise raamistikus;

Muudatusettepanek 390

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | ulatusliku vesiviljeluse vormid, sealhulgas keskkonnakaitse ja parandamine, bioloogiline mitmekesisus ning maastiku ja vesiviljelustsoonide traditsiooniliste tunnuste hooldus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

ulatusliku vesiviljeluse vormid, sealhulgas keskkonnakaitse ja parandamine, bioloogiline mitmekesisus ning maastiku ja vesiviljelustsoonide traditsiooniliste tunnuste hooldus.

| (c) | ekstensiivse

  ja poolintensiivse
  vesiviljeluse vormid
  nii rannikupiirkonnas kui ka siseveekogudes
  , sealhulgas keskkonnakaitse ja parandamine, bioloogiline mitmekesisus ning maastiku ja vesiviljelustsoonide traditsiooniliste tunnuste hooldus. |
| --- | --- |

(c)

ekstensiivse

  ja poolintensiivse
  vesiviljeluse vormid
  nii rannikupiirkonnas kui ka siseveekogudes
  , sealhulgas keskkonnakaitse ja parandamine, bioloogiline mitmekesisus ning maastiku ja vesiviljelustsoonide traditsiooniliste tunnuste hooldus.

Muudatusettepanek 391

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõike 1 punkti a kohane toetus on iga-aastase hüvitise vormis tekkinud lisakulude eest
  või
  haldusnõuete tõttu saamata jäänud kasumi eest asjassepuutuvates valdkonnas seoses nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ või nõukogu ja Euroopa Parlamendi direktiivi 2009/147/EÜ täitmisega. | 2.   Lõike 1 punkti a kohane toetus on iga-aastase hüvitise vormis tekkinud lisakulude eest
  ja/või
  haldusnõuete tõttu saamata jäänud kasumi eest asjassepuutuvates valdkonnas seoses nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ või nõukogu ja Euroopa Parlamendi direktiivi 2009/147/EÜ täitmisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõike 1 punkti a kohane toetus on iga-aastase hüvitise vormis tekkinud lisakulude eest
  või
  haldusnõuete tõttu saamata jäänud kasumi eest asjassepuutuvates valdkonnas seoses nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ või nõukogu ja Euroopa Parlamendi direktiivi 2009/147/EÜ täitmisega.

2.   Lõike 1 punkti a kohane toetus on iga-aastase hüvitise vormis tekkinud lisakulude eest
  ja/või
  haldusnõuete tõttu saamata jäänud kasumi eest asjassepuutuvates valdkonnas seoses nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ või nõukogu ja Euroopa Parlamendi direktiivi 2009/147/EÜ täitmisega.

Muudatusettepanek 392

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Lõike 1 punkti c kohane toetus on iga-aastase hüvitise vormis tekkinud lisakulude eest. | 4.   Lõike 1 punkti c kohane toetus on iga-aastase hüvitise vormis tekkinud lisakulude eest
  ja sellega hüvitatakse kahju, mida vesiviljeluskultuuridele tekitavad kaitstud liigid, tingimusel et selle vältimiseks on võetud kaitsemeetmeid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Lõike 1 punkti c kohane toetus on iga-aastase hüvitise vormis tekkinud lisakulude eest.

4.   Lõike 1 punkti c kohane toetus on iga-aastase hüvitise vormis tekkinud lisakulude eest
  ja sellega hüvitatakse kahju, mida vesiviljeluskultuuridele tekitavad kaitstud liigid, tingimusel et selle vältimiseks on võetud kaitsemeetmeid
  .

Muudatusettepanek 393

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF
  toetab
  molluskikasvatajaid, hüvitades nende kasvatatud molluskite kogumise ajutise peatamise rahvatervise huvides. | 1.   EMKF
  võib toetada
  molluskikasvatajaid, hüvitades nende kasvatatud molluskite kogumise ajutise peatamise rahvatervise huvides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF
  toetab
  molluskikasvatajaid, hüvitades nende kasvatatud molluskite kogumise ajutise peatamise rahvatervise huvides.

1.   EMKF
  võib toetada
  molluskikasvatajaid, hüvitades nende kasvatatud molluskite kogumise ajutise peatamise rahvatervise huvides.

Muudatusettepanek 395

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kogumise peatamise kahjud on üle
  35 %
  asjassepuutuva ettevõtte aastakäibest, arvutatuna ettevõtte eelneva kolme aasta keskmise käibe alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kogumise peatamise kahjud on üle
  35 %
  asjassepuutuva ettevõtte aastakäibest, arvutatuna ettevõtte eelneva kolme aasta keskmise käibe alusel.

| (b) | kogumise peatamise kahjud on üle
  15 %
  asjassepuutuva ettevõtte aastakäibest, arvutatuna ettevõtte eelneva kolme aasta keskmise käibe alusel
  või juhul, kui ettevõte on lühemat aega tegutsenud, eelneva tegevusperioodi alusel
  .
  Liikmesriigid võivad kehtestada arvestamiseks erinormid nendele ettevõtetele, mis on tegutsenud alla ühe aasta. |
| --- | --- |

(b)

kogumise peatamise kahjud on üle
  15 %
  asjassepuutuva ettevõtte aastakäibest, arvutatuna ettevõtte eelneva kolme aasta keskmise käibe alusel
  või juhul, kui ettevõte on lühemat aega tegutsenud, eelneva tegevusperioodi alusel
  .
  Liikmesriigid võivad kehtestada arvestamiseks erinormid nendele ettevõtetele, mis on tegutsenud alla ühe aasta.

Muudatusettepanek 396

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Hüvitist võib maksta maksimaalselt 12 kuu jooksul kogu programmitöö perioodi jooksul. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Hüvitist võib maksta maksimaalselt 12 kuu jooksul kogu programmitöö perioodi jooksul.

välja jäetud

Muudatusettepanek 397

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF võib loomade tervise ja heaolu edendamiseks vesiviljelusettevõtetes, eelkõige ennetamise ja bioloogilise turvalisuse osas, toetada
  järgmist
  : | 1.   EMKF võib loomade tervise ja heaolu edendamiseks vesiviljelusettevõtetes, eelkõige ennetamise ja bioloogilise turvalisuse osas, toetada
  vesiviljelusettevõtete ja vesiviljeluse kutseorganisatsioonide järgmisi toiminguid
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF võib loomade tervise ja heaolu edendamiseks vesiviljelusettevõtetes, eelkõige ennetamise ja bioloogilise turvalisuse osas, toetada
  järgmist
  :

1.   EMKF võib loomade tervise ja heaolu edendamiseks vesiviljelusettevõtetes, eelkõige ennetamise ja bioloogilise turvalisuse osas, toetada
  vesiviljelusettevõtete ja vesiviljeluse kutseorganisatsioonide järgmisi toiminguid
  :

Muudatusettepanek 398

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | haiguste
  kontrollimine ja likvideerimine
  vesiviljeluses kooskõlas nõukogu otsuse 2009/470/EÜ (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas) tingimustega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

haiguste
  kontrollimine ja likvideerimine
  vesiviljeluses kooskõlas nõukogu otsuse 2009/470/EÜ (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas) tingimustega;

| (a) | haiguste
  kontrollimise ja likvideerimise kulud
  vesiviljeluses kooskõlas nõukogu otsuse 2009/470/EÜ (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas) tingimustega
  , sealhulgas tõrjekavas ette nähtud kohustuste täitmiseks vajalikud tegevuskulud
  ; |
| --- | --- |

(a)

haiguste
  kontrollimise ja likvideerimise kulud
  vesiviljeluses kooskõlas nõukogu otsuse 2009/470/EÜ (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas) tingimustega
  , sealhulgas tõrjekavas ette nähtud kohustuste täitmiseks vajalikud tegevuskulud
  ;

Muudatusettepanek 399

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | üldiste ja liigispetsiifiliste parimate tavade või bioloogilist turvalisust või loomade heaolu vesiviljeluses käsitlevate eetikakoodeksite väljatöötamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

üldiste ja liigispetsiifiliste parimate tavade või bioloogilist turvalisust või loomade heaolu vesiviljeluses käsitlevate eetikakoodeksite väljatöötamine;

| (b) | üldiste ja liigispetsiifiliste parimate tavade või bioloogilist turvalisust või loomade
  tervist ja
  heaolu vesiviljeluses käsitlevate eetikakoodeksite väljatöötamine; |
| --- | --- |

(b)

üldiste ja liigispetsiifiliste parimate tavade või bioloogilist turvalisust või loomade
  tervist ja
  heaolu vesiviljeluses käsitlevate eetikakoodeksite väljatöötamine;

Muudatusettepanek 400

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | veterinaarravimite kättesaadavuse suurendamine vesiviljeluses kasutamiseks ning ravimite nõuetekohase kasutamise edendamine farmatseutiliste uuringute tellimise ning teabe levitamise ja vahetamise kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

veterinaarravimite kättesaadavuse suurendamine vesiviljeluses kasutamiseks ning ravimite nõuetekohase kasutamise edendamine farmatseutiliste uuringute tellimise ning teabe levitamise ja vahetamise kaudu.

| (c) | algatused, mille eesmärk on vähendada vesiviljeluse sõltuvust veterinaarravimitest; |
| --- | --- |

(c)

algatused, mille eesmärk on vähendada vesiviljeluse sõltuvust veterinaarravimitest;

Muudatusettepanek 401

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (c a) | liikmesriigi tunnustatud tervisekaitseühenduste moodustamine ja tegutsemine vesiviljelussektoris. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c a)

liikmesriigi tunnustatud tervisekaitseühenduste moodustamine ja tegutsemine vesiviljelussektoris.

Muudatusettepanek 402

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF võib vesiviljelustootjate sissetulekute kaitseks toetada sissemakseid vesiviljeluse varude kindlustusse, mis katab järgmisest põhjustatud kahjud: | 1.   EMKF võib vesiviljelustootjate sissetulekute kaitseks toetada sissemakseid vesiviljeluse varude kindlustusse
  või liikmesriigis tunnustatud usaldusfondi
  , mis katab
  vähemalt ühest
  järgmisest
  asjaolust
  põhjustatud kahjud: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF võib vesiviljelustootjate sissetulekute kaitseks toetada sissemakseid vesiviljeluse varude kindlustusse, mis katab järgmisest põhjustatud kahjud:

1.   EMKF võib vesiviljelustootjate sissetulekute kaitseks toetada sissemakseid vesiviljeluse varude kindlustusse
  või liikmesriigis tunnustatud usaldusfondi
  , mis katab
  vähemalt ühest
  järgmisest
  asjaolust
  põhjustatud kahjud:

Muudatusettepanek 403

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | loodusõnnetused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

loodusõnnetused;

| (a) | loodusõnnetused
  või merekeskkonna ulatuslik saaste
  ; |
| --- | --- |

(a)

loodusõnnetused
  või merekeskkonna ulatuslik saaste
  ;

Muudatusettepanek 404

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | ootamatud muutused vee kvaliteedis; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

ootamatud muutused vee kvaliteedis;

| (c) | ootamatud muutused vee kvaliteedis
  ja kvantiteedis
  ; |
| --- | --- |

(c)

ootamatud muutused vee kvaliteedis
  ja kvantiteedis
  ;

Muudatusettepanek 405

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | vesiviljelusega seotud haigused või tootmisrajatiste hävinemine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

vesiviljelusega seotud haigused või tootmisrajatiste hävinemine.

| (d) | ettevõtja tegevusest sõltumatud
  vesiviljelusega seotud haigused
  , röövtoitumine, mehhaanilised rikked
  või tootmisrajatiste hävinemine; |
| --- | --- |

(d)

ettevõtja tegevusest sõltumatud
  vesiviljelusega seotud haigused
  , röövtoitumine, mehhaanilised rikked
  või tootmisrajatiste hävinemine;

Muudatusettepanek 406

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (d a) | metsloomade poolt rajatistele tekitatud tõsine kahju, sh invasiivsete võõrliikide levik vesiviljelusettevõttes; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d a)

metsloomade poolt rajatistele tekitatud tõsine kahju, sh invasiivsete võõrliikide levik vesiviljelusettevõttes;

Muudatusettepanek 407

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 1 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (d b) | väljaspool vesiviljelusettevõtet toimunud vahejuhtumi tõttu tekkinud keskkonnareostus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d b)

väljaspool vesiviljelusettevõtet toimunud vahejuhtumi tõttu tekkinud keskkonnareostus;

Muudatusettepanek 408

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 1 – punkt d c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (d c) | nende loomade korjuste kogumine ja hävitamine, kes on surnud vesiviljelusettevõttes loomulikku surma või sellise õnnetuse tagajärjel, mille eest ettevõtja ei ole vastutav, või kes on vesiviljelusettevõttes tervislikel põhjustel tapetud ja maetud asjaomastelt ametiasutustelt eelnevalt luba taotledes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d c)

nende loomade korjuste kogumine ja hävitamine, kes on surnud vesiviljelusettevõttes loomulikku surma või sellise õnnetuse tagajärjel, mille eest ettevõtja ei ole vastutav, või kes on vesiviljelusettevõttes tervislikel põhjustel tapetud ja maetud asjaomastelt ametiasutustelt eelnevalt luba taotledes.

Muudatusettepanek 409

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Asjassepuutuv liikmesriik
  peab ebasoodsaid kliimatingimuse või haiguste puhkemist
  vesiviljeluses
  ametlikult sellena tutvustama
  . | 2.   Asjassepuutuv liikmesriik
  tunnistab ametlikult, et tegemist on ebasoodsa ilmastikunähtuse, haiguse, ulatusliku saaste või mis tahes lõikes 1 osutatud asjakohaste asjaoludega
  vesiviljeluses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Asjassepuutuv liikmesriik
  peab ebasoodsaid kliimatingimuse või haiguste puhkemist
  vesiviljeluses
  ametlikult sellena tutvustama
  .

2.   Asjassepuutuv liikmesriik
  tunnistab ametlikult, et tegemist on ebasoodsa ilmastikunähtuse, haiguse, ulatusliku saaste või mis tahes lõikes 1 osutatud asjakohaste asjaoludega
  vesiviljeluses.

Muudatusettepanek 410

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Toetust antakse üksnes vesiviljeluse varude kindlustuslepingutele, mis hõlmavad lõike 1 kohast majanduskahju, mis ületab
  30 %
  vesiviljelusettevõtte
  keskmise
  aastatulust. | 3.   Toetust antakse üksnes vesiviljeluse varude kindlustuslepingute

  või usaldusfondide puhul
  , mis hõlmavad lõike 1 kohast majanduskahju, mis ületab
  25 %
  vesiviljelusettevõtte
  keskmisest
  aastatulust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Toetust antakse üksnes vesiviljeluse varude kindlustuslepingutele, mis hõlmavad lõike 1 kohast majanduskahju, mis ületab
  30 %
  vesiviljelusettevõtte
  keskmise
  aastatulust.

3.   Toetust antakse üksnes vesiviljeluse varude kindlustuslepingute

  või usaldusfondide puhul
  , mis hõlmavad lõike 1 kohast majanduskahju, mis ületab
  25 %
  vesiviljelusettevõtte
  keskmisest
  aastatulust.

Muudatusettepanek 411

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 58

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| EMKF toetab
  kalanduspiirkondade

  jätkusuutlikku arengut kooskõlas ühenduse juhitava kohaliku arengu käsitusviisiga, mis on sätestatud [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 28. | EMKF toetab
  kalandus- ja vesiviljeluspiirkondade

  säästvat arengut kooskõlas ühenduse juhitava kohaliku arengu käsitusviisiga, mis on sätestatud [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 28. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

EMKF toetab
  kalanduspiirkondade

  jätkusuutlikku arengut kooskõlas ühenduse juhitava kohaliku arengu käsitusviisiga, mis on sätestatud [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 28.

EMKF toetab
  kalandus- ja vesiviljeluspiirkondade

  säästvat arengut kooskõlas ühenduse juhitava kohaliku arengu käsitusviisiga, mis on sätestatud [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 28.

Muudatusettepanek 412

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 59 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva peatüki kohase toetusega aidatakse kaasa artikli 6
  lõikes
  1 seatud prioriteetide saavutamisele. | Käesoleva peatüki kohase toetusega aidatakse kaasa artikli 6
  lõigetes
  1
  , 2 ja 3
  seatud prioriteetide saavutamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva peatüki kohase toetusega aidatakse kaasa artikli 6
  lõikes
  1 seatud prioriteetide saavutamisele.

Käesoleva peatüki kohase toetusega aidatakse kaasa artikli 6
  lõigetes
  1
  , 2 ja 3
  seatud prioriteetide saavutamisele.

Muudatusettepanek 413

Ettepanek võtta vastu määrus

V jaotis – III peatükk – jagu 2 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek 414

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 60 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kalanduspiirkonnad | Kalandus- ja vesiviljeluspiirkonnad |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kalanduspiirkonnad

Kalandus- ja vesiviljeluspiirkonnad

Muudatusettepanek 415

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 60 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Toetuskõlblik
  kalanduspiirkond: | 1.   
  Selleks et piirkond loetaks toetuskõlblikuks piirkonnaks, peab see olema kas merekalapüügi, sisevete kalapüügi või vesiviljeluspiirkond.
  Toetuskõlblik
  piirkond on funktsionaalselt ühtne geograafilises, bioloogilises, majanduslikus ja sotsiaalses mõttes, võttes arvesse kalandus- ja vesiviljelussektorit ja sellega seotud tegevusi, ning moodustab piisava kriitilise massi inim-, finants- ja majandusressursside mõttes, et toetada elujõulise kohaliku arengu strateegiat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Toetuskõlblik
  kalanduspiirkond:

1.   
  Selleks et piirkond loetaks toetuskõlblikuks piirkonnaks, peab see olema kas merekalapüügi, sisevete kalapüügi või vesiviljeluspiirkond.
  Toetuskõlblik
  piirkond on funktsionaalselt ühtne geograafilises, bioloogilises, majanduslikus ja sotsiaalses mõttes, võttes arvesse kalandus- ja vesiviljelussektorit ja sellega seotud tegevusi, ning moodustab piisava kriitilise massi inim-, finants- ja majandusressursside mõttes, et toetada elujõulise kohaliku arengu strateegiat.

Muudatusettepanek 416

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 60 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | on piiratud suurusega ja üldiselt väiksem kui ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse NUTS kolmas tase Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) tähenduses; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

on piiratud suurusega ja üldiselt väiksem kui ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse NUTS kolmas tase Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) tähenduses;

välja jäetud

Muudatusettepanek 417

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 60 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | on funktsionaalselt ühtne geograafilises, majanduslikus ja sotsiaalses mõttes, võttes konkreetselt arvesse kalandus- ja vesiviljelussektoreid ning moodustades piisava kriitilise massi inim-, finants- ja majandusressursside mõttes, et toetada elujõulise kohaliku arengu strateegiat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

on funktsionaalselt ühtne geograafilises, majanduslikus ja sotsiaalses mõttes, võttes konkreetselt arvesse kalandus- ja vesiviljelussektoreid ning moodustades piisava kriitilise massi inim-, finants- ja majandusressursside mõttes, et toetada elujõulise kohaliku arengu strateegiat.

välja jäetud

Muudatusettepanek 418

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 61 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKFiga seoses põhineb [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artikli 28 lõike 1 punktis c viidatud kohaliku arengu strateegia
  kohaliku majanduse eri sektorite, eelkõige
  kalandus- ja vesiviljelussektori osalejate ja projektide koostoimel. | 1.   EMKFiga seoses põhineb [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artikli 28 lõike 1 punktis c viidatud kohaliku arengu strateegia kalandus- ja vesiviljelussektori
  ning muude kohalike majandussektorite
  osalejate ja projektide koostoimel
  ja konsulteerimisel
  .
  Sellega seoses tuleb konsulteerida nõuandekomisjonidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKFiga seoses põhineb [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artikli 28 lõike 1 punktis c viidatud kohaliku arengu strateegia
  kohaliku majanduse eri sektorite, eelkõige
  kalandus- ja vesiviljelussektori osalejate ja projektide koostoimel.

1.   EMKFiga seoses põhineb [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artikli 28 lõike 1 punktis c viidatud kohaliku arengu strateegia kalandus- ja vesiviljelussektori
  ning muude kohalike majandussektorite
  osalejate ja projektide koostoimel
  ja konsulteerimisel
  .
  Sellega seoses tuleb konsulteerida nõuandekomisjonidega.

Muudatusettepanek 419

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 61 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | maksimaalselt suurendama kalandus- ja vesiviljelussektori osalust ranniku- ja sisevete
  kalanduspiirkondade

  jätkusuutlikus arengus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

maksimaalselt suurendama kalandus- ja vesiviljelussektori osalust ranniku- ja sisevete
  kalanduspiirkondade

  jätkusuutlikus arengus;

| (a) | maksimaalselt suurendama kalandus- ja vesiviljelussektori osalust ranniku- ja sisevete
  kalandus- ja vesiviljeluspiirkondade

  säästvas arengus; |
| --- | --- |

(a)

maksimaalselt suurendama kalandus- ja vesiviljelussektori osalust ranniku- ja sisevete
  kalandus- ja vesiviljeluspiirkondade

  säästvas arengus;

Muudatusettepanek 420

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 61 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | tagama, et kohalikud kogukonnad kasutavad täielikult ära ja saavad kasu merendus- ja
  rannikuarengu
  pakutavatest võimalustest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tagama, et kohalikud kogukonnad kasutavad täielikult ära ja saavad kasu merendus- ja
  rannikuarengu
  pakutavatest võimalustest.

| (b) | tagama, et kohalikud kogukonnad kasutavad täielikult ära ja saavad kasu merendus-
  , ranniku-
  ja
  sisevete arengu
  pakutavatest võimalustest
  ning aitavad eelkõige väikestel ja üha halvemasse seisu jäävatel kalasadamatel maksimeerida merenduse potentsiaali mitmekesise infrastruktuuri arendamise abil
  . |
| --- | --- |

(b)

tagama, et kohalikud kogukonnad kasutavad täielikult ära ja saavad kasu merendus-
  , ranniku-
  ja
  sisevete arengu
  pakutavatest võimalustest
  ning aitavad eelkõige väikestel ja üha halvemasse seisu jäävatel kalasadamatel maksimeerida merenduse potentsiaali mitmekesise infrastruktuuri arendamise abil
  .

Muudatusettepanek 421

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 61 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Strateegia peab olema ühtne piirkonnas kindlaks tehtud võimaluste ja vajadustega ning liidu EMKFiga seotud prioriteetidega. Strateegiad võivad
  ulatuda kalandusele keskenduvatest strateegiatest laiemate strateegiateni, mis on
  suunatud
  kalanduspiirkondade
  mitmekesistamisele. Strateegia peab olema midagi enamat kui vaid tegevuste kogum või sektorimeetmete kõrvutamine. | 3.   Strateegia peab olema ühtne piirkonnas kindlaks tehtud võimaluste ja vajadustega ning liidu EMKFiga seotud prioriteetidega. Strateegiad
  keskenduvad peamiselt kalandusele või vesiviljelusele, kuigi need
  võivad
  olla ulatuslikumad ning
  suunatud
  kalandus- ja vesiviljeluspiirkondade
  mitmekesistamisele. Strateegia peab olema midagi enamat kui vaid toimingute kogum või sektorimeetmete kõrvutamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Strateegia peab olema ühtne piirkonnas kindlaks tehtud võimaluste ja vajadustega ning liidu EMKFiga seotud prioriteetidega. Strateegiad võivad
  ulatuda kalandusele keskenduvatest strateegiatest laiemate strateegiateni, mis on
  suunatud
  kalanduspiirkondade
  mitmekesistamisele. Strateegia peab olema midagi enamat kui vaid tegevuste kogum või sektorimeetmete kõrvutamine.

3.   Strateegia peab olema ühtne piirkonnas kindlaks tehtud võimaluste ja vajadustega ning liidu EMKFiga seotud prioriteetidega. Strateegiad
  keskenduvad peamiselt kalandusele või vesiviljelusele, kuigi need
  võivad
  olla ulatuslikumad ning
  suunatud
  kalandus- ja vesiviljeluspiirkondade
  mitmekesistamisele. Strateegia peab olema midagi enamat kui vaid toimingute kogum või sektorimeetmete kõrvutamine.

Muudatusettepanek 422

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 61 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Komisjonil on kooskõlas artikliga 127 volitused võtta vastu delegeeritud akte
  [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artikli 29 lõike 1 punktis e viidatud tegevuskava
  sisu kohta
  . | 5.   
  Integreeritud kohaliku arengu strateegia sisaldab
  [määruse (EL) nr [...] (millega kehtestatakse ühissätted)] artikli 29 lõike 1 punktis e viidatud tegevuskava.
  Tegevuskavas esitatakse muu hulgas kavandatud meetmed, millega hakatakse strateegiat rakendama ning iga meetme puhul selle eesmärgid, toetuskõlblikud kulud, toetuskõlbulikud abisaajad, meetmetega seotud riiklike vahendite kogusumma, toiminguid käsitlevad valikukriteeriumid ning tulemusnäitajad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Komisjonil on kooskõlas artikliga 127 volitused võtta vastu delegeeritud akte
  [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artikli 29 lõike 1 punktis e viidatud tegevuskava
  sisu kohta
  .

5.   
  Integreeritud kohaliku arengu strateegia sisaldab
  [määruse (EL) nr [...] (millega kehtestatakse ühissätted)] artikli 29 lõike 1 punktis e viidatud tegevuskava.
  Tegevuskavas esitatakse muu hulgas kavandatud meetmed, millega hakatakse strateegiat rakendama ning iga meetme puhul selle eesmärgid, toetuskõlblikud kulud, toetuskõlbulikud abisaajad, meetmetega seotud riiklike vahendite kogusumma, toiminguid käsitlevad valikukriteeriumid ning tulemusnäitajad.

Muudatusettepanek 423

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 62 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | tagavad kalandus-
  ja vesiviljelussektori märkimisväärse esindatuse
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tagavad kalandus-
  ja vesiviljelussektori märkimisväärse esindatuse
  .

| (b) | tagavad
  , et enamik esindajad on pärit
  kalandus-
  ja/või vesiviljelussektorist
  . |
| --- | --- |

(b)

tagavad
  , et enamik esindajad on pärit
  kalandus-
  ja/või vesiviljelussektorist
  .

Muudatusettepanek 424

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 62 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui kohalikku arengustrateegiat toetatakse lisaks EMKFile teistest fondidest,
  luuakse
  EMKFi toetatavate projektide
  jaoks konkreetne
  valikuorgan
  kooskõlas
  lõikes 3 sätestatud
  kriteeriumidega
  . | 4.   Kui kohalikku arengustrateegiat toetatakse lisaks EMKFile teistest fondidest,
  vastab kalanduse kohaliku tegevusrühma
  EMKFi toetatavate projektide valikuorgan lõikes 3 sätestatud
  nõuetele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui kohalikku arengustrateegiat toetatakse lisaks EMKFile teistest fondidest,
  luuakse
  EMKFi toetatavate projektide
  jaoks konkreetne
  valikuorgan
  kooskõlas
  lõikes 3 sätestatud
  kriteeriumidega
  .

4.   Kui kohalikku arengustrateegiat toetatakse lisaks EMKFile teistest fondidest,
  vastab kalanduse kohaliku tegevusrühma
  EMKFi toetatavate projektide valikuorgan lõikes 3 sätestatud
  nõuetele
  .

Muudatusettepanek 425

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 62 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Kalanduse kohalike tegevusrühmade,
  korraldusasutuse
  rolli strateegias kirjeldatakse selgelt tegevuskavas. | 7.   Kalanduse kohalike tegevusrühmade,
  juhtimisasutuse ja rakendusasutuse (juhul kui rakendusasutus ja juhtimisasutus ei kattu)
  rolli strateegias kirjeldatakse selgelt tegevuskavas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.   Kalanduse kohalike tegevusrühmade,
  korraldusasutuse
  rolli strateegias kirjeldatakse selgelt tegevuskavas.

7.   Kalanduse kohalike tegevusrühmade,
  juhtimisasutuse ja rakendusasutuse (juhul kui rakendusasutus ja juhtimisasutus ei kattu)
  rolli strateegias kirjeldatakse selgelt tegevuskavas.

Muudatusettepanek 426

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesolevas jaos on toetuskõlbulikeks loetud toimingud toodud [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 31. | 1.   Käesolevas jaos on toetuskõlbulikeks loetud toimingud
  ja kulud
  toodud [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 31. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesolevas jaos on toetuskõlbulikeks loetud toimingud toodud [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 31.

1.   Käesolevas jaos on toetuskõlbulikeks loetud toimingud
  ja kulud
  toodud [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 31.

Muudatusettepanek 427

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 64 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ettevalmistavat toetust antakse haldussuutlikkuse parandamiseks, koolituseks ja koostöö arendamiseks kohaliku arengu strateegia ettevalmistamisel ning rakendamisel. | 1.   Ettevalmistavat toetust antakse haldussuutlikkuse parandamiseks,
  konsulteerimiseks,
  koolituseks ja koostöö arendamiseks kohaliku arengu strateegia ettevalmistamisel ning rakendamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ettevalmistavat toetust antakse haldussuutlikkuse parandamiseks, koolituseks ja koostöö arendamiseks kohaliku arengu strateegia ettevalmistamisel ning rakendamisel.

1.   Ettevalmistavat toetust antakse haldussuutlikkuse parandamiseks,
  konsulteerimiseks,
  koolituseks ja koostöö arendamiseks kohaliku arengu strateegia ettevalmistamisel ning rakendamisel.

Muudatusettepanek 428

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | kalatööstuste ja
  vesiviljeluse
  tarneahela kõikides etappides lisandväärtuse tõstmine, töökohtade loomine ja innovatsiooni edendamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

kalatööstuste ja
  vesiviljeluse
  tarneahela kõikides etappides lisandväärtuse tõstmine, töökohtade loomine ja innovatsiooni edendamine;

| (a) | kalanduse

  , vesiviljeluse
  ja
  töötlemise
  tarneahela kõikides etappides lisandväärtuse tõstmine, töökohtade loomine
  , noorte kaasamine
  ja innovatsiooni edendamine; |
| --- | --- |

(a)

kalanduse

  , vesiviljeluse
  ja
  töötlemise
  tarneahela kõikides etappides lisandväärtuse tõstmine, töökohtade loomine
  , noorte kaasamine
  ja innovatsiooni edendamine;

Muudatusettepanek 429

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kalanduspiirkondades ja teistes merendussektorites
  mitmekesistamise toetamine ja töökohtade loomine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kalanduspiirkondades ja teistes merendussektorites
  mitmekesistamise toetamine ja töökohtade loomine;

| (b) | kalandus- ja vesiviljeluspiirkondades
  mitmekesistamise toetamine ja töökohtade loomine
  , sealhulgas kalandus- ja vesiviljelustegevuse täiendamine mitmekesistava merendustegevusega
  ; |
| --- | --- |

(b)

kalandus- ja vesiviljeluspiirkondades
  mitmekesistamise toetamine ja töökohtade loomine
  , sealhulgas kalandus- ja vesiviljelustegevuse täiendamine mitmekesistava merendustegevusega
  ;

Muudatusettepanek 430

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b a) | kalandus- ja vesiviljeluspiirkondades koolituse tugevdamine ja töötingimuste parandamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b a)

kalandus- ja vesiviljeluspiirkondades koolituse tugevdamine ja töötingimuste parandamine;

Muudatusettepanek 431

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kalanduspiirkondade
  keskkonnaressursside tõhustamine ja kasutamine, sealhulgas kliimamuutuse mõju vähendamisele suunatud meetmed; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

kalanduspiirkondade
  keskkonnaressursside tõhustamine ja kasutamine, sealhulgas kliimamuutuse mõju vähendamisele suunatud meetmed;

| (c) | kalandus- ja vesiviljeluspiirkondade
  keskkonnaressursside tõhustamine ja kasutamine, sealhulgas
  bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele, rannikuala paremale majandamisele ja
  kliimamuutuse mõju vähendamisele suunatud toimingud; |
| --- | --- |

(c)

kalandus- ja vesiviljeluspiirkondade
  keskkonnaressursside tõhustamine ja kasutamine, sealhulgas
  bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele, rannikuala paremale majandamisele ja
  kliimamuutuse mõju vähendamisele suunatud toimingud;

Muudatusettepanek 432

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | sotsiaalse heaolu ja kultuuripärandi, sealhulgas merendusega seotud
  kultuuripärand,
  edendamine
  kalanduspiirkondades
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

sotsiaalse heaolu ja kultuuripärandi, sealhulgas merendusega seotud
  kultuuripärand,
  edendamine
  kalanduspiirkondades
  ;

| (d) | sotsiaalse heaolu ja kultuuripärandi, sealhulgas
  kalanduse ja
  merendusega seotud
  kultuuripärandi
  edendamine
  kalandus- ja vesiviljeluspiirkondades
  ; |
| --- | --- |

(d)

sotsiaalse heaolu ja kultuuripärandi, sealhulgas
  kalanduse ja
  merendusega seotud
  kultuuripärandi
  edendamine
  kalandus- ja vesiviljeluspiirkondades
  ;

Muudatusettepanek 433

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Eraldatav toetus võib hõlmata käesoleva jaotise I ja
  II
  peatükis ettenähtud meetmeid, tingimusel, et nende kohalik juhtimine on selgelt põhjendatud. Kui toetust antakse toimingutele, mis vastavad nendele meetmetele, kohaldatakse käesoleva jaotise I ja
  II
  peatükis toodud asjakohaseid tingimusi ning toetuse määra toimingu kohta. | 2.   Eraldatav toetus võib hõlmata käesoleva jaotise I
  , II
  ja
  IV
  peatükis ettenähtud meetmeid, tingimusel, et nende kohalik juhtimine on selgelt põhjendatud. Kui toetust antakse nendele meetmetele vastavatele toimingutele, kohaldatakse käesoleva jaotise I
  , II
  ja
  IV
  peatükis sätestatud asjakohaseid tingimusi ning toimingutele ettenähtud toetusmäärasid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Eraldatav toetus võib hõlmata käesoleva jaotise I ja
  II
  peatükis ettenähtud meetmeid, tingimusel, et nende kohalik juhtimine on selgelt põhjendatud. Kui toetust antakse toimingutele, mis vastavad nendele meetmetele, kohaldatakse käesoleva jaotise I ja
  II
  peatükis toodud asjakohaseid tingimusi ning toetuse määra toimingu kohta.

2.   Eraldatav toetus võib hõlmata käesoleva jaotise I
  , II
  ja
  IV
  peatükis ettenähtud meetmeid, tingimusel, et nende kohalik juhtimine on selgelt põhjendatud. Kui toetust antakse nendele meetmetele vastavatele toimingutele, kohaldatakse käesoleva jaotise I
  , II
  ja
  IV
  peatükis sätestatud asjakohaseid tingimusi ning toimingutele ettenähtud toetusmäärasid.

Muudatusettepanek 434

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Erinevalt muudest FLAGidest võivad FLAGi partnerid EMKFi all olla
  kohalikud avalik-õiguslikud partnerlused
  , mis rakendavad kohaliku arengu strateegiat liidu sees või väljaspool seda. | 2.   Erinevalt muudest kalanduse kohalikest tegevusrühmadest võivad
  käesoleva artikli kohaldamisel

  kalanduse kohaliku tegevusrühma partnerid EMKFi all olla
  osalejad mujal kui

  kalanduse kohaliku tegevusrühma

  territooriumil asuvates koostööprojektides
  , mis
  põhinevad kohalikul avalik-õiguslikul partnerlusel ja
  rakendavad kohaliku arengu strateegiat liidu sees või väljaspool seda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Erinevalt muudest FLAGidest võivad FLAGi partnerid EMKFi all olla
  kohalikud avalik-õiguslikud partnerlused
  , mis rakendavad kohaliku arengu strateegiat liidu sees või väljaspool seda.

2.   Erinevalt muudest kalanduse kohalikest tegevusrühmadest võivad
  käesoleva artikli kohaldamisel

  kalanduse kohaliku tegevusrühma partnerid EMKFi all olla
  osalejad mujal kui

  kalanduse kohaliku tegevusrühma

  territooriumil asuvates koostööprojektides
  , mis
  põhinevad kohalikul avalik-õiguslikul partnerlusel ja
  rakendavad kohaliku arengu strateegiat liidu sees või väljaspool seda.

Muudatusettepanek 435

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Seal, kus koostööprojekte ei vali välja kalanduse kohalikud tegevusrühmad, loovad liikmesriigid koostööprojektide jätkuvaks rakendamiseks süsteemi. Nad avalikustavad riiklikud ja piirkondlikud haldustoimingud riikidevaheliste koostööprojektide väljavalimiseks ja toetuskõlblike kulude loetelu hiljemalt kahe aasta jooksul peale nende rakenduskavade vastuvõtmise kuupäeva. | 3.   Seal, kus koostööprojekte ei vali välja kalanduse kohalikud tegevusrühmad, loovad liikmesriigid koostööprojektide jätkuvaks rakendamiseks süsteemi. Nad avalikustavad riiklikud ja piirkondlikud haldustoimingud riikidevaheliste koostööprojektide väljavalimiseks ja toetuskõlblike kulude loetelu hiljemalt kahe aasta jooksul peale nende rakenduskavade vastuvõtmise kuupäeva.
  Nõuandekomisjone võib nende rahvusvahelise olemuse tõttu kaasata jätkuva rakendamise süsteemi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Seal, kus koostööprojekte ei vali välja kalanduse kohalikud tegevusrühmad, loovad liikmesriigid koostööprojektide jätkuvaks rakendamiseks süsteemi. Nad avalikustavad riiklikud ja piirkondlikud haldustoimingud riikidevaheliste koostööprojektide väljavalimiseks ja toetuskõlblike kulude loetelu hiljemalt kahe aasta jooksul peale nende rakenduskavade vastuvõtmise kuupäeva.

3.   Seal, kus koostööprojekte ei vali välja kalanduse kohalikud tegevusrühmad, loovad liikmesriigid koostööprojektide jätkuvaks rakendamiseks süsteemi. Nad avalikustavad riiklikud ja piirkondlikud haldustoimingud riikidevaheliste koostööprojektide väljavalimiseks ja toetuskõlblike kulude loetelu hiljemalt kahe aasta jooksul peale nende rakenduskavade vastuvõtmise kuupäeva.
  Nõuandekomisjone võib nende rahvusvahelise olemuse tõttu kaasata jätkuva rakendamise süsteemi.

Muudatusettepanek 436

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Koostööprojektid tuleb võtta
  vastu nelja kuu jooksul peale projekti esitamise kuupäeva. | 4.   
  Koostööprojekte puudutavad haldusotsused võetakse
  vastu nelja kuu jooksul peale projekti esitamise kuupäeva. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Koostööprojektid tuleb võtta
  vastu nelja kuu jooksul peale projekti esitamise kuupäeva.

4.   
  Koostööprojekte puudutavad haldusotsused võetakse
  vastu nelja kuu jooksul peale projekti esitamise kuupäeva.

Muudatusettepanek 437

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 68

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva peatüki alusel antav toetus aitab saavutada
  käesoleva jaotise I ja II peatükis toodud erieesmärke. | Käesoleva peatüki alusel antav toetus aitab saavutada
  järgmist: |
| | (a) | saavutada käesoleva jaotise I ja II peatüki eesmärke; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva peatüki alusel antav toetus aitab saavutada
  käesoleva jaotise I ja II peatükis toodud erieesmärke.

Käesoleva peatüki alusel antav toetus aitab saavutada
  järgmist:

(a)

saavutada käesoleva jaotise I ja II peatüki eesmärke;

| (b) | parandada konkurentsivõimet kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemisel ja turustamisel; |
| --- | --- |

(b)

parandada konkurentsivõimet kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemisel ja turustamisel;

| (c) | parandada toiduohutust ja toodete kvaliteeti; |
| --- | --- |

(c)

parandada toiduohutust ja toodete kvaliteeti;

| (d) | arendada, toota ja turustada uusi tooteid ning kasutada uusi tehnoloogiaid ja uuenduslikke tootmisviise; |
| --- | --- |

(d)

arendada, toota ja turustada uusi tooteid ning kasutada uusi tehnoloogiaid ja uuenduslikke tootmisviise;

| (e) | vähendada negatiivset mõju keskkonnale ning suurendada energiatõhusust; |
| --- | --- |

(e)

vähendada negatiivset mõju keskkonnale ning suurendada energiatõhusust;

| (f) | kasutada paremini vähelevinud liike, kõrvalsaadusi ja jäätmeid; |
| --- | --- |

(f)

kasutada paremini vähelevinud liike, kõrvalsaadusi ja jäätmeid;

| (g) | arendada, toota ja turustada uusi tooteid ning kasutada uusi tehnoloogiaid ja uuenduslikke tootmisviise; |
| --- | --- |

(g)

arendada, toota ja turustada uusi tooteid ning kasutada uusi tehnoloogiaid ja uuenduslikke tootmisviise;

| (h) | parandada töötingimusi ja töötajate koolitust; |
| --- | --- |

(h)

parandada töötingimusi ja töötajate koolitust;

| (i) | edendada ja arendada uusi turge. |
| --- | --- |

(i)

edendada ja arendada uusi turge.

Muudatusettepanek 438

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 69 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF
  võib toetada
  [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artiklis 32 viidatud tootmis- ja turustuskavade ettevalmistamist ja rakendamist. | 1.   EMKF
  toetab
  [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artiklis 32 viidatud tootmis- ja turustuskavade ettevalmistamist ja rakendamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF
  võib toetada
  [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artiklis 32 viidatud tootmis- ja turustuskavade ettevalmistamist ja rakendamist.

1.   EMKF
  toetab
  [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artiklis 32 viidatud tootmis- ja turustuskavade ettevalmistamist ja rakendamist.

Muudatusettepanek 439

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF võib
  toetada
  hüvitise maksmist tunnustatud tootjaorganisatsioonidele ja tootjaorganisatsioonide ühendustele, mis ladustavad määruse (EL) nr [kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] II lisas loetletud
  kalatooteid
  , tingimusel, et tooteid ladustatakse kooskõlas määruse
  (EL) nr [kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta]
  artiklitega 35 ja 36: | 1.   EMKF võib
  kaasrahastada
  hüvitise maksmist tunnustatud tootjaorganisatsioonidele ja tootjaorganisatsioonide ühendustele, mis ladustavad määruse (EL) nr [kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] II lisas loetletud
  kalandus- ja vesiviljelustooteid
  , tingimusel, et tooteid ladustatakse kooskõlas
  nimetatud
  määruse artiklitega 35 ja 36: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF võib
  toetada
  hüvitise maksmist tunnustatud tootjaorganisatsioonidele ja tootjaorganisatsioonide ühendustele, mis ladustavad määruse (EL) nr [kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] II lisas loetletud
  kalatooteid
  , tingimusel, et tooteid ladustatakse kooskõlas määruse
  (EL) nr [kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta]
  artiklitega 35 ja 36:

1.   EMKF võib
  kaasrahastada
  hüvitise maksmist tunnustatud tootjaorganisatsioonidele ja tootjaorganisatsioonide ühendustele, mis ladustavad määruse (EL) nr [kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] II lisas loetletud
  kalandus- ja vesiviljelustooteid
  , tingimusel, et tooteid ladustatakse kooskõlas
  nimetatud
  määruse artiklitega 35 ja 36:

Muudatusettepanek 440

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | ladustamisabi summa ei ületa asjaomaste toodete tasakaalustamiseks ja ladustamiseks nõutud tegevuste tehnilisi ja finantskulusid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

ladustamisabi summa ei ületa asjaomaste toodete tasakaalustamiseks ja ladustamiseks nõutud tegevuste tehnilisi ja finantskulusid;

| (a) | ladustamisabi summa ei ületa asjaomaste toodete tasakaalustamiseks
  , ettevalmistamiseks
  ja ladustamiseks nõutud tegevuste tehnilisi ja finantskulusid; |
| --- | --- |

(a)

ladustamisabi summa ei ületa asjaomaste toodete tasakaalustamiseks
  , ettevalmistamiseks
  ja ladustamiseks nõutud tegevuste tehnilisi ja finantskulusid;

Muudatusettepanek 441

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | aastas antav rahaline toetus ei ületa
  allpool toodud protsendimäärasid
  turustatud aastatoodangu keskmisest väärtusest iga tootjaorganisatsiooni esmamüügis ajavahemikus 2009-2011. Kui tootjaorganisatsioonide liikmetel ei olnud 2009-2011 turustatud toodangut, siis võetakse arvesse sellise liikme esimesel kolmel tootmisaastal turustatud aastatoodangu keskmist väärtust: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

aastas antav rahaline toetus ei ületa
  allpool toodud protsendimäärasid
  turustatud aastatoodangu keskmisest väärtusest iga tootjaorganisatsiooni esmamüügis ajavahemikus 2009-2011. Kui tootjaorganisatsioonide liikmetel ei olnud 2009-2011 turustatud toodangut, siis võetakse arvesse sellise liikme esimesel kolmel tootmisaastal turustatud aastatoodangu keskmist väärtust:

| (c) | aastas antav finantsabi ei ületa
  5 %
  turustatud aastatoodangu keskmisest väärtusest tootjaorganisatsiooni liikme esmamüügis ajavahemikus 2009-2011. Kui tootjaorganisatsioonide liikmetel ei olnud 2009-2011 turustatud toodangut, siis võetakse arvesse sellise liikme esimesel kolmel tootmisaastal turustatud aastatoodangu keskmist väärtust. |
| --- | --- |

(c)

aastas antav finantsabi ei ületa
  5 %
  turustatud aastatoodangu keskmisest väärtusest tootjaorganisatsiooni liikme esmamüügis ajavahemikus 2009-2011. Kui tootjaorganisatsioonide liikmetel ei olnud 2009-2011 turustatud toodangut, siis võetakse arvesse sellise liikme esimesel kolmel tootmisaastal turustatud aastatoodangu keskmist väärtust.

| — | 2014. aastal 1 % |
| --- | --- |

—

2014. aastal 1 %

| — | 2015. aastal 0,8  % |
| --- | --- |

—

2015. aastal 0,8  %

| — | 2016. aastal 0,6  % |
| --- | --- |

—

2016. aastal 0,6  %

| — | 2017. aastal 0,4  % |
| --- | --- |

—

2017. aastal 0,4  %

| — | 2018. aastal 0,2  % |
| --- | --- |

—

2018. aastal 0,2  %

Muudatusettepanek 442

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 70 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  2019. aastaks lõpetatakse lõikes 1 viidatud toetuse maksmine. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  2019. aastaks lõpetatakse lõikes 1 viidatud toetuse maksmine.

välja jäetud

Muudatusettepanek 443

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF võib toetada kalandus- ja
  vesiviljelustoodete
  turustamismeetmeid, mille eesmärk on: | 1.   EMKF võib toetada kalandus-
  , vesiviljelus-
  ja
  sisevete kalandustoodete
  turustamismeetmeid, mille eesmärk on: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF võib toetada kalandus- ja
  vesiviljelustoodete
  turustamismeetmeid, mille eesmärk on:

1.   EMKF võib toetada kalandus-
  , vesiviljelus-
  ja
  sisevete kalandustoodete
  turustamismeetmeid, mille eesmärk on:

Muudatusettepanek 444

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt a – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | parandada
  järgmiste toodete
  turuleviimise tingimusi: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

parandada
  järgmiste toodete
  turuleviimise tingimusi:

| (a) | leida uusi turge ning
  parandada
  kala- ja vesiviljelusliikide
  turuleviimise tingimusi
  , sh
  : |
| --- | --- |

(a)

leida uusi turge ning
  parandada
  kala- ja vesiviljelusliikide
  turuleviimise tingimusi
  , sh
  :

Muudatusettepanek 445

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt a – alapunkt i a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (i a) | kalurite organisatsioonide, nende ühenduste ja oksjoniettevõtete turustatavad tooted; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(i a)

kalurite organisatsioonide, nende ühenduste ja oksjoniettevõtete turustatavad tooted;

Muudatusettepanek 446

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt a – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (ii) | soovimatu püük, mis lossitakse kooskõlas [ühise kalanduspoliitika määruse] artikliga 15 ja [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artikli 8 punkti b teise taandega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ii)

soovimatu püük, mis lossitakse kooskõlas [ühise kalanduspoliitika määruse] artikliga 15 ja [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artikli 8 punkti b teise taandega;

| (ii) | kaubanduslike kalavarude
  soovimatu püük, mis lossitakse kooskõlas
  tehniliste meetmetega,
  [ühise kalanduspoliitika määruse] artikliga 15 ja [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artikli 8 punkti b teise taandega; |
| --- | --- |

(ii)

kaubanduslike kalavarude
  soovimatu püük, mis lossitakse kooskõlas
  tehniliste meetmetega,
  [ühise kalanduspoliitika määruse] artikliga 15 ja [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artikli 8 punkti b teise taandega;

Muudatusettepanek 447

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt a – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (iii) | tooted
  , mille saamise meetoditel on väike mõju keskkonnale või mahepõllumajanduslikele vesiviljelustoodetele, nagu on määratletud nõukogu määruses (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(iii)

tooted
  , mille saamise meetoditel on väike mõju keskkonnale või mahepõllumajanduslikele vesiviljelustoodetele, nagu on määratletud nõukogu määruses (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise kohta;

| (iii) | kalandus- ja vesiviljelustooted
  , mille saamise meetoditel on väike mõju keskkonnale või mahepõllumajanduslikele vesiviljelustoodetele, nagu on määratletud nõukogu määruses (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise kohta
  , või suletud süsteemist pärinevad vesiviljelustooted
  ; |
| --- | --- |

(iii)

kalandus- ja vesiviljelustooted
  , mille saamise meetoditel on väike mõju keskkonnale või mahepõllumajanduslikele vesiviljelustoodetele, nagu on määratletud nõukogu määruses (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise kohta
  , või suletud süsteemist pärinevad vesiviljelustooted
  ;

Muudatusettepanek 448

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt a – alapunkt iii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (iii a) | kohalikud ja hooajatooted, sealhulgas nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) hõlmatud tooted; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(iii a)

kohalikud ja hooajatooted, sealhulgas nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) hõlmatud tooted;

Muudatusettepanek 449

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt a – alapunkt iii b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (iii b) | uued või täiustatud tooted; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(iii b)

uued või täiustatud tooted;

Muudatusettepanek 450

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt b – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | edendada kvaliteeti, hõlbustades: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

edendada kvaliteeti, hõlbustades:

| (b) | edendada kvaliteeti
  ja lisaväärtust
  , hõlbustades: |
| --- | --- |

(b)

edendada kvaliteeti
  ja lisaväärtust
  , hõlbustades:

Muudatusettepanek 451

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt b – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (ii) | sertifitseerimist ja edendamist, sealhulgas
  jätkusuutlike kalandus- ja
  vesiviljelustooted
  ning
  keskkonnasõbralikud töötlemismeetodid
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ii)

sertifitseerimist ja edendamist, sealhulgas
  jätkusuutlike kalandus- ja
  vesiviljelustooted
  ning
  keskkonnasõbralikud töötlemismeetodid
  ;

| (ii) | jätkusuutlike kalandus- ja
  vesiviljelustoodete, väikesemahulise rannapüügiga seotud kalandustoodete, kohalike ja hooajatoodete
  ning
  keskkonnasõbralike töötlemismeetodite kvaliteedi sertifitseerimist ning spetsiaalse märgistuse loomist ja edendamist
  ; |
| --- | --- |

(ii)

jätkusuutlike kalandus- ja
  vesiviljelustoodete, väikesemahulise rannapüügiga seotud kalandustoodete, kohalike ja hooajatoodete
  ning
  keskkonnasõbralike töötlemismeetodite kvaliteedi sertifitseerimist ning spetsiaalse märgistuse loomist ja edendamist
  ;

Muudatusettepanek 452

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt b – alapunkt ii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ii a) | kalandus- ja vesiviljelustoodete jälgitavust, sealhulgas liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete ökomärgise väljatöötamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ii a)

kalandus- ja vesiviljelustoodete jälgitavust, sealhulgas liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete ökomärgise väljatöötamist;

Muudatusettepanek 453

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt b – alapunkt ii b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ii b) | uuenduslikke protsesse ja meetodeid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ii b)

uuenduslikke protsesse ja meetodeid;

Muudatusettepanek 454

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt b – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (iii) | kalatoodete otseturustust väikesemahulise rannapüügiga tegelevate kalurite poolt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(iii)

kalatoodete otseturustust väikesemahulise rannapüügiga tegelevate kalurite poolt.

| (iii) | kalandustoodete otseturustust väikesemahulise rannapüügiga tegelevate kalurite
  ja paadita kalastajate
  poolt; |
| --- | --- |

(iii)

kalandustoodete otseturustust väikesemahulise rannapüügiga tegelevate kalurite
  ja paadita kalastajate
  poolt;

Muudatusettepanek 455

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt b – alapunkt iii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (iii a) | toodete esitlusviisi ja pakendamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(iii a)

toodete esitlusviisi ja pakendamist;

Muudatusettepanek 456

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt b – alapunkt iii b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (iii b) | määrusega (EÜ) nr 510/2006 hõlmatud toodete kontrolli- ja sertifitseerimisnõuete täitmist tootjate, töötlejate ja tootearendajate poolt, kelle suhtes kohaldatakse nimetatud toodete kontrolli- ja sertifitseerimissüsteeme; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(iii b)

määrusega (EÜ) nr 510/2006 hõlmatud toodete kontrolli- ja sertifitseerimisnõuete täitmist tootjate, töötlejate ja tootearendajate poolt, kelle suhtes kohaldatakse nimetatud toodete kontrolli- ja sertifitseerimissüsteeme;

Muudatusettepanek 457

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | suurendada tootmise ja turu läbipaistvust ning teostada turu-uuringuid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

suurendada tootmise ja turu läbipaistvust ning teostada turu-uuringuid;

| (c) | suurendada tootmise ja turu läbipaistvust ning teostada turu-uuringuid
  ja uuringuid liidu kaubandusliku sõltuvuse kohta
  ; |
| --- | --- |

(c)

suurendada tootmise ja turu läbipaistvust ning teostada turu-uuringuid
  ja uuringuid liidu kaubandusliku sõltuvuse kohta
  ;

Muudatusettepanek 458

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | luua tootjaorganisatsioone, tootjaorganisatsioonide ühendusi või tegevusalasiseseid organisatsioone, mida tunnustatakse [kalandus- ja vesiviljelustoodete turgude ühist korraldust käsitleva määruse] II peatüki III jao alusel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

luua tootjaorganisatsioone, tootjaorganisatsioonide ühendusi või tegevusalasiseseid organisatsioone, mida tunnustatakse [kalandus- ja vesiviljelustoodete turgude ühist korraldust käsitleva määruse] II peatüki III jao alusel;

| (e) | luua
  ja ühendada
  tootjaorganisatsioone, tootjaorganisatsioonide ühendusi või tegevusalasiseseid organisatsioone, mida tunnustatakse [kalandus- ja vesiviljelustoodete turgude ühist korraldust käsitleva määruse] II peatüki III jao alusel
  , et suurendada nende rolli kalavarude majandamisel ja turustusmeetmete haldamisel
  ; |
| --- | --- |

(e)

luua
  ja ühendada
  tootjaorganisatsioone, tootjaorganisatsioonide ühendusi või tegevusalasiseseid organisatsioone, mida tunnustatakse [kalandus- ja vesiviljelustoodete turgude ühist korraldust käsitleva määruse] II peatüki III jao alusel
  , et suurendada nende rolli kalavarude majandamisel ja turustusmeetmete haldamisel
  ;

Muudatusettepanek 459

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõige 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | viia ellu kalapüügi-
  ja vesiviljelustoodete piirkondlikke, üleriigilisi või riikidevahelisi
  edenduskampaaniaid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f)

viia ellu kalapüügi-
  ja vesiviljelustoodete piirkondlikke, üleriigilisi või riikidevahelisi
  edenduskampaaniaid
  .

| (f) | korraldada keskkonda säästvate kalandus-
  ja vesiviljelustoodete piirkondlikke, üleriigilisi või riikidevahelisi
  reklaamikampaaniaid, sealhulgas näitusi ja meediakampaaniaid
  . |
| --- | --- |

(f)

korraldada keskkonda säästvate kalandus-
  ja vesiviljelustoodete piirkondlikke, üleriigilisi või riikidevahelisi
  reklaamikampaaniaid, sealhulgas näitusi ja meediakampaaniaid
  .

Muudatusettepanek 460

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 72 – lõige 1 – punkt -a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-a) | mis edendavad innovatsiooni kvaliteetsemate ja suurema lisaväärtusega uute toodete, uute või täiustatud protsesside ning uute või täiustatud juhtimis- ja organisatsiooniliste süsteemide väljatöötamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-a)

mis edendavad innovatsiooni kvaliteetsemate ja suurema lisaväärtusega uute toodete, uute või täiustatud protsesside ning uute või täiustatud juhtimis- ja organisatsiooniliste süsteemide väljatöötamiseks;

Muudatusettepanek 461

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 72 – lõige 1 – punkt -b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-b) | mis suurendavad toodete lisaväärtust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-b)

mis suurendavad toodete lisaväärtust;

Muudatusettepanek 462

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 72 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | mis parandavad ohutust, hügieeni, tervishoidu ja töötingimusi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

mis parandavad ohutust, hügieeni, tervishoidu ja töötingimusi;

Muudatusettepanek 463

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 72 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | mahepõllumajanduslike vesiviljelustoodete töötlemist, mida reguleeritakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 artiklitega 6 ja 7. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

mahepõllumajanduslike vesiviljelustoodete töötlemist, mida reguleeritakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 artiklitega 6 ja 7.

| (d) | jätkusuutlike vesiviljelustoodete ja
  mahepõllumajanduslike vesiviljelustoodete töötlemist, mida reguleeritakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 artiklitega 6 ja 7. |
| --- | --- |

(d)

jätkusuutlike vesiviljelustoodete ja
  mahepõllumajanduslike vesiviljelustoodete töötlemist, mida reguleeritakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 artiklitega 6 ja 7.

Muudatusettepanek 464

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 72 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  EMKF võib anda toetust töötlemissektorit esindavatele ettevõtetele, ühendustele ja tehnoloogiakeskustele lõikes 1 viidatud tegevustega seotud teadustegevuse ja innovatsiooni arendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  EMKF võib anda toetust töötlemissektorit esindavatele ettevõtetele, ühendustele ja tehnoloogiakeskustele lõikes 1 viidatud tegevustega seotud teadustegevuse ja innovatsiooni arendamiseks.

Muudatusettepanek 465

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF
  võib toetada
  hüvituskava, mis kehtestatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 791/2007
  Assooride, Madeira, Kanaari saarte ning Prantsuse departemangude Guajaana ja Réunioni teatavate kalandustoodete turustamisel tekkivate
  lisakulude kohta. | 1.   EMKF
  toetab
  hüvituskava, mis kehtestatakse
  ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaselt
  nõukogu määrusega (EÜ) nr 791/2007 lisakulude kohta
  , mis ettevõtjatel tekivad äärepoolseimate piirkondade teatavate kalandus- ja vesiviljelustoodete püügil, kasvatamisel, töötlemisel või turustamisel
  .
  Nimetatud kava kohaldatakse kõikide lisakulude suhtes, mis ettevõtjatel tekivad käesolevas lõikes viidatud tegevuste käigus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF
  võib toetada
  hüvituskava, mis kehtestatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 791/2007
  Assooride, Madeira, Kanaari saarte ning Prantsuse departemangude Guajaana ja Réunioni teatavate kalandustoodete turustamisel tekkivate
  lisakulude kohta.

1.   EMKF
  toetab
  hüvituskava, mis kehtestatakse
  ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaselt
  nõukogu määrusega (EÜ) nr 791/2007 lisakulude kohta
  , mis ettevõtjatel tekivad äärepoolseimate piirkondade teatavate kalandus- ja vesiviljelustoodete püügil, kasvatamisel, töötlemisel või turustamisel
  .
  Nimetatud kava kohaldatakse kõikide lisakulude suhtes, mis ettevõtjatel tekivad käesolevas lõikes viidatud tegevuste käigus.

Muudatusettepanek 466

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Iga asjaomane liikmesriik koostab lõikes 1 viidatud piirkondade kohta
  kalapüügi-
  ja vesiviljelustoodete loetelu ning määrab kindlaks toetuskõlblike toodete koguse. | 2.   Iga asjaomane liikmesriik koostab lõikes 1 viidatud piirkondade kohta
  loetelu lisakuludest, mis ettevõtjatel tekivad lõikes 1 viidatud tegevuste käigus. Iga asjaomane liikmesriik koostab ka kalandus-
  ja vesiviljelustoodete loetelu ning määrab kindlaks toetuskõlblike toodete koguse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Iga asjaomane liikmesriik koostab lõikes 1 viidatud piirkondade kohta
  kalapüügi-
  ja vesiviljelustoodete loetelu ning määrab kindlaks toetuskõlblike toodete koguse.

2.   Iga asjaomane liikmesriik koostab lõikes 1 viidatud piirkondade kohta
  loetelu lisakuludest, mis ettevõtjatel tekivad lõikes 1 viidatud tegevuste käigus. Iga asjaomane liikmesriik koostab ka kalandus-
  ja vesiviljelustoodete loetelu ning määrab kindlaks toetuskõlblike toodete koguse.

Muudatusettepanek 467

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Lõikes 2 viidatud loetelu koostamisel ja koguste määramisel võtavad liikmesriigid arvesse kõiki asjaomaseid asjaolusid, muu hulgas vajadust tagada, et hüvitis täidab täielikult ühtse kalanduspoliitika nõudeid. | 3.   Lõikes 2 viidatud loetelu koostamisel ja koguste määramisel võtavad liikmesriigid arvesse kõiki asjaomaseid asjaolusid, muu hulgas vajadust tagada, et hüvitis täidab täielikult ühtse kalanduspoliitika nõudeid
  ja asjaomaste laevastike püügivõimsus vastab olemasolevatele püügivõimalustele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Lõikes 2 viidatud loetelu koostamisel ja koguste määramisel võtavad liikmesriigid arvesse kõiki asjaomaseid asjaolusid, muu hulgas vajadust tagada, et hüvitis täidab täielikult ühtse kalanduspoliitika nõudeid.

3.   Lõikes 2 viidatud loetelu koostamisel ja koguste määramisel võtavad liikmesriigid arvesse kõiki asjaomaseid asjaolusid, muu hulgas vajadust tagada, et hüvitis täidab täielikult ühtse kalanduspoliitika nõudeid
  ja asjaomaste laevastike püügivõimsus vastab olemasolevatele püügivõimalustele
  .

Muudatusettepanek 468

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 – lõige 4 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (c a) | mis on saadud ebaseadusliku, teatamata jäetud või reguleerimata kalapüügiga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c a)

mis on saadud ebaseadusliku, teatamata jäetud või reguleerimata kalapüügiga.

Muudatusettepanek 469

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Hüvitist makstakse järgmistele ettevõtjatele, kes kannavad kalandustoodete turustamisel lisakulusid: |
| | (a) | füüsilised või juriidilised isikud, kes kasutavad tootmisvahendeid kalandus- või vesiviljelustoodete hankimiseks eesmärgiga need turule viia; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5 a.
     
  Hüvitist makstakse järgmistele ettevõtjatele, kes kannavad kalandustoodete turustamisel lisakulusid:

(a)

füüsilised või juriidilised isikud, kes kasutavad tootmisvahendeid kalandus- või vesiviljelustoodete hankimiseks eesmärgiga need turule viia;

| (b) | lõikes 1 viidatud piirkondade sadamates registreeritud laevade omanikud või käitajad, kes nimetatud piirkondades tegutsevad, ning selliste omanike või käitajate ühendused; |
| --- | --- |

(b)

lõikes 1 viidatud piirkondade sadamates registreeritud laevade omanikud või käitajad, kes nimetatud piirkondades tegutsevad, ning selliste omanike või käitajate ühendused;

| (c) | ettevõtjad töötlemis- ja turustussektoris või selliste ettevõtjate ühendused. |
| --- | --- |

(c)

ettevõtjad töötlemis- ja turustussektoris või selliste ettevõtjate ühendused.

Muudatusettepanek 470

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 73 a |
| | Ettevõtjad |
| | 1.
     
  Hüvitist makstakse ettevõtjatele, kes tegutsevad kalapüügi ja vesiviljelusega asjaomastes regioonides. |
| | 2.
     
  Asjaomased liikmesriigid võtavad meetmeid, et tagada hüvitist saavate ettevõtjate majanduslik elujõulisus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 73 a

Ettevõtjad

1.
     
  Hüvitist makstakse ettevõtjatele, kes tegutsevad kalapüügi ja vesiviljelusega asjaomastes regioonides.

2.
     
  Asjaomased liikmesriigid võtavad meetmeid, et tagada hüvitist saavate ettevõtjate majanduslik elujõulisus.

Muudatusettepanek 471

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 74 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | iga kalapüügi- või vesiviljelustootega kaasnevat lisakulu, mis tuleneb asjaomase regiooni konkreetsetest ebasoodsatest tingimustest, ja |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

iga kalapüügi- või vesiviljelustootega kaasnevat lisakulu, mis tuleneb asjaomase regiooni konkreetsetest ebasoodsatest tingimustest, ja

| (a) | iga kalandus- või vesiviljelustootega
  või toodete kategooriaga
  kaasnevat lisakulu, mis tuleneb asjaomase regiooni konkreetsetest ebasoodsatest tingimustest, ja |
| --- | --- |

(a)

iga kalandus- või vesiviljelustootega
  või toodete kategooriaga
  kaasnevat lisakulu, mis tuleneb asjaomase regiooni konkreetsetest ebasoodsatest tingimustest, ja

Muudatusettepanek 472

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 74 – lõik 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b a) | igasugust muud toetust, mida toetusesaaja saab või on saanud oma tegevuse eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b a)

igasugust muud toetust, mida toetusesaaja saab või on saanud oma tegevuse eest.

Muudatusettepanek 473

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 75 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile iga asjaomase regiooni kohta hüvituskava, sealhulgas artiklis 73 viidatud loetelu ja kogused, artiklis 74 viidatud hüvitise suuruse ja artiklis 99 sätestatud pädeva asutuse. | 1.   Asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile iga asjaomase regiooni kohta hüvituskava, sealhulgas artiklis 73 viidatud loetelu ja kogused
  ning ettevõtjate liigi
  , artiklis 74 viidatud hüvitise suuruse ja artiklis 99 sätestatud pädeva asutuse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile iga asjaomase regiooni kohta hüvituskava, sealhulgas artiklis 73 viidatud loetelu ja kogused, artiklis 74 viidatud hüvitise suuruse ja artiklis 99 sätestatud pädeva asutuse.

1.   Asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile iga asjaomase regiooni kohta hüvituskava, sealhulgas artiklis 73 viidatud loetelu ja kogused
  ning ettevõtjate liigi
  , artiklis 74 viidatud hüvitise suuruse ja artiklis 99 sätestatud pädeva asutuse.

Muudatusettepanek 474

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 75 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Liikmesriigid võivad muuta lõikes 1 viidatud hüvituskava sisu. Sellised muudatused tuleb esitada komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  Liikmesriigid võivad muuta lõikes 1 viidatud hüvituskava sisu. Sellised muudatused tuleb esitada komisjonile.

Muudatusettepanek 475

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 75 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjonil on õigus kooskõlas artikliga 127 võtta vastu delegeeritud õigusakte,
  et määrata kindlaks
  hüvituskava sisu, sealhulgas asjaomaste regioonide konkreetsetest ebasoodsatest tingimustest tulenevate lisakulude arvutamise kriteeriumid. | 2.   Komisjonil on õigus kooskõlas artikliga 127 võtta vastu delegeeritud õigusakte,
  milles sätestatakse
  hüvituskava sisu, sealhulgas asjaomaste regioonide konkreetsetest ebasoodsatest tingimustest tulenevate lisakulude arvutamise kriteeriumid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjonil on õigus kooskõlas artikliga 127 võtta vastu delegeeritud õigusakte,
  et määrata kindlaks
  hüvituskava sisu, sealhulgas asjaomaste regioonide konkreetsetest ebasoodsatest tingimustest tulenevate lisakulude arvutamise kriteeriumid.

2.   Komisjonil on õigus kooskõlas artikliga 127 võtta vastu delegeeritud õigusakte,
  milles sätestatakse
  hüvituskava sisu, sealhulgas asjaomaste regioonide konkreetsetest ebasoodsatest tingimustest tulenevate lisakulude arvutamise kriteeriumid.

Muudatusettepanek 476

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 75 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 75 a |
| | Riigiabi |
| | 1.
     
  Erandina artiklist 8 võib komisjon kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 108 lubada äärepoolseimate piirkondade eraldatusest, saarelisest asendist ja äärepoolseimast asukohast tulenevate eriliste piirangute leevendamiseks tegevusabi andmist kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmis-, töötlemis- ja turustamissektoris. |
| | 2.
     
  Liikmesriigid võivad eraldada täiendavaid rahalisi vahendeid artiklis 75 viidatud hüvituskavade rakendamiseks. Sellisel juhul peavad nad teavitama komisjoni riigiabist, mille komisjon võib kõnealuste kavade osana vastavalt käesolevale määrusele heaks kiita. Riigiabi, millest on teatatud kooskõlas käesoleva lõikega, loetakse teatatuks ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 esimese lause tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 75 a

Riigiabi

1.
     
  Erandina artiklist 8 võib komisjon kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 108 lubada äärepoolseimate piirkondade eraldatusest, saarelisest asendist ja äärepoolseimast asukohast tulenevate eriliste piirangute leevendamiseks tegevusabi andmist kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmis-, töötlemis- ja turustamissektoris.

2.
     
  Liikmesriigid võivad eraldada täiendavaid rahalisi vahendeid artiklis 75 viidatud hüvituskavade rakendamiseks. Sellisel juhul peavad nad teavitama komisjoni riigiabist, mille komisjon võib kõnealuste kavade osana vastavalt käesolevale määrusele heaks kiita. Riigiabi, millest on teatatud kooskõlas käesoleva lõikega, loetakse teatatuks ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 esimese lause tähenduses.

Muudatusettepanek 477

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF võib toetada liidu kontrolli-, uurimis- ja rakendussüsteemi rakendamist, mis on ette nähtud [ühtse kalanduspoliitika määruse] artiklis 46 ja mida on täpsustatud nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollsüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks. | 1.   EMKF võib toetada liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemi rakendamist, mis on ette nähtud [ühtse kalanduspoliitika määruse] artiklis 46 ja mida on täpsustatud nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollsüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks
  , samuti selliste meetmete võtmist, mis on vajalikud nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 58 kohaselt kalandustoodete jälgitavuse tagamiseks
  .
  Selline süsteem peaks kaasa tooma rea kontrolle, mis oleneksid eri liikmesriikide laevastiku suurusest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF võib toetada liidu kontrolli-, uurimis- ja rakendussüsteemi rakendamist, mis on ette nähtud [ühtse kalanduspoliitika määruse] artiklis 46 ja mida on täpsustatud nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollsüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks.

1.   EMKF võib toetada liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemi rakendamist, mis on ette nähtud [ühtse kalanduspoliitika määruse] artiklis 46 ja mida on täpsustatud nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollsüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks
  , samuti selliste meetmete võtmist, mis on vajalikud nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 58 kohaselt kalandustoodete jälgitavuse tagamiseks
  .
  Selline süsteem peaks kaasa tooma rea kontrolle, mis oleneksid eri liikmesriikide laevastiku suurusest.

Muudatusettepanek 478

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tehnoloogia, sealhulgas riistvara ja tarkvara, laevade jälgimise süsteemide (VDS), CCTV süsteemide ja IT-võrgustike väljatöötamine

  või
  hankimine, mis võimaldavad kalapüügiga seotud andmeid koguda, hallata, kontrollida, analüüsida ja vahetada ning töötada nende jaoks välja proovivõtumeetodeid, ja ka seotus sektorivaheliste andmevahetussüsteemidega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tehnoloogia, sealhulgas riistvara ja tarkvara, laevade jälgimise süsteemide (VDS), CCTV süsteemide ja IT-võrgustike väljatöötamine

  või
  hankimine, mis võimaldavad kalapüügiga seotud andmeid koguda, hallata, kontrollida, analüüsida ja vahetada ning töötada nende jaoks välja proovivõtumeetodeid, ja ka seotus sektorivaheliste andmevahetussüsteemidega;

| (a) | sellise tehnoloogia, sealhulgas riistvara ja tarkvara, laevade jälgimise süsteemide (VDS), CCTV süsteemide ja IT-võrgustike hankimine,
  paigaldamine ja

  väljatöötamine, mille abil on võimalik kalapüügiga seotud andmeid koguda, hallata, kontrollida, analüüsida
  , esitada
  ja vahetada
  , tegeleda riskijuhtimisega
  ning töötada nende jaoks välja proovivõtumeetodeid, ja ka seotus sektorivaheliste andmevahetussüsteemidega
  , tingimusel, et selliste toimingutega austatakse isikuvabadusi ja tagatakse isikuandmete kaitse
  ; |
| --- | --- |

(a)

sellise tehnoloogia, sealhulgas riistvara ja tarkvara, laevade jälgimise süsteemide (VDS), CCTV süsteemide ja IT-võrgustike hankimine,
  paigaldamine ja

  väljatöötamine, mille abil on võimalik kalapüügiga seotud andmeid koguda, hallata, kontrollida, analüüsida
  , esitada
  ja vahetada
  , tegeleda riskijuhtimisega
  ning töötada nende jaoks välja proovivõtumeetodeid, ja ka seotus sektorivaheliste andmevahetussüsteemidega
  , tingimusel, et selliste toimingutega austatakse isikuvabadusi ja tagatakse isikuandmete kaitse
  ;

Muudatusettepanek 479

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | komponentide hankimine ja paigaldus, mis on vajalikud andmete ülekandmiseks kalapüügiga ja kalatoodete turustamisega seotud pooltelt asjaomasesse liikmesriiki ja ELi ametivõimudele, sealhulgas kontrollimiseks kasutatavate elektrooniliste registreerimis- ja aruandlussüsteemide (ERS), laevade jälgimissüsteemide (VMS) ja automaatsete tuvastussüsteemide (AIS) komponendid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

komponentide hankimine ja paigaldus, mis on vajalikud andmete ülekandmiseks kalapüügiga ja kalatoodete turustamisega seotud pooltelt asjaomasesse liikmesriiki ja ELi ametivõimudele, sealhulgas kontrollimiseks kasutatavate elektrooniliste registreerimis- ja aruandlussüsteemide (ERS), laevade jälgimissüsteemide (VMS) ja automaatsete tuvastussüsteemide (AIS) komponendid;

| (b) | komponentide
  , sh arvuti riist- ja tarkvara väljatöötamine,
  hankimine ja paigaldus, mis on vajalikud andmete ülekandmiseks kalapüügiga ja kalandustoodete turustamisega seotud pooltelt asjaomasesse liikmesriiki ja ELi ametivõimudele, sealhulgas kontrollimiseks kasutatavate elektrooniliste registreerimis- ja aruandlussüsteemide (ERS), laevade seiresüsteemide (VMS) ja automaatsete tuvastussüsteemide (AIS) komponendid; |
| --- | --- |

(b)

komponentide
  , sh arvuti riist- ja tarkvara väljatöötamine,
  hankimine ja paigaldus, mis on vajalikud andmete ülekandmiseks kalapüügiga ja kalandustoodete turustamisega seotud pooltelt asjaomasesse liikmesriiki ja ELi ametivõimudele, sealhulgas kontrollimiseks kasutatavate elektrooniliste registreerimis- ja aruandlussüsteemide (ERS), laevade seiresüsteemide (VMS) ja automaatsete tuvastussüsteemide (AIS) komponendid;

Muudatusettepanek 480

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kalapüügi- ja vesiviljelustoodete jälgitavuse tagamiseks vajalike komponentide hankimine ja paigaldus, nagu on määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 58; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

kalapüügi- ja vesiviljelustoodete jälgitavuse tagamiseks vajalike komponentide hankimine ja paigaldus, nagu on määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 58;

| (c) | kalandus- ja vesiviljelustoodete jälgitavuse tagamiseks vajalike komponentide
  , sh arvuti riist- ja tarkvara väljatöötamine,
  hankimine ja paigaldus, nagu on määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 58; |
| --- | --- |

(c)

kalandus- ja vesiviljelustoodete jälgitavuse tagamiseks vajalike komponentide
  , sh arvuti riist- ja tarkvara väljatöötamine,
  hankimine ja paigaldus, nagu on määratletud nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 58;

Muudatusettepanek 481

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | patrull-laevade, lennukite ja helikopterite ajakohastamine ja hankimine, tingimusel, et neid kasutatakse vähemalt 60 %
  ajast kalapüügi kontrollimiseks
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

patrull-laevade, lennukite ja helikopterite ajakohastamine ja hankimine, tingimusel, et neid kasutatakse vähemalt 60 %
  ajast kalapüügi kontrollimiseks
  ;

| (e) | patrull-laevade, lennukite ja helikopterite ajakohastamine ja hankimine, tingimusel, et neid kasutatakse
  kalapüügi kontrollimiseks
  vähemalt 60 %
  kogu aastasest kasutusajast
  ; |
| --- | --- |

(e)

patrull-laevade, lennukite ja helikopterite ajakohastamine ja hankimine, tingimusel, et neid kasutatakse
  kalapüügi kontrollimiseks
  vähemalt 60 %
  kogu aastasest kasutusajast
  ;

Muudatusettepanek 482

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 2 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | kalapüügi kontrollimisega seotud pilootprojektide elluviimine, sealhulgas kalade DNA analüüs või kontrolliga seotud veebilehtede väljatöötamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(g)

kalapüügi kontrollimisega seotud pilootprojektide elluviimine, sealhulgas kalade DNA analüüs või kontrolliga seotud veebilehtede väljatöötamine;

| (g) | innovaatiliste kontrolli- ja seiresüsteemide väljatöötamine ning
  kalapüügi kontrollimisega seotud pilootprojektide elluviimine, sealhulgas kalade DNA analüüs või kontrolliga seotud veebilehtede väljatöötamine; |
| --- | --- |

(g)

innovaatiliste kontrolli- ja seiresüsteemide väljatöötamine ning
  kalapüügi kontrollimisega seotud pilootprojektide elluviimine, sealhulgas kalade DNA analüüs või kontrolliga seotud veebilehtede väljatöötamine;

Muudatusettepanek 483

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 2 – punkt j a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (j a) | programmid, mis on seotud rangema kontrolli teostamisega nende varude üle, mille suhtes kohaldatakse kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 95 kontrolli- ja inspekteerimisalaseid eriprogramme, sh mis tahes tegevuskulud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(j a)

programmid, mis on seotud rangema kontrolli teostamisega nende varude üle, mille suhtes kohaldatakse kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 95 kontrolli- ja inspekteerimisalaseid eriprogramme, sh mis tahes tegevuskulud;

Muudatusettepanek 484

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 2 – punkt j b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (j b) | programmid, mis on seotud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 102 lõike 4 alusel kehtestatud tegevuskava rakendamisega, sh mis tahes tegevuskulud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(j b)

programmid, mis on seotud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 102 lõike 4 alusel kehtestatud tegevuskava rakendamisega, sh mis tahes tegevuskulud;

Muudatusettepanek 485

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Käesoleva artikli lõike 2 punktides h, i ja j loetletud meetmed on toetuskõlblikud toetuseks ainult siis, kui nad on seotud riiklike võimude teostatud kontrollitegevusega. | 3.   Käesoleva artikli lõike 2 punktides h, i, j,

  j a
  ja
  j b
  loetletud meetmed on toetuskõlblikud toetuseks ainult siis, kui nad on seotud riiklike võimude teostatud kontrollitegevusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Käesoleva artikli lõike 2 punktides h, i ja j loetletud meetmed on toetuskõlblikud toetuseks ainult siis, kui nad on seotud riiklike võimude teostatud kontrollitegevusega.

3.   Käesoleva artikli lõike 2 punktides h, i, j,

  j a
  ja
  j b
  loetletud meetmed on toetuskõlblikud toetuseks ainult siis, kui nad on seotud riiklike võimude teostatud kontrollitegevusega.

Muudatusettepanek 486

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 78 a |
| | Ühised meetmed kontrolli tugevdamiseks ja ühtsustamiseks |
| | 1.
     
  Et tugevdada ja ühtlustada kontrolli, võib EMKF toetada riigiüleste projektide rakendamist, mis on suunatud niisuguste riikidevaheliste kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemide väljatöötamisele ja testimisele, mis on ette nähtud [ühise kalanduspoliitika] määruse (EL) nr .../... artiklis 46 ning sätestatud nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollsüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks. |
| | 2.
     
  Toetuskõlblikud on eelkõige järgmised toimingud: |
| | (a) | rahvusvahelised koolitusprogrammid kalapüügitegevuse jälgimise, kontrolli ja seire eest vastutavatele isikutele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 78 a

Ühised meetmed kontrolli tugevdamiseks ja ühtsustamiseks

1.
     
  Et tugevdada ja ühtlustada kontrolli, võib EMKF toetada riigiüleste projektide rakendamist, mis on suunatud niisuguste riikidevaheliste kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemide väljatöötamisele ja testimisele, mis on ette nähtud [ühise kalanduspoliitika] määruse (EL) nr .../... artiklis 46 ning sätestatud nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollsüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks.

2.
     
  Toetuskõlblikud on eelkõige järgmised toimingud:

(a)

rahvusvahelised koolitusprogrammid kalapüügitegevuse jälgimise, kontrolli ja seire eest vastutavatele isikutele;

| (b) | algatused, sealhulgas seminarid ja meedia töövahendid, mis on suuantud liidu määruste tõlgendamise ja sellega seotud kontrollide ühtlustamisele. |
| --- | --- |

(b)

algatused, sealhulgas seminarid ja meedia töövahendid, mis on suuantud liidu määruste tõlgendamise ja sellega seotud kontrollide ühtlustamisele.

Muudatusettepanek 487

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   EMKF toetab esmaste bioloogiliste, tehniliste, keskkonna- ja sotsiaal-majanduslike andmete kogumist ja haldamist, nagu nähakse ette [ühise kalanduspoliitika määruse] artikli 37 lõikes 5 viidatud ühenduse mitmeaastase programmiga. | 1.   EMKF toetab
  kalanduse ja vesiviljeluse säästvaks ökosüsteemipõhiseks majandamiseks vajalike
  esmaste bioloogiliste, tehniliste, keskkonna- ja sotsiaal-majanduslike andmete kogumist ja haldamist
  ning analüüsimist ja kasutamist
  , nagu nähakse ette [ühise kalanduspoliitika määruse] artikli 37 lõikes 5 viidatud ühenduse mitmeaastase programmiga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   EMKF toetab esmaste bioloogiliste, tehniliste, keskkonna- ja sotsiaal-majanduslike andmete kogumist ja haldamist, nagu nähakse ette [ühise kalanduspoliitika määruse] artikli 37 lõikes 5 viidatud ühenduse mitmeaastase programmiga.

1.   EMKF toetab
  kalanduse ja vesiviljeluse säästvaks ökosüsteemipõhiseks majandamiseks vajalike
  esmaste bioloogiliste, tehniliste, keskkonna- ja sotsiaal-majanduslike andmete kogumist ja haldamist
  ning analüüsimist ja kasutamist
  , nagu nähakse ette [ühise kalanduspoliitika määruse] artikli 37 lõikes 5 viidatud ühenduse mitmeaastase programmiga.

Muudatusettepanek 488

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | andmete haldamine ja kasutamine teaduslikuks analüüsiks ja ühise kalanduspoliitika rakendamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

andmete haldamine ja kasutamine teaduslikuks analüüsiks ja ühise kalanduspoliitika rakendamiseks;

| (a) | andmete
  kogumine,
  haldamine ja kasutamine teaduslikuks analüüsiks ja ühise kalanduspoliitika rakendamiseks; |
| --- | --- |

(a)

andmete
  kogumine,
  haldamine ja kasutamine teaduslikuks analüüsiks ja ühise kalanduspoliitika rakendamiseks;

Muudatusettepanek 489

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks vajaliku tehnoloogia, sh arvuti riist- ja tarkvara ostmine või väljatöötamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks vajaliku tehnoloogia, sh arvuti riist- ja tarkvara ostmine või väljatöötamine;

Muudatusettepanek 490

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | riiklikud mitmeaastased proovivõtuprogrammid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

riiklikud mitmeaastased proovivõtuprogrammid;

| (b) | riiklikud
  , riikidevahelised ja piirkondlikud
  mitmeaastased proovivõtuprogrammid; |
| --- | --- |

(b)

riiklikud
  , riikidevahelised ja piirkondlikud
  mitmeaastased proovivõtuprogrammid;

Muudatusettepanek 491

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kaubandusliku ja harrastuskalapüügi mereseire; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

kaubandusliku ja harrastuskalapüügi mereseire;

| (c) | kaubandusliku ja harrastuskalapüügi mereseire
  , sh mereorganismide ja lindude kaaspüügi seire
  ; |
| --- | --- |

(c)

kaubandusliku ja harrastuskalapüügi mereseire
  , sh mereorganismide ja lindude kaaspüügi seire
  ;

Muudatusettepanek 492

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 2 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (d a) | kalanduse tehnilise ja teadusliku pädevusega, andmevahetuse ja andmestike töötlemisega ning teadusliku nõustamise ettevalmistustööga seonduvate iga-aastaste tööprogrammide juhtimine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d a)

kalanduse tehnilise ja teadusliku pädevusega, andmevahetuse ja andmestike töötlemisega ning teadusliku nõustamise ettevalmistustööga seonduvate iga-aastaste tööprogrammide juhtimine;

Muudatusettepanek 493

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 2 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (d b) | kalandusekspertide kohtumiste korraldamine ja juhtimine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d b)

kalandusekspertide kohtumiste korraldamine ja juhtimine;

Muudatusettepanek 494

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | liikmesriikide esindajate osalemine piirkondlikel kooskõlastamisnõupidamistel, millele viidatakse [ühtset kalanduspoliitikat käsitleva määruse] artikli 37 lõikes 4, regionaalsete kalapüüki haldavate organisatsioonide nõupidamistel, kus EL on lepingupool või vaatleja, või
  teaduslikku
  nõu andvate rahvusvaheliste asutuste nõupidamistel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

liikmesriikide esindajate osalemine piirkondlikel kooskõlastamisnõupidamistel, millele viidatakse [ühtset kalanduspoliitikat käsitleva määruse] artikli 37 lõikes 4, regionaalsete kalapüüki haldavate organisatsioonide nõupidamistel, kus EL on lepingupool või vaatleja, või
  teaduslikku
  nõu andvate rahvusvaheliste asutuste nõupidamistel.

| (e) | liikmesriikide esindajate
  ja teadusekspertide ning piirkondlike omavalitsuste esindajate
  osalemine piirkondlikel kooskõlastamisnõupidamistel, millele viidatakse [ühtset kalanduspoliitikat käsitleva määruse] artikli 37 lõikes 4, piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide nõupidamistel, kus EL on lepingupool või vaatleja, või
  teadus- ja majandusalast või tehnilist
  nõu andvate rahvusvaheliste asutuste nõupidamistel; |
| --- | --- |

(e)

liikmesriikide esindajate
  ja teadusekspertide ning piirkondlike omavalitsuste esindajate
  osalemine piirkondlikel kooskõlastamisnõupidamistel, millele viidatakse [ühtset kalanduspoliitikat käsitleva määruse] artikli 37 lõikes 4, piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide nõupidamistel, kus EL on lepingupool või vaatleja, või
  teadus- ja majandusalast või tehnilist
  nõu andvate rahvusvaheliste asutuste nõupidamistel;

Muudatusettepanek 495

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 2 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (e a) | andmekogumis- ja andmehaldussüsteemide täiustamine ning katseuuringute teostamine, et parandada olemasolevaid andmekogumis- ja andmehaldussüsteeme; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e a)

andmekogumis- ja andmehaldussüsteemide täiustamine ning katseuuringute teostamine, et parandada olemasolevaid andmekogumis- ja andmehaldussüsteeme;

Muudatusettepanek 496

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 2 – punkt e b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (e b) | andmete kogumise ja töötlemisega seotud tegevuskulud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e b)

andmete kogumise ja töötlemisega seotud tegevuskulud.

Muudatusettepanek 497

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 79 a |
| | Karistused |
| | Komisjonil on õigus võtta artikli 150 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et karistada liikmesriiki EMKFist eraldatavate vahendite külmutamise ja/või vähendamisega, juhul kui liikmesriik: |
| | (a) | ei täida oma kohustusi andmete kogumise ja edastamise osas või ei anna teavet oma kalalaevastiku tegeliku püügivõimsuse kohta; või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 79 a

Karistused

Komisjonil on õigus võtta artikli 150 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et karistada liikmesriiki EMKFist eraldatavate vahendite külmutamise ja/või vähendamisega, juhul kui liikmesriik:

(a)

ei täida oma kohustusi andmete kogumise ja edastamise osas või ei anna teavet oma kalalaevastiku tegeliku püügivõimsuse kohta; või

| (b) | ei suuda lahendada probleeme ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga oma vetes ja oma kalalaevastikus. |
| --- | --- |

(b)

ei suuda lahendada probleeme ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga oma vetes ja oma kalalaevastikus.

Muudatusettepanek 498

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva peatüki kohaselt antava toetusega toetatakse liidu integreeritud merenduspoliitika arendamist ja rakendamist. Sellega: | Käesoleva peatüki kohaselt antava toetusega toetatakse
  ja edendatakse
  liidu integreeritud merenduspoliitika arendamist ja rakendamist. Sellega: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva peatüki kohaselt antava toetusega toetatakse liidu integreeritud merenduspoliitika arendamist ja rakendamist. Sellega:

Käesoleva peatüki kohaselt antava toetusega toetatakse
  ja edendatakse
  liidu integreeritud merenduspoliitika arendamist ja rakendamist. Sellega:

Muudatusettepanek 499

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõik 1 – punkt a – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (i) | toetades tegevusi, mis innustavad liikmesriike ja
  ELi
  piirkondi välja töötama, kasutusele võtma või rakendama integreeritud merenduspoliitikat; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(i)

toetades tegevusi, mis innustavad liikmesriike ja
  ELi
  piirkondi välja töötama, kasutusele võtma või rakendama integreeritud merenduspoliitikat;

| (i) | toetades tegevusi, mis innustavad liikmesriike ja
  nende
  piirkondi välja töötama, kasutusele võtma või rakendama merenduse integreeritud juhtimist; |
| --- | --- |

(i)

toetades tegevusi, mis innustavad liikmesriike ja
  nende
  piirkondi välja töötama, kasutusele võtma või rakendama merenduse integreeritud juhtimist;

Muudatusettepanek 500

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõik 1 – punkt a – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (ii) | toetades liikmesriikide omavahelist ja liikmesriikide ning sidusrühmade vahelist mere- ja merendusstrateegiaid

  (sh merebasseinistrateegia)
  käsitlevat dialoogi ja koostööd; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ii)

toetades liikmesriikide omavahelist ja liikmesriikide ning sidusrühmade vahelist mere- ja merendusstrateegiaid

  (sh merebasseinistrateegia)
  käsitlevat dialoogi ja koostööd;

| (ii) | toetades liikmesriikide omavahelist ja liikmesriikide ning sidusrühmade vahelist mere- ja merendusküsimusi käsitlevat dialoogi ja koostööd
  , sh arendades ja rakendades integreeritud merebasseinistrateegiaid, võttes arvesse vajadust töötada välja kõikide merebasseinide tasakaalustatud lähenemisviis, samuti merebasseinide ja alamvesikondade konkreetseid omadusi ja vastavaid makropiirkondlikke strateegiaid, kui see on asjakohane
  ; |
| --- | --- |

(ii)

toetades liikmesriikide omavahelist ja liikmesriikide ning sidusrühmade vahelist mere- ja merendusküsimusi käsitlevat dialoogi ja koostööd
  , sh arendades ja rakendades integreeritud merebasseinistrateegiaid, võttes arvesse vajadust töötada välja kõikide merebasseinide tasakaalustatud lähenemisviis, samuti merebasseinide ja alamvesikondade konkreetseid omadusi ja vastavaid makropiirkondlikke strateegiaid, kui see on asjakohane
  ;

Muudatusettepanek 501

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõik 1 – punkt a – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (iii) | toetades valdkonnaüleseid koostööplatvorme ja -võrgustikke, sh avaliku sektori asutuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, tööstusharu, turismisektori, uuringutega tegelevate sidusrühmade, kodanike, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite esindajad; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(iii)

toetades valdkonnaüleseid koostööplatvorme ja -võrgustikke, sh avaliku sektori asutuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, tööstusharu, turismisektori, uuringutega tegelevate sidusrühmade, kodanike, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite esindajad;

| (iii) | toetades valdkonnaüleseid koostööplatvorme ja -võrgustikke, sh
  riigi
  avaliku sektori asutuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, tööstusharu, turismisektori, uuringutega tegelevate sidusrühmade, kodanike, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite esindajad
  , sealhulgas mere vesikonna strateegiate raames
  ; |
| --- | --- |

(iii)

toetades valdkonnaüleseid koostööplatvorme ja -võrgustikke, sh
  riigi
  avaliku sektori asutuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, tööstusharu, turismisektori, uuringutega tegelevate sidusrühmade, kodanike, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite esindajad
  , sealhulgas mere vesikonna strateegiate raames
  ;

Muudatusettepanek 502

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõik 1 – punkt a – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (iv) | toetades parimate tavade vahetamist ja suhtlust rahvusvahelisel tasandil, sh kahepoolset suhtlust kolmandate riikidega, piiramata muid lepinguid või kokkuleppeid, mis võivad olla sõlmitud ELi ja asjaomaste kolmandate riikide vahel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(iv)

toetades parimate tavade vahetamist ja suhtlust rahvusvahelisel tasandil, sh kahepoolset suhtlust kolmandate riikidega, piiramata muid lepinguid või kokkuleppeid, mis võivad olla sõlmitud ELi ja asjaomaste kolmandate riikide vahel;

| (iv) | toetades parimate tavade vahetamist ja dialoogi rahvusvahelisel tasandil, sh kahepoolset dialoogi kolmandate riikidega,
  võttes arvesse ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) ning sellel konventsioonil põhinevaid kehtivaid asjakohaseid rahvusvahelisi konventsioone,
  piiramata muid lepinguid või kokkuleppeid, mis võivad olla sõlmitud ELi ja asjaomaste kolmandate riikide vahel; |
| --- | --- |

(iv)

toetades parimate tavade vahetamist ja dialoogi rahvusvahelisel tasandil, sh kahepoolset dialoogi kolmandate riikidega,
  võttes arvesse ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) ning sellel konventsioonil põhinevaid kehtivaid asjakohaseid rahvusvahelisi konventsioone,
  piiramata muid lepinguid või kokkuleppeid, mis võivad olla sõlmitud ELi ja asjaomaste kolmandate riikide vahel;

Muudatusettepanek 503

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõik 1 – punkt b – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | toetatakse valdkonnaüleseid algatusi, millest võidavad vastastikku erinevad merendussektorid ja/või sektoripoliitikad, võttes arvesse ning kasutades ära olemasolevaid vahendeid ja algatusi, nagu näiteks: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

toetatakse valdkonnaüleseid algatusi, millest võidavad vastastikku erinevad merendussektorid ja/või sektoripoliitikad, võttes arvesse ning kasutades ära olemasolevaid vahendeid ja algatusi, nagu näiteks:

| (b) | toetatakse valdkonnaüleseid algatusi, millest võidavad vastastikku erinevad
  mere- ja
  merendussektorid ja/või sektoripoliitikad, võttes arvesse ning kasutades ära olemasolevaid vahendeid ja algatusi, nagu näiteks: |
| --- | --- |

(b)

toetatakse valdkonnaüleseid algatusi, millest võidavad vastastikku erinevad
  mere- ja
  merendussektorid ja/või sektoripoliitikad, võttes arvesse ning kasutades ära olemasolevaid vahendeid ja algatusi, nagu näiteks:

Muudatusettepanek 504

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõik 1 – punkt b – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (i) | integreeritud merendusseire, mille eesmärk on suurendada valdkondadevahelise ja piiriülese teabevahetuse kaudu tõhusust ja tulemuslikkust, võttes arvesse olemasolevaid ja tulevasi süsteeme; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(i)

integreeritud merendusseire, mille eesmärk on suurendada valdkondadevahelise ja piiriülese teabevahetuse kaudu tõhusust ja tulemuslikkust, võttes arvesse olemasolevaid ja tulevasi süsteeme;

| (i) | integreeritud mereseire, mille eesmärk on suurendada valdkondadevahelise ja piiriülese teabevahetuse kaudu
  ohutust,
  tõhusust ja tulemuslikkust, võttes arvesse olemasolevaid ja tulevasi süsteeme; |
| --- | --- |

(i)

integreeritud mereseire, mille eesmärk on suurendada valdkondadevahelise ja piiriülese teabevahetuse kaudu
  ohutust,
  tõhusust ja tulemuslikkust, võttes arvesse olemasolevaid ja tulevasi süsteeme;

Muudatusettepanek 505

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõik 1 – punkt b – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (iii) | tervikliku ja avaliku kvaliteetse merealase teadmistebaasi järkjärguline loomine,
  mis hõlbustab
  kõnealuste andmete ja teadmiste jagamist, taaskasutamist ja levitamist eri kasutajarühmade seas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(iii)

tervikliku ja avaliku kvaliteetse merealase teadmistebaasi järkjärguline loomine,
  mis hõlbustab
  kõnealuste andmete ja teadmiste jagamist, taaskasutamist ja levitamist eri kasutajarühmade seas.

| (iii) | tervikliku ja avaliku kvaliteetse merealase teadmistebaasi järkjärguline loomine,
  et vähendada topelttööd, hõlbustada
  kõnealuste andmete ja teadmiste jagamist, taaskasutamist ja levitamist eri kasutajarühmade seas. |
| --- | --- |

(iii)

tervikliku ja avaliku kvaliteetse merealase teadmistebaasi järkjärguline loomine,
  et vähendada topelttööd, hõlbustada
  kõnealuste andmete ja teadmiste jagamist, taaskasutamist ja levitamist eri kasutajarühmade seas.

Muudatusettepanek 506

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõik 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b a) | parandatakse liikmesriikide koostööd rannakaitseüksuste vahelise teabe- ja parimate tavade vahetusega, eesmärgiga luua Euroopa rannavalve. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b a)

parandatakse liikmesriikide koostööd rannakaitseüksuste vahelise teabe- ja parimate tavade vahetusega, eesmärgiga luua Euroopa rannavalve.

Muudatusettepanek 507

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | Täienduseks väljakujunenud valdkondlikele ja riiklikele meetmetele toetatakse rannikualadel püsivat majanduskasvu, töökohtade loomist, innovatsiooni ja uusi tehnoloogiaid uutes
  ning
  tulevastes merendussektorites. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

Täienduseks väljakujunenud valdkondlikele ja riiklikele meetmetele toetatakse rannikualadel püsivat majanduskasvu, töökohtade loomist, innovatsiooni ja uusi tehnoloogiaid uutes
  ning
  tulevastes merendussektorites.

| (c) | Täienduseks väljakujunenud valdkondlikele ja riiklikele meetmetele toetatakse rannikualadel püsivat majanduskasvu, töökohtade loomist, innovatsiooni ja uusi tehnoloogiaid uutes
  ning
  tulevastes merendussektorites
  ning liidu rannikualadel, saartel ja äärepoolseimates piirkondades
  . |
| --- | --- |

(c)

Täienduseks väljakujunenud valdkondlikele ja riiklikele meetmetele toetatakse rannikualadel püsivat majanduskasvu, töökohtade loomist, innovatsiooni ja uusi tehnoloogiaid uutes
  ning
  tulevastes merendussektorites
  ning liidu rannikualadel, saartel ja äärepoolseimates piirkondades
  .

Muudatusettepanek 508

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (c a) | Toetatakse merendussektori inimkapitali arendamist, eeskätt edendades koostööd ja kontakte koolituse valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c a)

Toetatakse merendussektori inimkapitali arendamist, eeskätt edendades koostööd ja kontakte koolituse valdkonnas.

Muudatusettepanek 509

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 81 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | Toetatakse merekeskkonna, eelkõige selle bioloogilise mitmekesisuse ja merekaitsealade (nt NATURA 2000 alad) kaitset ja mere- ning rannikuressursside säästvat kasutamist ja
  merekeskkonda mõjutava inimtegevuse jätkusuutlikkuse piiride täiendavat kindlaks määramist, eelkõige
  merestrateegia
  raamdirektiivi raames
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

Toetatakse merekeskkonna, eelkõige selle bioloogilise mitmekesisuse ja merekaitsealade (nt NATURA 2000 alad) kaitset ja mere- ning rannikuressursside säästvat kasutamist ja
  merekeskkonda mõjutava inimtegevuse jätkusuutlikkuse piiride täiendavat kindlaks määramist, eelkõige
  merestrateegia
  raamdirektiivi raames
  .

| (d) | Toetatakse merekeskkonna, eelkõige selle bioloogilise mitmekesisuse ja merekaitsealade (nt NATURA 2000 alad) kaitset ja mere- ning rannikuressursside säästvat kasutamist
  , kohaldades inimtegevuse juhtimise suhtes ökosüsteemipõhist lähenemisviisi kooskõlas hea keskkonnaseisundi saavutamise
  ja
  säilitamise eesmärgiga, mida on nõutud
  merestrateegia
  raamdirektiivis
  . |
| --- | --- |

(d)

Toetatakse merekeskkonna, eelkõige selle bioloogilise mitmekesisuse ja merekaitsealade (nt NATURA 2000 alad) kaitset ja mere- ning rannikuressursside säästvat kasutamist
  , kohaldades inimtegevuse juhtimise suhtes ökosüsteemipõhist lähenemisviisi kooskõlas hea keskkonnaseisundi saavutamise
  ja
  säilitamise eesmärgiga, mida on nõutud
  merestrateegia
  raamdirektiivis
  .

Muudatusettepanek 510

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | projektid,
  sh
  katse- ja koostööprojektid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

projektid,
  sh
  katse- ja koostööprojektid;

| (b) | projektid,
  väljatöötamisest rakendamiseni, kaasa arvatud
  katse- ja
  pilootprojektid ning riiklikud ja piiriülesed
  koostööprojektid; |
| --- | --- |

(b)

projektid,
  väljatöötamisest rakendamiseni, kaasa arvatud
  katse- ja
  pilootprojektid ning riiklikud ja piiriülesed
  koostööprojektid;

Muudatusettepanek 511

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | avalik teave ja parimate tavade jagamine, teadlikkuse tõstmise kampaaniad ja sellega seotud teabevahetus ning teabe levitamine, nt reklaamikampaaniad ja -üritused ning veebilehtede ja sidusrühmadele mõeldud suhtlusplatvormide arendamine ja haldamine, sealhulgas liidu poliitiliste prioriteetide propageerimine sel määral, mil need on seotud käesoleva määruse üldeesmärkidega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

avalik teave ja parimate tavade jagamine, teadlikkuse tõstmise kampaaniad ja sellega seotud teabevahetus ning teabe levitamine, nt reklaamikampaaniad ja -üritused ning veebilehtede ja sidusrühmadele mõeldud suhtlusplatvormide arendamine ja haldamine, sealhulgas liidu poliitiliste prioriteetide propageerimine sel määral, mil need on seotud käesoleva määruse üldeesmärkidega;

| (c) | avalik teave ja parimate tavade jagamine,
  sealhulgas asjakohaste tõhusate Euroopa teadusprogrammide osas,
  teadlikkuse tõstmise kampaaniad ja sellega seotud teabevahetus ning teabe levitamine, nt reklaamikampaaniad ja -üritused ning veebilehtede ja sidusrühmadele mõeldud suhtlusplatvormide arendamine ja haldamine, sealhulgas liidu poliitiliste prioriteetide propageerimine sel määral, mil need on seotud käesoleva määruse üldeesmärkidega; |
| --- | --- |

(c)

avalik teave ja parimate tavade jagamine,
  sealhulgas asjakohaste tõhusate Euroopa teadusprogrammide osas,
  teadlikkuse tõstmise kampaaniad ja sellega seotud teabevahetus ning teabe levitamine, nt reklaamikampaaniad ja -üritused ning veebilehtede ja sidusrühmadele mõeldud suhtlusplatvormide arendamine ja haldamine, sealhulgas liidu poliitiliste prioriteetide propageerimine sel määral, mil need on seotud käesoleva määruse üldeesmärkidega;

Muudatusettepanek 512

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | konverentsid, seminarid ja õpikojad; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

konverentsid, seminarid ja õpikojad;

| (d) | konverentsid, seminarid
  , foorumid
  ja õpikojad; |
| --- | --- |

(d)

konverentsid, seminarid
  , foorumid
  ja õpikojad;

Muudatusettepanek 513

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | parimate tavade jagamine, kooskõlastustegevused, sh merebasseinistrateegiaid käsitlevad teabevahetusvõrgustikud ja
  juhtimissüsteemid
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

parimate tavade jagamine, kooskõlastustegevused, sh merebasseinistrateegiaid käsitlevad teabevahetusvõrgustikud ja
  juhtimissüsteemid
  ;

| (e) | parimate tavade jagamine, kooskõlastustegevused, sh merebasseinistrateegiaid käsitlevad teabevahetusvõrgustikud ja
  arengu toetamine
  ; |
| --- | --- |

(e)

parimate tavade jagamine, kooskõlastustegevused, sh merebasseinistrateegiaid käsitlevad teabevahetusvõrgustikud ja
  arengu toetamine
  ;

Muudatusettepanek 514

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | selliste IT-süsteemide ja võrgustike arendamine ja haldamine, mis võimaldavad koguda, hallata, kontrollida ja analüüsida
  kalandusandmeid
  ning välja töötada selleks vajalikud valimi koostamise meetodid, ning nende vastastikune sidumine valdkonnaüleste andmevahetussüsteemidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f)

selliste IT-süsteemide ja võrgustike arendamine ja haldamine, mis võimaldavad koguda, hallata, kontrollida ja analüüsida
  kalandusandmeid
  ning välja töötada selleks vajalikud valimi koostamise meetodid, ning nende vastastikune sidumine valdkonnaüleste andmevahetussüsteemidega.

| (f) | selliste IT-süsteemide ja võrgustike arendamine ja haldamine, mis võimaldavad koguda, hallata, kontrollida ja analüüsida
  andmeid
  ning välja töötada selleks vajalikud valimi koostamise meetodid, ning nende vastastikune sidumine valdkonnaüleste andmevahetussüsteemidega. |
| --- | --- |

(f)

selliste IT-süsteemide ja võrgustike arendamine ja haldamine, mis võimaldavad koguda, hallata, kontrollida ja analüüsida
  andmeid
  ning välja töötada selleks vajalikud valimi koostamise meetodid, ning nende vastastikune sidumine valdkonnaüleste andmevahetussüsteemidega.

Muudatusettepanek 515

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 1 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (f a) | koolitusprojektid teadmiste suurendamiseks, kutsekvalifikatsiooni ja meetmete arendamiseks, et edendada kutsealast arengut merendussektoris; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f a)

koolitusprojektid teadmiste suurendamiseks, kutsekvalifikatsiooni ja meetmete arendamiseks, et edendada kutsealast arengut merendussektoris;

Muudatusettepanek 516

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 1 – punkt f b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (f b) | rannikuala tervikmajandamiseks, mereruumi planeerimiseks ja merebasseini tasandil jagatud ressursside haldamiseks asjakohased vahendid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f b)

rannikuala tervikmajandamiseks, mereruumi planeerimiseks ja merebasseini tasandil jagatud ressursside haldamiseks asjakohased vahendid;

Muudatusettepanek 517

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 1 – punkt f c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (f c) | määruse [millega kehtestatakse ühissätted] (EL) nr .../... artikli 51 kohane tehniline abi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f c)

määruse [millega kehtestatakse ühissätted] (EL) nr .../... artikli 51 kohane tehniline abi.

Muudatusettepanek 518

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artikli 81 punktis b sätestatud valdkonnaüleste meetmete arendamise eesmärgi saavutamiseks võib Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist toetada: | 2.   Artikli 81 punktis b sätestatud
  piiri- ja
  valdkonnaüleste toimingute arendamise eesmärgi saavutamiseks võib Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist toetada: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artikli 81 punktis b sätestatud valdkonnaüleste meetmete arendamise eesmärgi saavutamiseks võib Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist toetada:

2.   Artikli 81 punktis b sätestatud
  piiri- ja
  valdkonnaüleste toimingute arendamise eesmärgi saavutamiseks võib Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist toetada:

Muudatusettepanek 519

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | liikmesriikidevahelisi kooskõlastus- ja koostöötegevusi, mis on seotud mereala ruumilise planeerimise ja rannikuala integreeritud haldamisega, sh kulude haldamise süsteemid ning andmevahetus ja -seire, hindamine, eksperdivõrgustike loomine ja haldamine ning programmi loomine liikmesriikide ettevalmistamiseks mereala ruumilise planeerimise rakendamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

liikmesriikidevahelisi kooskõlastus- ja koostöötegevusi, mis on seotud mereala ruumilise planeerimise ja rannikuala integreeritud haldamisega, sh kulude haldamise süsteemid ning andmevahetus ja -seire, hindamine, eksperdivõrgustike loomine ja haldamine ning programmi loomine liikmesriikide ettevalmistamiseks mereala ruumilise planeerimise rakendamiseks;

| (b) | liikmesriikidevahelisi
  ja vajaduse korral liikmesriikide ning piirkondade vahelisi
  kooskõlastus- ja koostöötegevusi, mis on seotud mereruumi planeerimise ja rannikuala tervikmajandamisega, sh kulude haldamise süsteemid ning andmevahetus ja -seire, hindamine, eksperdivõrgustike loomine ja haldamine ning programmi loomine liikmesriikide ettevalmistamiseks mereala ruumilise planeerimise rakendamiseks; |
| --- | --- |

(b)

liikmesriikidevahelisi
  ja vajaduse korral liikmesriikide ning piirkondade vahelisi
  kooskõlastus- ja koostöötegevusi, mis on seotud mereruumi planeerimise ja rannikuala tervikmajandamisega, sh kulude haldamise süsteemid ning andmevahetus ja -seire, hindamine, eksperdivõrgustike loomine ja haldamine ning programmi loomine liikmesriikide ettevalmistamiseks mereala ruumilise planeerimise rakendamiseks;

Muudatusettepanek 520

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tehnilisi vahendeid Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu loomiseks ning haldamiseks, et hõlbustada võrgustikku kuuluvate liikmesriikide asutustevahelise koostöö kaudu mereandmete kogumist, koondamist, kvaliteedikontrolli, taaskasutamist ja levitamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tehnilisi vahendeid Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu loomiseks ning haldamiseks, et hõlbustada võrgustikku kuuluvate liikmesriikide asutustevahelise koostöö kaudu mereandmete kogumist, koondamist, kvaliteedikontrolli, taaskasutamist ja levitamist.

| (c) | tehnilisi vahendeid Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu loomiseks ning haldamiseks, et hõlbustada võrgustikku kuuluvate liikmesriikide asutuste koostöö kaudu mereandmete
  ja teadmiste
  kogumist,
  omandamist,
  koondamist, kvaliteedikontrolli, taaskasutamist ja levitamist. |
| --- | --- |

(c)

tehnilisi vahendeid Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu loomiseks ning haldamiseks, et hõlbustada võrgustikku kuuluvate liikmesriikide asutuste koostöö kaudu mereandmete
  ja teadmiste
  kogumist,
  omandamist,
  koondamist, kvaliteedikontrolli, taaskasutamist ja levitamist.

Muudatusettepanek 521

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 84 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevas peatükis sätestatud meetmed aitavad kaasa ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika rakendamisele, eelkõige: | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolevas peatükis sätestatud meetmed aitavad kaasa ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika rakendamisele, eelkõige:

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 522

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 84 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | teadusnõustamisega
  ühise kalanduspoliitika raames; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

teadusnõustamisega
  ühise kalanduspoliitika raames;

| (a) | teaduslike nõuannete kogumise, haldamise ja levitamisega
  ühise kalanduspoliitika raames; |
| --- | --- |

(a)

teaduslike nõuannete kogumise, haldamise ja levitamisega
  ühise kalanduspoliitika raames;

Muudatusettepanek 523

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 84 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | erikontrolli ja täitemeetmetega ühise kalanduspoliitika raames; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

erikontrolli ja täitemeetmetega ühise kalanduspoliitika raames;

| (b) | erikontrolli ja jõustamismeetmetega

  , sh tööinspektsiooniga
  ühise kalanduspoliitika raames; |
| --- | --- |

(b)

erikontrolli ja jõustamismeetmetega

  , sh tööinspektsiooniga
  ühise kalanduspoliitika raames;

Muudatusettepanek 524

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 84 – lõik 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (d a) | sotsiaaldialoogi ja sotsiaalpartnerite osalusega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d a)

sotsiaaldialoogi ja sotsiaalpartnerite osalusega;

Muudatusettepanek 525

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 84 – lõik 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | turgu käsitleva teabega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

turgu käsitleva teabega;

| (e) | turgu käsitleva teabega
  , sh elektrooniliste turgude loomisega
  ; |
| --- | --- |

(e)

turgu käsitleva teabega
  , sh elektrooniliste turgude loomisega
  ;

Muudatusettepanek 526

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 84 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 84 a |
| | Kaitsemeetmed |
| | [Ühise kalanduspoliitika] määruse (EL) nr .../... artiklite 17 ja 21 kohaste kaitsemeetmete tõhusaks rakendamiseks võib EMKF toetada liikmesriikide algatusi teha koostööd ja rakendada ühiseid meetmeid, et saavutada eesmärgid ja sihid, milles on kokku lepitud mitmeaastastes kavades, mis on kehtestatud vastavalt [ühise kalanduspoliitika] määruse (EL) nr.../... artiklitele 9, 10 ja 11. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 84 a

Kaitsemeetmed

[Ühise kalanduspoliitika] määruse (EL) nr .../... artiklite 17 ja 21 kohaste kaitsemeetmete tõhusaks rakendamiseks võib EMKF toetada liikmesriikide algatusi teha koostööd ja rakendada ühiseid meetmeid, et saavutada eesmärgid ja sihid, milles on kokku lepitud mitmeaastastes kavades, mis on kehtestatud vastavalt [ühise kalanduspoliitika] määruse (EL) nr.../... artiklitele 9, 10 ja 11.

Muudatusettepanek 527

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 85 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist võib toetada teadustulemusi, eelkõige rakendusuuringute projekte, mis on otseselt seotud teaduslike arvamuste ning soovituste esitamisega, et ühise kalanduspoliitika raames võetavad kalamajandust käsitlevad otsused oleksid usaldusväärsed ja tõhusad. | 1.   Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist võib toetada teadustulemusi, eelkõige rakendusuuringute projekte, mis on otseselt seotud teaduslike
  ja sotsiaalmajanduslike
  arvamuste ning soovituste esitamisega, et ühise kalanduspoliitika raames võetavad kalamajandust käsitlevad otsused oleksid usaldusväärsed ja tõhusad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist võib toetada teadustulemusi, eelkõige rakendusuuringute projekte, mis on otseselt seotud teaduslike arvamuste ning soovituste esitamisega, et ühise kalanduspoliitika raames võetavad kalamajandust käsitlevad otsused oleksid usaldusväärsed ja tõhusad.

1.   Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist võib toetada teadustulemusi, eelkõige rakendusuuringute projekte, mis on otseselt seotud teaduslike
  ja sotsiaalmajanduslike
  arvamuste ning soovituste esitamisega, et ühise kalanduspoliitika raames võetavad kalamajandust käsitlevad otsused oleksid usaldusväärsed ja tõhusad.

Muudatusettepanek 528

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 85 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | uuringud ja katseprojektid, mis on vajalikud ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja arendamiseks, sh alternatiivsed säästva
  kalamajanduse
  tehnikad; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

uuringud ja katseprojektid, mis on vajalikud ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja arendamiseks, sh alternatiivsed säästva
  kalamajanduse
  tehnikad;

| (a) | uuringud ja katseprojektid, mis on vajalikud ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja arendamiseks, sh alternatiivsed
  kalanduse ja vesiviljeluse
  säästva
  majandamise
  tehnikad
  , sh nõuandekomisjonides
  ; |
| --- | --- |

(a)

uuringud ja katseprojektid, mis on vajalikud ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja arendamiseks, sh alternatiivsed
  kalanduse ja vesiviljeluse
  säästva
  majandamise
  tehnikad
  , sh nõuandekomisjonides
  ;

Muudatusettepanek 529

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 85 – lõige 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | uuringud, mis on vajalikud ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja arendamiseks biogeograafiliselt tundlikes piirkondades; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

uuringud, mis on vajalikud ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja arendamiseks biogeograafiliselt tundlikes piirkondades;

Muudatusettepanek 530

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 85 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | teadusasutuste, sh kalavarude hindamise eest vastutavate rahvusvaheliste nõuandvate organite,
  sõltumatute
  ekspertide ja muude teadusasutuste teaduslike arvamuste ning soovituste koostamine ning esitamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

teadusasutuste, sh kalavarude hindamise eest vastutavate rahvusvaheliste nõuandvate organite,
  sõltumatute
  ekspertide ja muude teadusasutuste teaduslike arvamuste ning soovituste koostamine ning esitamine;

| (b) | teadusasutuste, sh kalavarude hindamise eest vastutavate rahvusvaheliste nõuandvate organite, ekspertide ja muude teadusasutuste teaduslike arvamuste ning soovituste koostamine ning esitamine; |
| --- | --- |

(b)

teadusasutuste, sh kalavarude hindamise eest vastutavate rahvusvaheliste nõuandvate organite, ekspertide ja muude teadusasutuste teaduslike arvamuste ning soovituste koostamine ning esitamine;

Muudatusettepanek 531

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 85 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | ekspertide osalemine kalanduse teaduslikke ja tehnilisi küsimusi käsitlevatel kohtumistel ning ekspertide töörühmades ja rahvusvahelistes nõuandvates organites ning kohtumistel, kus vajatakse
  kalandusekspertide
  teadmisi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

ekspertide osalemine kalanduse teaduslikke ja tehnilisi küsimusi käsitlevatel kohtumistel ning ekspertide töörühmades ja rahvusvahelistes nõuandvates organites ning kohtumistel, kus vajatakse
  kalandusekspertide
  teadmisi;

| (c) | ekspertide osalemine kalanduse teaduslikke ja tehnilisi küsimusi käsitlevatel kohtumistel ning ekspertide töörühmades ja rahvusvahelistes nõuandvates organites ning kohtumistel, kus vajatakse
  kalandus- ja vesiviljelusekspertide
  teadmisi; |
| --- | --- |

(c)

ekspertide osalemine kalanduse teaduslikke ja tehnilisi küsimusi käsitlevatel kohtumistel ning ekspertide töörühmades ja rahvusvahelistes nõuandvates organites ning kohtumistel, kus vajatakse
  kalandus- ja vesiviljelusekspertide
  teadmisi;

Muudatusettepanek 532

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 85 – lõige 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (c a) | selliste uurimislaevade tegevuse rahastamine, mis viivad läbi teadusprogramme liidu vetest väljaspool asuvates piirkondades, kus liit tegutseb kalanduslepingute alusel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c a)

selliste uurimislaevade tegevuse rahastamine, mis viivad läbi teadusprogramme liidu vetest väljaspool asuvates piirkondades, kus liit tegutseb kalanduslepingute alusel;

Muudatusettepanek 533

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 85 – lõige 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | liikmesriikidevaheline koostöö andmekogumise valdkonnas, sh piirkondlike andmebaaside loomine ja haldamine piirkondlikku koostööd hõlbustavate andmete säilitamiseks, haldamiseks ja kasutamiseks ning andmete kogumise ja haldamise täiustamiseks ja teadusliku taseme tõstmiseks, et toetada kalamajandust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

liikmesriikidevaheline koostöö andmekogumise valdkonnas, sh piirkondlike andmebaaside loomine ja haldamine piirkondlikku koostööd hõlbustavate andmete säilitamiseks, haldamiseks ja kasutamiseks ning andmete kogumise ja haldamise täiustamiseks ja teadusliku taseme tõstmiseks, et toetada kalamajandust.

| (e) | liikmesriikidevaheline koostöö andmekogumise valdkonnas,
  mis hõlmab mitmesuguseid piirkondlikke sidusrühmi,
  sh piirkondlike andmebaaside loomine ja haldamine piirkondlikku koostööd hõlbustavate andmete säilitamiseks, haldamiseks ja kasutamiseks ning andmete kogumise ja haldamise täiustamiseks ja teadusliku taseme tõstmiseks, et toetada kalamajandust; |
| --- | --- |

(e)

liikmesriikidevaheline koostöö andmekogumise valdkonnas,
  mis hõlmab mitmesuguseid piirkondlikke sidusrühmi,
  sh piirkondlike andmebaaside loomine ja haldamine piirkondlikku koostööd hõlbustavate andmete säilitamiseks, haldamiseks ja kasutamiseks ning andmete kogumise ja haldamise täiustamiseks ja teadusliku taseme tõstmiseks, et toetada kalamajandust;

Muudatusettepanek 534

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 85 – lõige 2 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (e a) | elektrooniliste turgude loomine teabe paremaks kooskõlastamiseks turuosaliste ja töötlejate vahel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e a)

elektrooniliste turgude loomine teabe paremaks kooskõlastamiseks turuosaliste ja töötlejate vahel.

Muudatusettepanek 535

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 86 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | sama geograafilise piirkonna mitme liikmesriigi patrulllaevade, õhusõidukite ja helikopterite ühine ostmine, tingimusel et vähemalt 60 %
  ajast
  kasutatakse neid kalanduse kontrollimiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

sama geograafilise piirkonna mitme liikmesriigi patrulllaevade, õhusõidukite ja helikopterite ühine ostmine, tingimusel et vähemalt 60 %
  ajast
  kasutatakse neid kalanduse kontrollimiseks;

| (a) | sama geograafilise piirkonna mitme liikmesriigi patrulllaevade, õhusõidukite ja helikopterite ühine ostmine, tingimusel et vähemalt 60 %
  kogu nende aastasest kasutusajast
  kasutatakse neid kalanduse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

(a)

sama geograafilise piirkonna mitme liikmesriigi patrulllaevade, õhusõidukite ja helikopterite ühine ostmine, tingimusel et vähemalt 60 %
  kogu nende aastasest kasutusajast
  kasutatakse neid kalanduse kontrollimiseks;

Muudatusettepanek 536

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 86 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kulutused, mis seonduvad uute kontrollitehnoloogiate hindamise ja arendamisega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kulutused, mis seonduvad uute kontrollitehnoloogiate hindamise ja arendamisega;

| (b) | kulutused, mis seonduvad uute kontrollitehnoloogiate hindamise ja arendamisega
  , samuti liidus näiteks julgeoleku-, kontrolli- ja päästefunktsioonide eest vastutavate asutuste ja institutsioonide vahelise andmevahetuse menetluste hindamise ja arendamisega
  ; |
| --- | --- |

(b)

kulutused, mis seonduvad uute kontrollitehnoloogiate hindamise ja arendamisega
  , samuti liidus näiteks julgeoleku-, kontrolli- ja päästefunktsioonide eest vastutavate asutuste ja institutsioonide vahelise andmevahetuse menetluste hindamise ja arendamisega
  ;

Muudatusettepanek 537

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 88 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist
  võib katta
  [ühise kalanduspoliitika määruse]
  artikli 52
  kohaselt loodud nõuandekomisjonide
  tegevuskulud
  . | 1.   Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist
  kaetakse
  [ühise kalanduspoliitika määruse] kohaselt loodud nõuandekomisjonide
  vajalikud tegevus- ja ekspertide kaasamise kulud, et nad saaksid oma ülesandeid täielikult ja tulemuslikult täita
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist
  võib katta
  [ühise kalanduspoliitika määruse]
  artikli 52
  kohaselt loodud nõuandekomisjonide
  tegevuskulud
  .

1.   Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist
  kaetakse
  [ühise kalanduspoliitika määruse] kohaselt loodud nõuandekomisjonide
  vajalikud tegevus- ja ekspertide kaasamise kulud, et nad saaksid oma ülesandeid täielikult ja tulemuslikult täita
  .

Muudatusettepanek 538

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 88 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  EMKFist võib katta nõuandekomisjonide tegevuskulusid juhul, kui nendega edendatakse kalurite organisatsioonide ning muude sidusrühmade kaasamist ja osalemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a.
     
  EMKFist võib katta nõuandekomisjonide tegevuskulusid juhul, kui nendega edendatakse kalurite organisatsioonide ning muude sidusrühmade kaasamist ja osalemist.

Muudatusettepanek 539

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 88 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Nõuandekomisjonide soovitustele suurema kaalu andmiseks kaetakse EMKFist nende tegevuskulud ning uuringute läbiviimisega seotud tehnilised ja teaduskulud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 b.
     
  Nõuandekomisjonide soovitustele suurema kaalu andmiseks kaetakse EMKFist nende tegevuskulud ning uuringute läbiviimisega seotud tehnilised ja teaduskulud.

Muudatusettepanek 540

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 88 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 88 a |
| | Sotsiaaldialoog |
| | EMKF võib katta sotsiaaldialoogi ja sotsiaalpartnerite kaasamist soodustavate struktuuride tegevuskulusid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 88 a

Sotsiaaldialoog

EMKF võib katta sotsiaaldialoogi ja sotsiaalpartnerite kaasamist soodustavate struktuuride tegevuskulusid.

Muudatusettepanek 541

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist võib toetada komisjoni kalandus- ja vesiviljelustooteid käsitleva turuteabe arendamisel ja levitamisel kooskõlas [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artikliga 49. | Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist võib toetada komisjoni kalandus- ja vesiviljelustooteid käsitleva turuteabe arendamisel ja levitamisel kooskõlas [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artikliga 49
  , sh elektrooniliste turgude loomisel teabe paremaks kooskõlastamiseks turuosaliste ja töötlejate vahel
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist võib toetada komisjoni kalandus- ja vesiviljelustooteid käsitleva turuteabe arendamisel ja levitamisel kooskõlas [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artikliga 49.

Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist võib toetada komisjoni kalandus- ja vesiviljelustooteid käsitleva turuteabe arendamisel ja levitamisel kooskõlas [määruse (EL) nr kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta] artikliga 49
  , sh elektrooniliste turgude loomisel teabe paremaks kooskõlastamiseks turuosaliste ja töötlejate vahel
  .

Muudatusettepanek 542

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 91 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | säästva kalanduse kokkulepete
  rakendamine
  ja liidu osalemine piirkondlikes kalamajanduse organisatsioonides; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

säästva kalanduse kokkulepete
  rakendamine
  ja liidu osalemine piirkondlikes kalamajanduse organisatsioonides;

| (b) | säästva kalanduse kokkulepete
  koostamine, kontrollimine
  ja
  hindamine ja
  liidu osalemine piirkondlikes kalamajanduse organisatsioonides;
  kõnealused meetmed koosnevad uuringutest, nõupidamistest, ekspertide kaasamisest, ajutiste töötajate kuludest, teavitustegevusest ja muudest halduskuludest või komisjonipoolse teadusliku või tehnilise abi kuludest. |
| --- | --- |

(b)

säästva kalanduse kokkulepete
  koostamine, kontrollimine
  ja
  hindamine ja
  liidu osalemine piirkondlikes kalamajanduse organisatsioonides;
  kõnealused meetmed koosnevad uuringutest, nõupidamistest, ekspertide kaasamisest, ajutiste töötajate kuludest, teavitustegevusest ja muudest halduskuludest või komisjonipoolse teadusliku või tehnilise abi kuludest.

Muudatusettepanek 543

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 92 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist võib toetada järgmisi liikmesriikide algatusel võetavaid meetmeid, võttes arvesse piirmäära
  5 %
  rakenduskava kogusummast: | 1.   Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist võib toetada järgmisi liikmesriikide algatusel võetavaid meetmeid, võttes arvesse piirmäära
  6 %
  rakenduskava kogusummast: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist võib toetada järgmisi liikmesriikide algatusel võetavaid meetmeid, võttes arvesse piirmäära
  5 %
  rakenduskava kogusummast:

1.   Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist võib toetada järgmisi liikmesriikide algatusel võetavaid meetmeid, võttes arvesse piirmäära
  6 %
  rakenduskava kogusummast:

Muudatusettepanek 544

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 94 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | 100 %
  artiklis 70 osutatud ladustamisabiga seotud toetuskõlblikest kuludest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

100 %
  artiklis 70 osutatud ladustamisabiga seotud toetuskõlblikest kuludest;

| (a) | 50 %
  artiklis 70 osutatud ladustamisabiga seotud toetuskõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

(a)

50 %
  artiklis 70 osutatud ladustamisabiga seotud toetuskõlblikest kuludest;

Muudatusettepanek 545

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 94 – lõige 3 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (a a) | 100 % artiklis 69 osutatud tootmis- ja turustuskavade ettevalmistamisega seotud avaliku sektori toetuskõlblikest kuludest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a a)

100 % artiklis 69 osutatud tootmis- ja turustuskavade ettevalmistamisega seotud avaliku sektori toetuskõlblikest kuludest;

Muudatusettepanek 546

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 94 – lõige 3 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | 80 %
  artikli 78 lõike 2 punktides a–d ja f–j osutatud toetusega seotud avaliku sektori toetuskõlblikest kuludest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

80 %
  artikli 78 lõike 2 punktides a–d ja f–j osutatud toetusega seotud avaliku sektori toetuskõlblikest kuludest;

| (d) | 90 %
  artikli 78 lõike 2 punktides a–d ja f–j osutatud toetusega seotud avaliku sektori toetuskõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

(d)

90 %
  artikli 78 lõike 2 punktides a–d ja f–j osutatud toetusega seotud avaliku sektori toetuskõlblikest kuludest;

Muudatusettepanek 547

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 94 – lõige 3 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | 65 %
  artiklis 79 osutatud toetusega seotud toetuskõlblikest kuludest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

65 %
  artiklis 79 osutatud toetusega seotud toetuskõlblikest kuludest.

| (e) | 80 %
  artiklis 79 osutatud toetusega seotud toetuskõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

(e)

80 %
  artiklis 79 osutatud toetusega seotud toetuskõlblikest kuludest.

Muudatusettepanek 548

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 94 – lõige 3 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (e a) | 10 protsendipunkti üle EMKFi toetuse ülemmäära, kui EMKF rahastab toiminguid kaugematel Kreeka saartel ja äärepoolseimates piirkondades, mis on oma kauguse tõttu ebasoodsas olukorras; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e a)

10 protsendipunkti üle EMKFi toetuse ülemmäära, kui EMKF rahastab toiminguid kaugematel Kreeka saartel ja äärepoolseimates piirkondades, mis on oma kauguse tõttu ebasoodsas olukorras;

Muudatusettepanek 549

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 95 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid annavad riigiabi maksimaalselt
  50 %

  tegevuse toetuskõlblikest kogukuludest. | 1.   Liikmesriigid annavad riigiabi maksimaalselt
  60 %

  toimingu toetuskõlblikest kogukuludest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid annavad riigiabi maksimaalselt
  50 %

  tegevuse toetuskõlblikest kogukuludest.

1.   Liikmesriigid annavad riigiabi maksimaalselt
  60 %

  toimingu toetuskõlblikest kogukuludest.

Muudatusettepanek 550

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 95 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | toetusesaaja on avalik-õiguslik asutus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

toetusesaaja on avalik-õiguslik asutus;

| (a) | toetusesaaja on avalik-õiguslik asutus
  või avaliku teenistuse ülesandeid täitev eraõiguslik asutus
  ; |
| --- | --- |

(a)

toetusesaaja on avalik-õiguslik asutus
  või avaliku teenistuse ülesandeid täitev eraõiguslik asutus
  ;

Muudatusettepanek 551

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 95 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | tegevus on seotud artiklis 70 osutatud ladustamisabiga; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tegevus on seotud artiklis 70 osutatud ladustamisabiga;

välja jäetud

Muudatusettepanek 552

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 95 – lõige 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid anda riigiabi
  50 %
  kuni maksimaalselt 100 % toetuskõlblikest kogukuludest, kui meede rakendatakse vastavalt V jaotise III peatükile ja see vastab
  ühele
  järgmistest kriteeriumitest: | 3.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid anda riigiabi
  60 %
  kuni maksimaalselt 100 % toetuskõlblikest kogukuludest, kui toiming rakendatakse vastavalt V jaotise
  I, II,
  III
  või IV
  peatükile ja see vastab
  vähemalt kahele
  järgmistest kriteeriumitest: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid anda riigiabi
  50 %
  kuni maksimaalselt 100 % toetuskõlblikest kogukuludest, kui meede rakendatakse vastavalt V jaotise III peatükile ja see vastab
  ühele
  järgmistest kriteeriumitest:

3.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid anda riigiabi
  60 %
  kuni maksimaalselt 100 % toetuskõlblikest kogukuludest, kui toiming rakendatakse vastavalt V jaotise
  I, II,
  III
  või IV
  peatükile ja see vastab
  vähemalt kahele
  järgmistest kriteeriumitest:

Muudatusettepanek 553

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 98 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Seda õigust kasutades järgib komisjon täielikult proportsionaalsuse põhimõtet ja võtab arvesse, et ühise kalanduspoliitika vastava eeskirja täitmata jätmine võib suuresti ohustada mere bioloogiliste elusressursside säästvat kasutamist, millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid, asjaomaste kalavarude jätkusuutlikkust või merekeskkonna kaitset. | Seda õigust kasutades järgib komisjon täielikult proportsionaalsuse põhimõtet ja võtab arvesse, et ühise kalanduspoliitika vastava eeskirja täitmata jätmine võib suuresti ohustada mere bioloogiliste elusressursside säästvat kasutamist, millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid, asjaomaste kalavarude jätkusuutlikkust või merekeskkonna kaitset
  , või ohustada hea keskkonnaseisundi saavutamist ja säilitamist 2020
  .
  aastaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Seda õigust kasutades järgib komisjon täielikult proportsionaalsuse põhimõtet ja võtab arvesse, et ühise kalanduspoliitika vastava eeskirja täitmata jätmine võib suuresti ohustada mere bioloogiliste elusressursside säästvat kasutamist, millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid, asjaomaste kalavarude jätkusuutlikkust või merekeskkonna kaitset.

Seda õigust kasutades järgib komisjon täielikult proportsionaalsuse põhimõtet ja võtab arvesse, et ühise kalanduspoliitika vastava eeskirja täitmata jätmine võib suuresti ohustada mere bioloogiliste elusressursside säästvat kasutamist, millega taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid, asjaomaste kalavarude jätkusuutlikkust või merekeskkonna kaitset
  , või ohustada hea keskkonnaseisundi saavutamist ja säilitamist 2020
  .
  aastaks.

Muudatusettepanek 576

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 99 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Lisaks [määruse EL nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 114 sätestatud ühissätetele korraldusasutus: | 1.   Lisaks [määruse EL nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 114 sätestatud ühissätetele korraldusasutus: |
| (a) | esitab komisjonile kaks korda aastas asjakohased andmed rahastamiseks valitud tegevuste kohta, sealhulgas toetusesaaja ja projekti põhinäitajate kohta. Komisjon kehtestab rakendusaktidega eeskirjad selliste andmete esitamiseks vastavalt artikli 128 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Lisaks [määruse EL nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 114 sätestatud ühissätetele korraldusasutus:

1.   Lisaks [määruse EL nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklis 114 sätestatud ühissätetele korraldusasutus:

(a)

esitab komisjonile kaks korda aastas asjakohased andmed rahastamiseks valitud tegevuste kohta, sealhulgas toetusesaaja ja projekti põhinäitajate kohta. Komisjon kehtestab rakendusaktidega eeskirjad selliste andmete esitamiseks vastavalt artikli 128 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele.

| (a) | esitab komisjonile kaks korda aastas asjakohased andmed rahastamiseks valitud tegevuste kohta, sealhulgas toetusesaaja ja projekti põhinäitajate kohta. Komisjon kehtestab rakendusaktidega eeskirjad selliste andmete esitamiseks vastavalt artikli 128 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele. |
| --- | --- |

(a)

esitab komisjonile kaks korda aastas asjakohased andmed rahastamiseks valitud tegevuste kohta, sealhulgas toetusesaaja ja projekti põhinäitajate kohta. Komisjon kehtestab rakendusaktidega eeskirjad selliste andmete esitamiseks vastavalt artikli 128 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele.

| (b) | tagab programmi avalikustamise, teavitades võimalikke toetusesaajaid, kutseorganisatsioone, majandus- ja sotsiaalpartnereid, meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse edendamisega seotud asutusi ning asjaomaseid valitsusväliseid organisatsioone (sh keskkonnaorganisatsioonid) programmi pakutavatest võimalustest ning programmi raames toetuse saamisest; |
| --- | --- |

(b)

tagab programmi avalikustamise, teavitades võimalikke toetusesaajaid, kutseorganisatsioone, majandus- ja sotsiaalpartnereid, meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse edendamisega seotud asutusi ning asjaomaseid valitsusväliseid organisatsioone (sh keskkonnaorganisatsioonid) programmi pakutavatest võimalustest ning programmi raames toetuse saamisest;

| (b) | tagab programmi avalikustamise, teavitades võimalikke toetusesaajaid, kutseorganisatsioone, majandus- ja sotsiaalpartnereid, meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse edendamisega seotud asutusi ning asjaomaseid valitsusväliseid organisatsioone (sh keskkonnaorganisatsioonid) programmi pakutavatest võimalustest ning programmi raames toetuse saamisest
  , samuti kohustusest täita ühise kalanduspoliitika eeskirju
  ; |
| --- | --- |

(b)

tagab programmi avalikustamise, teavitades võimalikke toetusesaajaid, kutseorganisatsioone, majandus- ja sotsiaalpartnereid, meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse edendamisega seotud asutusi ning asjaomaseid valitsusväliseid organisatsioone (sh keskkonnaorganisatsioonid) programmi pakutavatest võimalustest ning programmi raames toetuse saamisest
  , samuti kohustusest täita ühise kalanduspoliitika eeskirju
  ;

| (c) | tagab programmi avalikustamise, teavitades toetusesaajaid liidu panusest ning
  laiemat avalikkust liidu osast programmis. |
| --- | --- |

(c)

tagab programmi avalikustamise, teavitades toetusesaajaid liidu panusest ning
  laiemat avalikkust liidu osast programmis.

| (c) | tagab programmi avalikustamise, teavitades toetusesaajaid liidu panusest ning
  kohustusest täita ühise kalanduspoliitika eeskirju; |
| --- | --- |

(c)

tagab programmi avalikustamise, teavitades toetusesaajaid liidu panusest ning
  kohustusest täita ühise kalanduspoliitika eeskirju;

| (d) | tagab programmi avalikustamise, teavitades laiemat avalikkust liidu rollist programmis ning liikmesriikide rollist ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisel. |
| --- | --- |

(d)

tagab programmi avalikustamise, teavitades laiemat avalikkust liidu rollist programmis ning liikmesriikide rollist ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisel.

Muudatusettepanek 554

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 100 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Lisaks [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklile 135 on liikmesriigid kõigepealt vastutavad ka ühise kalanduspoliitika raames kohaldatavate eeskirjade eiramise juhtude uurimise eest. | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Lisaks [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artiklile 135 on liikmesriigid kõigepealt vastutavad ka ühise kalanduspoliitika raames kohaldatavate eeskirjade eiramise juhtude uurimise eest.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 555

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 100 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kulude finantskorrektsioonide puhul, mis on otseselt seotud artikli 98 rikkumisega, võtavad liikmesriigid korrektsiooni summa üle otsustades arvesse, kui
  laialdaselt
  on toetusesaaja ühise kalanduspoliitika eeskirju eiranud, milline on ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumisest saadud majanduslik kasu ja kui tähtis on EMKFi toetus toetusesaaja majandustegevuse jaoks. | 2.   Kulude finantskorrektsioonide puhul, mis on otseselt seotud artikli 98 rikkumisega, võtavad liikmesriigid korrektsiooni summa üle otsustades arvesse, kui
  rängalt (sh kui ulatuslikult, kui kaua ja mitu korda)
  on toetusesaaja ühise kalanduspoliitika eeskirju eiranud, milline on ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumisest saadud majanduslik kasu ja kui tähtis on EMKFi toetus toetusesaaja majandustegevuse jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kulude finantskorrektsioonide puhul, mis on otseselt seotud artikli 98 rikkumisega, võtavad liikmesriigid korrektsiooni summa üle otsustades arvesse, kui
  laialdaselt
  on toetusesaaja ühise kalanduspoliitika eeskirju eiranud, milline on ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumisest saadud majanduslik kasu ja kui tähtis on EMKFi toetus toetusesaaja majandustegevuse jaoks.

2.   Kulude finantskorrektsioonide puhul, mis on otseselt seotud artikli 98 rikkumisega, võtavad liikmesriigid korrektsiooni summa üle otsustades arvesse, kui
  rängalt (sh kui ulatuslikult, kui kaua ja mitu korda)
  on toetusesaaja ühise kalanduspoliitika eeskirju eiranud, milline on ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumisest saadud majanduslik kasu ja kui tähtis on EMKFi toetus toetusesaaja majandustegevuse jaoks.

Muudatusettepanek 577

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 102

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Lisaks [määruse (EL) nr [...] millega kehtestatakse ühissätted] artiklile 134, võib komisjon rakendusakti alusel peatada kõik rakenduskava vahemaksed või osa nendest, kui: | 1.   Lisaks [määruse (EL) nr [...] millega kehtestatakse ühissätted] artiklile 134, võib komisjon rakendusakti alusel peatada kõik rakenduskava vahemaksed või osa nendest, kui: |
| | (a) | rakenduskava juhtimis- ja kontrollsüsteemis on suuri puudusi, mille suhtes ei ole rakendatud parandusmeetmeid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Lisaks [määruse (EL) nr [...] millega kehtestatakse ühissätted] artiklile 134, võib komisjon rakendusakti alusel peatada kõik rakenduskava vahemaksed või osa nendest, kui:

1.   Lisaks [määruse (EL) nr [...] millega kehtestatakse ühissätted] artiklile 134, võib komisjon rakendusakti alusel peatada kõik rakenduskava vahemaksed või osa nendest, kui:

(a)

rakenduskava juhtimis- ja kontrollsüsteemis on suuri puudusi, mille suhtes ei ole rakendatud parandusmeetmeid;

| (b) | tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud ränga eeskirjade eiramisega või muu rikkumisega, mida ei ole kõrvaldatud; |
| --- | --- |

(b)

tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud ränga eeskirjade eiramisega või muu rikkumisega, mida ei ole kõrvaldatud;

| (c) | liikmesriik ei ole rakendanud vajalikke meetmeid olukorra parandamiseks, mis on tinginud edasilükkamise artiklist 118 lähtuvalt; |
| --- | --- |

(c)

liikmesriik ei ole rakendanud vajalikke meetmeid olukorra parandamiseks, mis on tinginud edasilükkamise artiklist 118 lähtuvalt;

| (d) | järelevalvesüsteemi kvaliteedis ja usaldusväärsuses on suuri puudusi; |
| --- | --- |

(d)

järelevalvesüsteemi kvaliteedis ja usaldusväärsuses on suuri puudusi;

komisjon on rakendusaktiga vastu võtnud otsuse, milles tunnistatakse, et on tõendeid selle kohta, et liikmesriik on jätnud täitmata ühise kalanduspoliitikaga ette nähtud kohustused ja see mõjutab tõendatud kuluaruandes sisalduvaid kulusid, mille hüvitamiseks vahemakset taotletakse. Selline rikkumine mõjutab kulusid, mis sisalduvad tõendatud kuluaruandes taotluse aluseks oleva vahemakse kohta.

| (e) | komisjon on rakendusaktiga vastu võtnud otsuse, milles tunnistatakse, et on tõendeid selle kohta, et liikmesriik on jätnud täitmata ühise kalanduspoliitikaga ette nähtud kohustused ja see mõjutab tõendatud kuluaruandes sisalduvaid kulusid, mille hüvitamiseks vahemakset taotletakse. Selline rikkumine mõjutab kulusid, mis sisalduvad tõendatud kuluaruandes taotluse aluseks oleva vahemakse kohta; |
| --- | --- |

(e)

komisjon on rakendusaktiga vastu võtnud otsuse, milles tunnistatakse, et on tõendeid selle kohta, et liikmesriik on jätnud täitmata ühise kalanduspoliitikaga ette nähtud kohustused ja see mõjutab tõendatud kuluaruandes sisalduvaid kulusid, mille hüvitamiseks vahemakset taotletakse. Selline rikkumine mõjutab kulusid, mis sisalduvad tõendatud kuluaruandes taotluse aluseks oleva vahemakse kohta;

| (f) | on täidetud määruse (EL) nr [...] [millega kehtestatakse ühissätted] artikli 17 lõikes 5 ja artikli 20 lõikes 3 osutatud tingimused. |
| --- | --- |

(f)

on täidetud määruse (EL) nr [...] [millega kehtestatakse ühissätted] artikli 17 lõikes 5 ja artikli 20 lõikes 3 osutatud tingimused.

2.   Komisjon võib kooskõlas artikli 
  128
  lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega vastu võetud rakendusaktidega sätestada üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad maksete seda osa, mis võidakse peatada.
  Nende maksete
  summad on proportsionaalsed liikmesriigis avastatud mittevastavuse laadi ja tähtsusega.

2.   Komisjon võib
  otsustada rakendusaktide alusel peatada kõik vahemaksed või osa nendest pärast seda, kui ta on andnud liikmesriigile võimaluse esitada kahe kuu jooksul oma tähelepanekud. Komisjon võib
  kooskõlas artikli 
  151
  lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega vastu võetud rakendusaktidega sätestada üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad maksete seda osa, mis võidakse peatada.
  Need
  summad on proportsionaalsed liikmesriigis avastatud
  puuduse, eeskirjade eiramise või
  mittevastavuse laadi ja tähtsusega.

2 a.
     
  Komisjon võtab rakendusaktidega vastu otsuse kõikide vahemaksete või nende osa peatamise lõpetamise kohta, kui liikmesriik on võtnud meetmeid, mis on vajalikud peatamise lõpetamiseks. Kui liikmesriik selliseid meetmeid ei võta, võib komisjon võtta rakendusaktiga vastu otsuse finantskorrektsioonide kohaldamise kohta, tühistades kooskõlas artiklitega 128 ja 129 osaliselt või tervikuna liidu toetuse rakenduskavale.

Muudatusettepanek 578

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 103 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 103 a |
| | Komisjoni kohapealsed kontrollid |
| | 1.
     
  Ilma et see piiraks liikmesriikide poolt riiklike õigus- ja haldusnormide kohaselt või aluslepingu artikli 287 või 322 alusel korraldatud mis tahes kontrolli, võib komisjon liikmesriikides teostada kohapealseid kontrolle, et kindlaks teha eelkõige järgmist: |
| | (a) | haldustavade vastavus liidu eeskirjadele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 103 a

Komisjoni kohapealsed kontrollid

1.
     
  Ilma et see piiraks liikmesriikide poolt riiklike õigus- ja haldusnormide kohaselt või aluslepingu artikli 287 või 322 alusel korraldatud mis tahes kontrolli, võib komisjon liikmesriikides teostada kohapealseid kontrolle, et kindlaks teha eelkõige järgmist:

(a)

haldustavade vastavus liidu eeskirjadele;

| (b) | vajalike tõendavate dokumentide olemasolu ja nende vastavus EMKFist rahastatud tegevustele; |
| --- | --- |

(b)

vajalike tõendavate dokumentide olemasolu ja nende vastavus EMKFist rahastatud tegevustele;

| (c) | EMKFist rahastatud tegevuste rakendamise ja kontrolli tingimused. |
| --- | --- |

(c)

EMKFist rahastatud tegevuste rakendamise ja kontrolli tingimused.

2.
     
  Komisjoni kohapealset kontrolli teostama volitatud isikutel või komisjoni ametnikel, kes tegutsevad neile antud pädevuse piires, on juurdepääs raamatupidamisdokumentidele ja kõigile teistele dokumentidele, kaasa arvatud elektroonilisel andmekandjal koostatud või sellel saadud ja säilitatud dokumentidele ning metaandmetele, mis on seotud EMKFist rahastatud kuludega.

4.
     
  Komisjon teavitab kohapealsest kontrollist aegsasti asjaomast liikmesriiki või liikmesriiki, kelle territooriumil kontroll toimub. Asjaomase liikmesriigi esindajad võivad sellises kontrollis osaleda.

5.
     
  Komisjoni taotlusel ja liikmesriigi nõusolekul teostavad kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused lisakontrolle või uuringuid käesoleva määrusega hõlmatud tegevuste kohta. Komisjoni ametnikud või tema volitatud esindajad võivad neis osaleda.

6.
     
  Kontrolli parandamiseks võib komisjon asjaomaste liikmesriikide nõusolekul teatavate kontrolli või päringute puhul paluda abi nimetatud liikmesriikide ametiasutustelt.

7.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikli 151 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse menetlused, mida tuleb järgida lõigetes 5 ja 6 osutatud lisakontrollide tegemisel.

Muudatusettepanek 579

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 104

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks kogu teabe, mis on vajalik EMKFi tõrgeteta toimimiseks, ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et lihtsustada kontrolli, sealhulgas kohapealseid kontrolle, mida komisjon peab vajalikuks liidu rahastamise haldamise raames teha. |
| Liikmesriigid edastavad komisjonile viimase nõudmisel ühise kalanduspoliitikaga seotud liidu õigusaktide rakendamiseks vastuvõetud õigus- ja haldusnormid, kui need õigusaktid mõjutavad rahaliselt EMKFi. | 2.
     Liikmesriigid edastavad komisjonile viimase nõudmisel ühise kalanduspoliitikaga seotud liidu õigusaktide rakendamiseks vastuvõetud õigus- ja haldusnormid, kui need õigusaktid mõjutavad rahaliselt EMKFi. |
| | 3.
     
  Liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks kogu teabe tuvastatud eeskirjade eiramise ja oletatavate pettusejuhtumite kohta ning teabe nimetatud eeskirjade eiramise ja pettustega seoses alusetute maksete sissenõudmiseks artikli 116 kohaselt võetud meetmete kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.
     
  Liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks kogu teabe, mis on vajalik EMKFi tõrgeteta toimimiseks, ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et lihtsustada kontrolli, sealhulgas kohapealseid kontrolle, mida komisjon peab vajalikuks liidu rahastamise haldamise raames teha.

Liikmesriigid edastavad komisjonile viimase nõudmisel ühise kalanduspoliitikaga seotud liidu õigusaktide rakendamiseks vastuvõetud õigus- ja haldusnormid, kui need õigusaktid mõjutavad rahaliselt EMKFi.

2.
     Liikmesriigid edastavad komisjonile viimase nõudmisel ühise kalanduspoliitikaga seotud liidu õigusaktide rakendamiseks vastuvõetud õigus- ja haldusnormid, kui need õigusaktid mõjutavad rahaliselt EMKFi.

3.
     
  Liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks kogu teabe tuvastatud eeskirjade eiramise ja oletatavate pettusejuhtumite kohta ning teabe nimetatud eeskirjade eiramise ja pettustega seoses alusetute maksete sissenõudmiseks artikli 116 kohaselt võetud meetmete kohta.

Muudatusettepanek 580

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 107

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Enne finantskorrektsiooni üle otsustamist algatab komisjon menetluse, teatades liikmesriigile esialgsetest järeldusest ning paludes liikmesriigil esitada oma seisukohad kahe kuu jooksul. |
| Lisaks [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artikli 137 lõikele
  2, kui komisjon teeb ettepaneku teha
  artikli 106 lõikes 2 osutatud
  finantskorrektsioon, antakse liikmesriigile võimalus tõendada asjaomase dokumentatsiooni läbivaatamise abil, et ühise kalanduspoliitika eeskirjade
  rikkumise
  tegelik ulatus
  ja selle seos kuludega
  on komisjoni hinnatust väiksem. | 2.   Kui komisjon teeb ettepaneku teha finantskorrektsioon
  ekstrapolatsiooni või kindla määra alusel
  , antakse liikmesriigile võimalus tõendada asjaomase dokumentatsiooni läbivaatamise abil, et
  eiramise või rikkumise (sh
  ühise kalanduspoliitika eeskirjade
  rikkumine)
  tegelik ulatus on komisjoni hinnatust väiksem.
  Kokkuleppel komisjoniga võib liikmesriik piirata läbivaatamise ulatust üksnes asjaomaste toimikute asjakohase osa või valimiga. Selliseks läbivaatamiseks lubatud aeg on kuni kaks kuud pärast lõikes 1 osutatud kahekuulist ajavahemikku, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. |
| | 3.
     
  Komisjon võtab arvesse kõiki tõendeid, mille liikmesriik on esitanud lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaegade jooksul. |
| | 4.
     
  Kui liikmesriik ei aktsepteeri komisjoni esialgseid järeldusi, kutsub komisjon liikmesriigi ärakuulamisele, tagamaks, et komisjonil on finantskorrektsiooni tegemise kohta otsuse tegemiseks olemas kogu vajalik teave ja tähelepanekud. |
| | 5.
     
  Finantskorrektsioonide tegemiseks võtab komisjon rakendusaktiga vastu otsuse kuue kuu jooksul alates ärakuulamise või täiendavate andmete saamise kuupäevast, kui liikmesriik on kohustunud pärast ärakuulamist sellise lisateabe esitama. Komisjon võtab arvesse kõiki menetluse käigus esitatud andmeid ja tähelepanekuid. Kui ärakuulamist ei toimu, hakatakse kuuekuulist ajavahemikku arvestama kaks kuud pärast seda, kui komisjon on saatnud liikmesriigile kutse ärakuulamisele. |
| | 6.
     
  Kui komisjon või kontrollikoda avastab eeskirjade eiramise, mis mõjutab komisjonile saadetud raamatupidamisaruandeid, vähendatakse järgneva finantskorrektsiooniga EMKFist rakenduskavale antavat toetust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.
     
  Enne finantskorrektsiooni üle otsustamist algatab komisjon menetluse, teatades liikmesriigile esialgsetest järeldusest ning paludes liikmesriigil esitada oma seisukohad kahe kuu jooksul.

Lisaks [määruse (EL) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted] artikli 137 lõikele
  2, kui komisjon teeb ettepaneku teha
  artikli 106 lõikes 2 osutatud
  finantskorrektsioon, antakse liikmesriigile võimalus tõendada asjaomase dokumentatsiooni läbivaatamise abil, et ühise kalanduspoliitika eeskirjade
  rikkumise
  tegelik ulatus
  ja selle seos kuludega
  on komisjoni hinnatust väiksem.

2.   Kui komisjon teeb ettepaneku teha finantskorrektsioon
  ekstrapolatsiooni või kindla määra alusel
  , antakse liikmesriigile võimalus tõendada asjaomase dokumentatsiooni läbivaatamise abil, et
  eiramise või rikkumise (sh
  ühise kalanduspoliitika eeskirjade
  rikkumine)
  tegelik ulatus on komisjoni hinnatust väiksem.
  Kokkuleppel komisjoniga võib liikmesriik piirata läbivaatamise ulatust üksnes asjaomaste toimikute asjakohase osa või valimiga. Selliseks läbivaatamiseks lubatud aeg on kuni kaks kuud pärast lõikes 1 osutatud kahekuulist ajavahemikku, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

3.
     
  Komisjon võtab arvesse kõiki tõendeid, mille liikmesriik on esitanud lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaegade jooksul.

4.
     
  Kui liikmesriik ei aktsepteeri komisjoni esialgseid järeldusi, kutsub komisjon liikmesriigi ärakuulamisele, tagamaks, et komisjonil on finantskorrektsiooni tegemise kohta otsuse tegemiseks olemas kogu vajalik teave ja tähelepanekud.

5.
     
  Finantskorrektsioonide tegemiseks võtab komisjon rakendusaktiga vastu otsuse kuue kuu jooksul alates ärakuulamise või täiendavate andmete saamise kuupäevast, kui liikmesriik on kohustunud pärast ärakuulamist sellise lisateabe esitama. Komisjon võtab arvesse kõiki menetluse käigus esitatud andmeid ja tähelepanekuid. Kui ärakuulamist ei toimu, hakatakse kuuekuulist ajavahemikku arvestama kaks kuud pärast seda, kui komisjon on saatnud liikmesriigile kutse ärakuulamisele.

6.
     
  Kui komisjon või kontrollikoda avastab eeskirjade eiramise, mis mõjutab komisjonile saadetud raamatupidamisaruandeid, vähendatakse järgneva finantskorrektsiooniga EMKFist rakenduskavale antavat toetust.

Muudatusettepanek 557

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 111 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Põhiteavet programmi rakendamise, iga rahastamiseks valitud tegevuse, järelevalveks ja hindamiseks vajalike lõpetatud tegevuste (sh toetusesaajate ja projekti põhitunnused) kohta salvestatakse ja säilitatakse elektrooniliselt. | (Ei puuduta eestikeelset versiooni) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Põhiteavet programmi rakendamise, iga rahastamiseks valitud tegevuse, järelevalveks ja hindamiseks vajalike lõpetatud tegevuste (sh toetusesaajate ja projekti põhitunnused) kohta salvestatakse ja säilitatakse elektrooniliselt.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni)

Muudatusettepanek 558

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 113 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Korraldusasutus ja järelevalvekomisjon teostavad iga rakenduskava üle järelevalvet finants-, väljundi- ja tulemusnäitajate abil. | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Korraldusasutus ja järelevalvekomisjon teostavad iga rakenduskava üle järelevalvet finants-, väljundi- ja tulemusnäitajate abil.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 559

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 114 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | peab nelja kuu jooksul programmi heakskiitmisotsuse tegemisest nõu ja avaldab arvamust rahastatavate tegevuste valikukriteeriumide kohta; valikukriteeriumeid muudetakse programmi kohaselt; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

peab nelja kuu jooksul programmi heakskiitmisotsuse tegemisest nõu ja avaldab arvamust rahastatavate tegevuste valikukriteeriumide kohta; valikukriteeriumeid muudetakse programmi kohaselt;

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 581, 560 ja 561

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 120 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Korraldusasutus vastutab artikli 99 lõike 1
  punkti b
  kohaselt järgneva eest: | 1.   Korraldusasutus vastutab artikli 99 lõike 1
  punktide b–d
  kohaselt järgneva eest: |
| (a) | asjaomase liikmesriigi kõigi rakenduskavade kohta teavet ja neile juurdepääsu pakkuva ühtse veebilehe või ühtse veebiportaali loomise tagamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Korraldusasutus vastutab artikli 99 lõike 1
  punkti b
  kohaselt järgneva eest:

1.   Korraldusasutus vastutab artikli 99 lõike 1
  punktide b–d
  kohaselt järgneva eest:

(a)

asjaomase liikmesriigi kõigi rakenduskavade kohta teavet ja neile juurdepääsu pakkuva ühtse veebilehe või ühtse veebiportaali loomise tagamine;

| (a) | asjaomase liikmesriigi kõigi rakenduskavade kohta teavet ja neile
  hõlpsat
  juurdepääsu pakkuva ühtse veebilehe või ühtse veebiportaali loomise tagamine; |
| --- | --- |

(a)

asjaomase liikmesriigi kõigi rakenduskavade kohta teavet ja neile
  hõlpsat
  juurdepääsu pakkuva ühtse veebilehe või ühtse veebiportaali loomise tagamine;

| (b) | võimalike toetusesaajate teavitamine rakenduskavaga seotud rahastamisvõimalustest; |
| --- | --- |

(b)

võimalike toetusesaajate teavitamine rakenduskavaga seotud rahastamisvõimalustest;

| (b) | võimalike toetusesaajate teavitamine rakenduskavaga seotud rahastamisvõimalustest
  ja kohustusest täita ühise kalanduspoliitika eeskirju
  ; |
| --- | --- |

(b)

võimalike toetusesaajate teavitamine rakenduskavaga seotud rahastamisvõimalustest
  ja kohustusest täita ühise kalanduspoliitika eeskirju
  ;

| (c) | liidu kodanike teavitamine EMKFi rollist ja saavutustest partnerluslepingute, rakenduskavade ning tegevuste tulemusi ja mõju käsitlevate teabe- ja kommunikatsioonimeetmete kaudu. |
| --- | --- |

(c)

liidu kodanike teavitamine EMKFi rollist ja saavutustest partnerluslepingute, rakenduskavade ning tegevuste tulemusi ja mõju käsitlevate teabe- ja kommunikatsioonimeetmete kaudu.

| (c) | liidu kodanike teavitamine EMKFi rollist ja saavutustest partnerluslepingute, rakenduskavade ning tegevuste tulemusi ja mõju käsitlevate teabe- ja kommunikatsioonimeetmete kaudu; |
| --- | --- |

(c)

liidu kodanike teavitamine EMKFi rollist ja saavutustest partnerluslepingute, rakenduskavade ning tegevuste tulemusi ja mõju käsitlevate teabe- ja kommunikatsioonimeetmete kaudu;

| (d) | selle tagamine, et avalikustataks ülevaade meetmetest, millega tagatakse ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmine, sh eeskirjade mittejärgimise juhtumid liikmesriikide või toetusesaajate poolt ning võetud parandamismeetmed, nt finantskorrektsioonid. |
| --- | --- |

(d)

selle tagamine, et avalikustataks ülevaade meetmetest, millega tagatakse ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmine, sh eeskirjade mittejärgimise juhtumid liikmesriikide või toetusesaajate poolt ning võetud parandamismeetmed, nt finantskorrektsioonid.

Muudatusettepanek 562

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 120 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Keskkonnaalasele teabele juurdepääsu suhtes kohaldatakse direktiivi 2003/4/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4 a.
     
  Keskkonnaalasele teabele juurdepääsu suhtes kohaldatakse direktiivi 2003/4/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006.

Muudatusettepanek 563

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – tabel – rida 1

Komisjoni ettepanek

| Tegevuse liik | Protsendipunkti |
| --- | --- |
| Väikesemahulise rannapüügiga seoses võidakse toetust suurendada | 25 |

Tegevuse liik

Protsendipunkti

Väikesemahulise rannapüügiga seoses võidakse toetust suurendada

25

Muudatusettepanek

| Toimingu liik | Protsendipunkti |
| --- | --- |
| Väikesemahulise rannapüügiga seoses võidakse toetust suurendada | 30 |

Toimingu liik

Protsendipunkti

Väikesemahulise rannapüügiga seoses võidakse toetust suurendada

30

Muudatusettepanek 564

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – tabel 1 – rida 5

Komisjoni ettepanek

| Toimingu liik | Protsendipunktid |
| --- | --- |
| Tootjaorganisatsiooni
  või
  tootjaorganisatsioonide ühingu poolse rakendamisega seoses võidakse toetust suurendada | 20
   protsendipunkti võrra. |

Toimingu liik

Protsendipunktid

Tootjaorganisatsiooni
  või
  tootjaorganisatsioonide ühingu poolse rakendamisega seoses võidakse toetust suurendada

20
   protsendipunkti võrra.

Muudatusettepanek

| Toimingu liik | Protsendipunktid |
| --- | --- |
| Kui rakendajaks on tootjaorganisatsioon, tootjaorganisatsioonide ühing,
  liikmesriigis tunnustatud kalurite kutseorganisatsioon või sektoritevaheline organisatsioon
  , võidakse toetust suurendada | 30
   protsendipunkti võrra. |

Toimingu liik

Protsendipunktid

Kui rakendajaks on tootjaorganisatsioon, tootjaorganisatsioonide ühing,
  liikmesriigis tunnustatud kalurite kutseorganisatsioon või sektoritevaheline organisatsioon
  , võidakse toetust suurendada

30
   protsendipunkti võrra.

Muudatusettepanek 565

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – tabel – rida 5 a (uus)

Parlamendi muudatusettepanek

| Toimingu liik | Protsendipunkti |
| --- | --- |
| Kõigi liikmesriikide poolt kohaldada võidavate jätkusuutlikkuse kriteeriumide nõuete täitmise korral võidakse toetust suurendada | 10 |

Toimingu liik

Protsendipunkti

Kõigi liikmesriikide poolt kohaldada võidavate jätkusuutlikkuse kriteeriumide nõuete täitmise korral võidakse toetust suurendada

10

Muudatusettepanek 566

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – tabel – rida 8

Komisjoni ettepanek

| Tegevuse liik | Protsendipunkti |
| --- | --- |
| Rakendamise puhul ettevõtjate poolt, kes ei kuulu VKEde mõiste alla võidakse toetust vähendada | 20 |

Tegevuse liik

Protsendipunkti

Rakendamise puhul ettevõtjate poolt, kes ei kuulu VKEde mõiste alla võidakse toetust vähendada

20

Parlamendi muudatusettepanek

| Toimingu liik | Protsendipunkti |
| --- | --- |
| Rakendamise puhul ettevõtjate poolt, kes ei kuulu VKEde mõiste alla võidakse toetust vähendada | 15 |

Toimingu liik

Protsendipunkti

Rakendamise puhul ettevõtjate poolt, kes ei kuulu VKEde mõiste alla võidakse toetust vähendada

15

Muudatusettepanek 567

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – tabel – rida 8 a (uus)

Parlamendi muudatusettepanek

| Toimingu liik | Protsendipunkti |
| --- | --- |
| Kui nad täidavad kõik jätkusuutlikkuse kriteeriumide kogumi nõuded, mida liikmesriigid võivad rakendada, võivad nad saada lisaks | 10 |

Toimingu liik

Protsendipunkti

Kui nad täidavad kõik jätkusuutlikkuse kriteeriumide kogumi nõuded, mida liikmesriigid võivad rakendada, võivad nad saada lisaks

10

Muudatusettepanek 568

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – tabel 1 – rida 7 a (uus)

Parlamendi muudatusettepanek

| 7 a. | Töötingimustega seotud õigusaktid |
| --- | --- |

7 a.

Töötingimustega seotud liidu õigusaktide järgmine ettevõtjate poolt.

Töötingimustega seotud liidu õigusaktide tõhus kohaldamine ja jõustamine, sh

| — | kalurite töö- ja puhkeajaga seotud õigusaktid; |
| --- | --- |

—

kalurite töö- ja puhkeajaga seotud õigusaktid;

| — | tervishoiu ja ohutusega seotud õigusaktid; |
| --- | --- |

—

tervishoiu ja ohutusega seotud õigusaktid;

| — | kalurite alus- ja jätkuõppega seotud õigusaktid. |
| --- | --- |

—

kalurite alus- ja jätkuõppega seotud õigusaktid.

Muudatusettepanek 569

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – tabel 2 – rida 3

Komisjoni ettepanek

| Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi prioriteet:
  6. Ühise kalanduspoliitika edendamine ja rakendamine
  Temaatiline eesmärk nr 6: keskkonnakaitse ja ressursitõhususe edendamine | Tõestatud haldussuutlikkus, et täita ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 37 sätestatud kalavarude majandamise andmenõudeid | Tõestatud haldussuutlikkus, et valmistada ette ja kohaldada mitmeaastast andmete kogumise programmi, mille vaatab läbi STEFC ja kiidab heaks komisjon.
  Tõestatud haldussuutlikkus, et valmistada ette ja rakendada igaaastast andmete kogumise töökava, mille vaatab läbi STEFC ja kiidab heaks komisjon.
  Piisav suutlikkus inimressursside jaotamisel, et sõlmida kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid teiste liikmesriikidega olukorras, kus tehakse koostööd andmete kogumise kohustuse täitmiseks. |
| --- | --- | --- |

Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi prioriteet:

6. Ühise kalanduspoliitika edendamine ja rakendamine

Temaatiline eesmärk nr 6: keskkonnakaitse ja ressursitõhususe edendamine

Tõestatud haldussuutlikkus, et täita ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 37 sätestatud kalavarude majandamise andmenõudeid

Tõestatud haldussuutlikkus, et valmistada ette ja kohaldada mitmeaastast andmete kogumise programmi, mille vaatab läbi STEFC ja kiidab heaks komisjon.

Tõestatud haldussuutlikkus, et valmistada ette ja rakendada igaaastast andmete kogumise töökava, mille vaatab läbi STEFC ja kiidab heaks komisjon.

Piisav suutlikkus inimressursside jaotamisel, et sõlmida kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid teiste liikmesriikidega olukorras, kus tehakse koostööd andmete kogumise kohustuse täitmiseks.

Muudatusettepanek

| Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi prioriteet:
  6. Ühise kalanduspoliitika edendamine ja rakendamine
  Temaatiline eesmärk nr 6: keskkonnakaitse ja ressursitõhususe edendamine | Tõestatud haldussuutlikkus, et täita ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 37 sätestatud kalavarude majandamise andmenõudeid


  Püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu hindamine:




  laevastike haldamise meetmete tulemuslikuks rakendamiseks on läbi viidud konkreetne analüüs püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu kohta | Tõestatud haldussuutlikkus, et valmistada ette ja kohaldada mitmeaastast andmete kogumise programmi, mille vaatab läbi STEFC ja kiidab heaks komisjon.
  Tõestatud haldussuutlikkus, et valmistada ette ja rakendada igaaastast andmete kogumise töökava, mille vaatab läbi STEFC ja kiidab heaks komisjon.
  Piisav suutlikkus inimressursside jaotamisel, et sõlmida kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid teiste liikmesriikidega olukorras, kus tehakse koostööd andmete kogumise kohustuse täitmiseks.


  Tõestatud haldussuutlikkus laevade püügivõimsuse hindamise ettevalmistamiseks ja rakendamiseks.




  Piisav aruandlus jõupingutuste kohta püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu saavutamiseks, nagu on nõutud [ühise kalanduspoliitika] määruse (EL) nr .../... artiklites 34 ja 37. |
| --- | --- | --- |

Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi prioriteet:

6. Ühise kalanduspoliitika edendamine ja rakendamine

Temaatiline eesmärk nr 6: keskkonnakaitse ja ressursitõhususe edendamine

Tõestatud haldussuutlikkus, et täita ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 37 sätestatud kalavarude majandamise andmenõudeid

Püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu hindamine:

laevastike haldamise meetmete tulemuslikuks rakendamiseks on läbi viidud konkreetne analüüs püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu kohta

Tõestatud haldussuutlikkus, et valmistada ette ja kohaldada mitmeaastast andmete kogumise programmi, mille vaatab läbi STEFC ja kiidab heaks komisjon.

Tõestatud haldussuutlikkus, et valmistada ette ja rakendada igaaastast andmete kogumise töökava, mille vaatab läbi STEFC ja kiidab heaks komisjon.

Piisav suutlikkus inimressursside jaotamisel, et sõlmida kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid teiste liikmesriikidega olukorras, kus tehakse koostööd andmete kogumise kohustuse täitmiseks.

Tõestatud haldussuutlikkus laevade püügivõimsuse hindamise ettevalmistamiseks ja rakendamiseks.

Piisav aruandlus jõupingutuste kohta püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu saavutamiseks, nagu on nõutud [ühise kalanduspoliitika] määruse (EL) nr .../... artiklites 34 ja 37.

Muudatusettepanek 570

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – tabel 2 – rida 4 a (uus)

Parlamendi muudatusettepanek

| ELi Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi/ühise strateegilise raamistiku temaatiliste eesmärkidega seotud prioriteedid | Eeltingimus Täitmise kriteeriumid | Täitmise kriteeriumid |
| --- | --- | --- |
| Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi prioriteet:




  6.


  Ühise kalanduspoliitika edendamine ja rakendamine




  Temaatiline eesmärk nr 6: keskkonnakaitse ja ressursitõhususe edendamine | Iga-aastane püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu hindamine: püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu konkreetne analüüs selliste laevastike haldamise meetmete tulemusliku rakendamise tagamiseks, mis puudutavad laevastiku püügivõimsuse ja kalalaevade otseinvesteeringute vähendamist. | Erimeetmed hõlmavad: |
| — | tõestatud haldussuutlikkus laevade püügivõimsuse hindamise ettevalmistamiseks ja rakendamiseks; |

ELi Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi/ühise strateegilise raamistiku temaatiliste eesmärkidega seotud prioriteedid

Eeltingimus Täitmise kriteeriumid

Täitmise kriteeriumid

Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi prioriteet:

6.


  Ühise kalanduspoliitika edendamine ja rakendamine

Temaatiline eesmärk nr 6: keskkonnakaitse ja ressursitõhususe edendamine

Iga-aastane püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu hindamine: püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu konkreetne analüüs selliste laevastike haldamise meetmete tulemusliku rakendamise tagamiseks, mis puudutavad laevastiku püügivõimsuse ja kalalaevade otseinvesteeringute vähendamist.

Erimeetmed hõlmavad:

—

tõestatud haldussuutlikkus laevade püügivõimsuse hindamise ettevalmistamiseks ja rakendamiseks;

Piisav aruandlus jõupingutuste kohta püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahelise tasakaalu saavutamiseks, nagu on nõutud [kavandatava alusmääruse] artiklites 34 ja 37.

Muudatusettepanek 614

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 1 – lõik 1 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | toetusesaaja nimi
  (ainult juriidilised isikud; füüsilisi isikuid ei nimetata); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

—

toetusesaaja nimi
  (ainult juriidilised isikud; füüsilisi isikuid ei nimetata);

| — | toetusesaaja nimi; |
| --- | --- |

—

toetusesaaja nimi;

Muudatusettepanek 582

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punktid 2 ja 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | AVALIKKUSELE SUUNATUD TEAVITAMIS- JA AVALIKUSTAMISMEETMED |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.

AVALIKKUSELE SUUNATUD TEAVITAMIS- JA AVALIKUSTAMISMEETMED

| 2. | AVALIKKUSELE SUUNATUD TEAVITAMIS- JA AVALIKUSTAMISMEETMED |
| --- | --- |

2.

AVALIKKUSELE SUUNATUD TEAVITAMIS- JA AVALIKUSTAMISMEETMED

| 2.1 | Liikmesriigi kohustused |
| --- | --- |

2.1

Liikmesriigi kohustused

| 2.1 | Liikmesriigi kohustused |
| --- | --- |

2.1

Liikmesriigi kohustused

| 1. | Liikmesriik tagab, et teavitamis- ja avalikustamismeetmete eesmärk on võimalikult lai meediakajastus, kasutades eri kommunikatsioonivorme ning meetodeid sobival tasemel. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriik tagab, et teavitamis- ja avalikustamismeetmete eesmärk on võimalikult lai meediakajastus, kasutades eri kommunikatsioonivorme ning meetodeid sobival tasemel.

| 1. | Liikmesriik tagab, et teavitamis- ja avalikustamismeetmete eesmärk on võimalikult lai meediakajastus, kasutades eri kommunikatsioonivorme ning meetodeid sobival tasemel. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriik tagab, et teavitamis- ja avalikustamismeetmete eesmärk on võimalikult lai meediakajastus, kasutades eri kommunikatsioonivorme ning meetodeid sobival tasemel.

| 2. | Liikmesriik vastutab vähemalt järgmiste teavitamis- ja avalikustamismeetmete korraldamise eest: |
| --- | --- |

2.

Liikmesriik vastutab vähemalt järgmiste teavitamis- ja avalikustamismeetmete korraldamise eest:

| 2. | Liikmesriik vastutab vähemalt järgmiste teavitamis- ja avalikustamismeetmete korraldamise eest: |
| --- | --- |

2.

Liikmesriik vastutab vähemalt järgmiste teavitamis- ja avalikustamismeetmete korraldamise eest:

| | (a) | suuremõõtmeline teavitusüritus, millega avalikustatakse rakenduskava käivitumine; |
| --- | --- | --- |

(a)

suuremõõtmeline teavitusüritus, millega avalikustatakse rakenduskava käivitumine;

| | (a) | suuremõõtmeline teavitusüritus, millega avalikustatakse rakenduskava käivitumine; |
| --- | --- | --- |

(a)

suuremõõtmeline teavitusüritus, millega avalikustatakse rakenduskava käivitumine;

| | (b) | programmitöö perioodil vähemalt kaks suuremõõtmelist teavitusüritust, kus teavitatakse rahastamisvõimalustest, rakendatavatest strateegiatest ja esitletakse rakenduskava raames saavutatut; |
| --- | --- | --- |

(b)

programmitöö perioodil vähemalt kaks suuremõõtmelist teavitusüritust, kus teavitatakse rahastamisvõimalustest, rakendatavatest strateegiatest ja esitletakse rakenduskava raames saavutatut;

| | (b) | programmitöö perioodil vähemalt kaks suuremõõtmelist teavitusüritust, kus teavitatakse rahastamisvõimalustest, rakendatavatest strateegiatest ja esitletakse rakenduskava raames saavutatut; |
| --- | --- | --- |

(b)

programmitöö perioodil vähemalt kaks suuremõõtmelist teavitusüritust, kus teavitatakse rahastamisvõimalustest, rakendatavatest strateegiatest ja esitletakse rakenduskava raames saavutatut;

| | (c) | Euroopa Liidu lipu kasutamine iga korraldusasutuse hoone ees või üldsusele nähtavas kohas korraldusasutuse ruumides; |
| --- | --- | --- |

(c)

Euroopa Liidu lipu kasutamine iga korraldusasutuse hoone ees või üldsusele nähtavas kohas korraldusasutuse ruumides;

| | (c) | Euroopa Liidu lipu kasutamine iga korraldusasutuse hoone ees või üldsusele nähtavas kohas korraldusasutuse ruumides; |
| --- | --- | --- |

(c)

Euroopa Liidu lipu kasutamine iga korraldusasutuse hoone ees või üldsusele nähtavas kohas korraldusasutuse ruumides;

| | (d) | toimingute loendi elektrooniline avaldamine kooskõlas lõikega 1; |
| --- | --- | --- |

(d)

toimingute loendi elektrooniline avaldamine kooskõlas lõikega 1;

| | (d) | toimingute loendi elektrooniline avaldamine kooskõlas lõikega 1; |
| --- | --- | --- |

(d)

toimingute loendi elektrooniline avaldamine kooskõlas lõikega 1;

| | (e) | toimingute näited rakenduskavade kaupa ühtsel veebilehel või rakenduskava veebiportaalis, mis on ligipääsetav ühtse veebilehe kaudu; näited peaks olema levinud Euroopa Liidu ametlikus keeles, mis ei ole asjaomase liikmesriigi ametlik keel ega üks selle ametlikest keeltest; |
| --- | --- | --- |

(e)

toimingute näited rakenduskavade kaupa ühtsel veebilehel või rakenduskava veebiportaalis, mis on ligipääsetav ühtse veebilehe kaudu; näited peaks olema levinud Euroopa Liidu ametlikus keeles, mis ei ole asjaomase liikmesriigi ametlik keel ega üks selle ametlikest keeltest;

| | (e) | toimingute näited rakenduskavade kaupa ühtsel veebilehel või rakenduskava veebiportaalis, mis on ligipääsetav ühtse veebilehe kaudu; näited peaks olema levinud Euroopa Liidu ametlikus keeles, mis ei ole asjaomase liikmesriigi ametlik keel ega üks selle ametlikest keeltest; |
| --- | --- | --- |

(e)

toimingute näited rakenduskavade kaupa ühtsel veebilehel või rakenduskava veebiportaalis, mis on ligipääsetav ühtse veebilehe kaudu; näited peaks olema levinud Euroopa Liidu ametlikus keeles, mis ei ole asjaomase liikmesriigi ametlik keel ega üks selle ametlikest keeltest;

| | (f) | ühtse veebilehe konkreetne osa on eraldatud lühikokkuvõttele uuendustegevuse ja ökoinnovatsiooni toimingute kohta; |
| --- | --- | --- |

(f)

ühtse veebilehe konkreetne osa on eraldatud lühikokkuvõttele uuendustegevuse ja ökoinnovatsiooni toimingute kohta;

| | (f) | ühtse veebilehe konkreetne osa on eraldatud lühikokkuvõttele uuendustegevuse ja ökoinnovatsiooni toimingute kohta; |
| --- | --- | --- |

(f)

ühtse veebilehe konkreetne osa on eraldatud lühikokkuvõttele uuendustegevuse ja ökoinnovatsiooni toimingute kohta;

| | (g) | teabe ajakohastamine rakenduskava rakendamise, sealhulgas peamiste saavutuste kohta, ühtsel veebilehel või rakenduskava veebiportaalis, mis on ligipääsetav ühtse veebilehe kaudu. |
| --- | --- | --- |

(g)

teabe ajakohastamine rakenduskava rakendamise, sealhulgas peamiste saavutuste kohta, ühtsel veebilehel või rakenduskava veebiportaalis, mis on ligipääsetav ühtse veebilehe kaudu.

| | (g) | teabe ajakohastamine rakenduskava rakendamise, sealhulgas peamiste saavutuste kohta, ühtsel veebilehel või rakenduskava veebiportaalis, mis on ligipääsetav ühtse veebilehe kaudu. |
| --- | --- | --- |

(g)

teabe ajakohastamine rakenduskava rakendamise, sealhulgas peamiste saavutuste kohta, ühtsel veebilehel või rakenduskava veebiportaalis, mis on ligipääsetav ühtse veebilehe kaudu.

| | (ga) | alates 2016. aastast avaldatakse igal aastal 31. jaanuariks ülevaade liikmesriikide ja toetusesaajate poolsetest eeskirjade mittejärgimise juhtumitest ning heastamismeetmetest (nt liikmesriikide või komisjoni tehtud finantskorrektsioonid). |
| --- | --- | --- |

(ga)

alates 2016. aastast avaldatakse igal aastal 31. jaanuariks ülevaade liikmesriikide ja toetusesaajate poolsetest eeskirjade mittejärgimise juhtumitest ning heastamismeetmetest (nt liikmesriikide või komisjoni tehtud finantskorrektsioonid).

| 3. | Korraldusasutus kaasab teavitamis- ja avalikustamismeetmetesse kooskõlas liikmesriikide õigusnormide ja praktikaga järgmised asutused: |
| --- | --- |

3.

Korraldusasutus kaasab teavitamis- ja avalikustamismeetmetesse kooskõlas liikmesriikide õigusnormide ja praktikaga järgmised asutused:

| 3. | Korraldusasutus kaasab teavitamis- ja avalikustamismeetmetesse kooskõlas liikmesriikide õigusnormide ja praktikaga järgmised asutused: |
| --- | --- |

3.

Korraldusasutus kaasab teavitamis- ja avalikustamismeetmetesse kooskõlas liikmesriikide õigusnormide ja praktikaga järgmised asutused:

| | a) | määruse (EÜ) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted, artiklis 5 osutatud partnerid; |
| --- | --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted, artiklis 5 osutatud partnerid;

| | a) | määruse (EÜ) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted, artiklis 5 osutatud partnerid; |
| --- | --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr [...], millega kehtestatakse ühissätted, artiklis 5 osutatud partnerid;

| | b) | Euroopa kohta teavet jagavad keskused ja lisaks ka komisjoni esindused liikmesriikides; |
| --- | --- | --- |

b)

Euroopa kohta teavet jagavad keskused ja lisaks ka komisjoni esindused liikmesriikides;

| | b) | Euroopa kohta teavet jagavad keskused ja lisaks ka komisjoni esindused liikmesriikides; |
| --- | --- | --- |

b)

Euroopa kohta teavet jagavad keskused ja lisaks ka komisjoni esindused liikmesriikides;

| | c) | haridus- ja teadusasutused. |
| --- | --- | --- |

c)

haridus- ja teadusasutused.

| | c) | haridus- ja teadusasutused. |
| --- | --- | --- |

c)

haridus- ja teadusasutused.

Need organid levitavad ulatuslikult artikli 120 lõike 1 punktides a ja b kirjeldatud teavet.

Need organid levitavad ulatuslikult artikli 120 lõike 1 punktides a ja b kirjeldatud teavet.

| 3. | POTENTSIAALSETELE TOETUSESAAJATELE JA OLEMASOLEVATELE TOETUSESAAJATELE SUUNATUD TEAVITAMISMEETMED |
| --- | --- |

3.

POTENTSIAALSETELE TOETUSESAAJATELE JA OLEMASOLEVATELE TOETUSESAAJATELE SUUNATUD TEAVITAMISMEETMED

| 3. | POTENTSIAALSETELE TOETUSESAAJATELE JA OLEMASOLEVATELE TOETUSESAAJATELE SUUNATUD TEAVITAMISMEETMED |
| --- | --- |

3.

POTENTSIAALSETELE TOETUSESAAJATELE JA OLEMASOLEVATELE TOETUSESAAJATELE SUUNATUD TEAVITAMISMEETMED

| 3.1 | Potentsiaalsetele toetusesaajatele suunatud teavitamismeetmed |
| --- | --- |

3.1

Potentsiaalsetele toetusesaajatele suunatud teavitamismeetmed

| 3.1 | Potentsiaalsetele toetusesaajatele suunatud teavitamismeetmed |
| --- | --- |

3.1

Potentsiaalsetele toetusesaajatele suunatud teavitamismeetmed

| 1. | Korraldusasutus tagab, et rakenduskava eesmärke ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi pakutavaid rahastamisvõimalusi tutvustatakse laialdaselt kõigile potentsiaalsetele toetusesaajatele ja huvitatud isikutele. |
| --- | --- |

1.

Korraldusasutus tagab, et rakenduskava eesmärke ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi pakutavaid rahastamisvõimalusi tutvustatakse laialdaselt kõigile potentsiaalsetele toetusesaajatele ja huvitatud isikutele.

| 1. | Korraldusasutus tagab, et rakenduskava eesmärke ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi pakutavaid rahastamisvõimalusi tutvustatakse laialdaselt kõigile potentsiaalsetele toetusesaajatele ja huvitatud isikutele. |
| --- | --- |

1.

Korraldusasutus tagab, et rakenduskava eesmärke ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi pakutavaid rahastamisvõimalusi tutvustatakse laialdaselt kõigile potentsiaalsetele toetusesaajatele ja huvitatud isikutele.

| 2. | Korraldusasutus tagab potentsiaalsete toetusesaajate teavitamise vähemalt järgmisest: |
| --- | --- |

2.

Korraldusasutus tagab potentsiaalsete toetusesaajate teavitamise vähemalt järgmisest:

| 2. | Korraldusasutus tagab potentsiaalsete toetusesaajate teavitamise vähemalt järgmisest: |
| --- | --- |

2.

Korraldusasutus tagab potentsiaalsete toetusesaajate teavitamise vähemalt järgmisest:

| | (a) | kulutuste toetuskõlblikkuse tingimused, mis tuleb täita, et kvalifitseeruda toetuse saamiseks rakenduskava raames; |
| --- | --- | --- |

(a)

kulutuste toetuskõlblikkuse tingimused, mis tuleb täita, et kvalifitseeruda toetuse saamiseks rakenduskava raames;

| | (a) | kulutuste toetuskõlblikkuse tingimused, mis tuleb täita, et kvalifitseeruda toetuse saamiseks rakenduskava raames; |
| --- | --- | --- |

(a)

kulutuste toetuskõlblikkuse tingimused, mis tuleb täita, et kvalifitseeruda toetuse saamiseks rakenduskava raames;

| | (b) | rahastamistaotluste vastuvõetavuse tingimuste kirjeldus, rahastamistaotluste läbivaatamise korra ja menetlustähtaegade kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

(b)

rahastamistaotluste vastuvõetavuse tingimuste kirjeldus, rahastamistaotluste läbivaatamise korra ja menetlustähtaegade kirjeldus;

| | (b) | rahastamistaotluste vastuvõetavuse tingimuste kirjeldus, rahastamistaotluste läbivaatamise korra ja menetlustähtaegade kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

(b)

rahastamistaotluste vastuvõetavuse tingimuste kirjeldus, rahastamistaotluste läbivaatamise korra ja menetlustähtaegade kirjeldus;

| | (b a) | võimalikud rahalised tagajärjed ühise kalanduspoliitika eeskirjade mittejärgimise puhul; |
| --- | --- | --- |

(b a)

võimalikud rahalised tagajärjed ühise kalanduspoliitika eeskirjade mittejärgimise puhul;

| | (c) | toetatavate toimingute valimise kriteeriumid; |
| --- | --- | --- |

(c)

toetatavate toimingute valimise kriteeriumid;

| | (c) | toetatavate toimingute valimise kriteeriumid; |
| --- | --- | --- |

(c)

toetatavate toimingute valimise kriteeriumid;

| | (d) | riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi kontaktisikud, kes oskavad anda teavet rakenduskavade kohta; |
| --- | --- | --- |

(d)

riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi kontaktisikud, kes oskavad anda teavet rakenduskavade kohta;

| | (d) | riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi kontaktisikud, kes oskavad anda teavet rakenduskavade kohta; |
| --- | --- | --- |

(d)

riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi kontaktisikud, kes oskavad anda teavet rakenduskavade kohta;

| | (e) | asjaolu, et taotlustes tuleks pakkuda välja toimingu suurusega proportsionaalne kommunikatsioonitegevus, et teavitada üldsust toimingu eesmärkidest ja ELi toetusest toimingule. |
| --- | --- | --- |

(e)

asjaolu, et taotlustes tuleks pakkuda välja toimingu suurusega proportsionaalne kommunikatsioonitegevus, et teavitada üldsust toimingu eesmärkidest ja ELi toetusest toimingule.

| | (e) | asjaolu, et taotlustes tuleks pakkuda välja toimingu suurusega proportsionaalne kommunikatsioonitegevus, et teavitada üldsust toimingu eesmärkidest ja ELi toetusest toimingule. |
| --- | --- | --- |

(e)

asjaolu, et taotlustes tuleks pakkuda välja toimingu suurusega proportsionaalne kommunikatsioonitegevus, et teavitada üldsust toimingu eesmärkidest ja ELi toetusest toimingule.

| 3.2. | Toetusesaajatele suunatud teavitamismeetmed |
| --- | --- |

3.2.

Toetusesaajatele suunatud teavitamismeetmed

| 3.2. | Toetusesaajatele suunatud teavitamismeetmed |
| --- | --- |

3.2.

Toetusesaajatele suunatud teavitamismeetmed

Korraldusasutus teavitab toetusesaajaid sellest, et nõustudes rahastamisega, nõustuvad nad ühtlasi enda lisamisega artikli 120 lõike 2 kohaselt avaldatavasse toetusesaajate nimekirja.

Korraldusasutus teavitab toetusesaajaid sellest, et nõustudes rahastamisega, nõustuvad nad ühtlasi enda lisamisega artikli 120 lõike 2 kohaselt avaldatavasse toetusesaajate nimekirja.

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile tagasi uueks läbivaatamiseks (A7-0282/2013).

(2)  
  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0266.

(1)  

  ELT L 321, 5.12.2011, lk. 1.

(2)  
  Nõukogu 11. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses (ELT L 168, 28.6.2007, lk 1).

(*)  
  Kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

(3)  

  ELT L 60, 5.3.2008, lk 1.

(4)  

  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(5)  

  ELT L 20, 26.1.2010, lk 7.

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/693 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/693

---

P7_TA(2013)0442

Narkootikumide lähteained ***I

Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta (COM(2012)0548 – C7-0319/2012 – 2012/0261(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 208/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0548), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0548),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0319/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0319/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. jaanuari 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. jaanuari 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 26. juuni 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 26. juuni 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0153/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0153/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 76, 14.3.2013, lk 54.

---

P7_TC1-COD(2012)0261

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1258/2013) lõplikule kujule).

---

Neljapäev, 24. oktoober 2013

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/694 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/694

---

P7_TA(2013)0450

Paranduseelarve projekt nr 6/2013

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 6/2013 kohta, III jagu – Komisjon (14870/2013 – C7-0378/2013 – 2013/2151(BUD))

(2016/C 208/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtestuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtestuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 12. detsembril 2012. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 12. detsembril 2012. aastal (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (3),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 6/2013, mille komisjon esitas 10. juulil 2013. aastal (COM(2013)0518) ja mida komisjon muutis 18. septembri 2013. aasta kirjaliku muutmisettepanekuga (COM(2013)0655), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 6/2013, mille komisjon esitas 10. juulil 2013. aastal (COM(2013)0518) ja mida komisjon muutis 18. septembri 2013. aasta kirjaliku muutmisettepanekuga (COM(2013)0655),

| — | võttes arvesse 21. oktoobril 2013. aastal vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 6/2013 kohta (14870/2013 – C7-0378/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. oktoobril 2013. aastal vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 6/2013 kohta (14870/2013 – C7-0378/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0347/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0347/2013),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projektis nr 6/2013, mida komisjon muutis 18. septembri 2013. aasta kirjaliku muutmisettepanekuga, käsitletakse traditsiooniliste omavahendite (s.o tollimaksude ja suhkrumaksude) ning käibemaksu- ja kogurahvatulu baaside prognoosi muutmist, asjaomaste Ühendkuningriigile võimaldatavate korrigeerimiste kandmist eelarvesse ning trahvidest tulenevate muude tulude prognoosi muutmist, mis põhjustab muutusi liidu eelarvesse kantavate liikmesriikide omavahendite sissemaksete summas ja jaotuses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projektis nr 6/2013, mida komisjon muutis 18. septembri 2013. aasta kirjaliku muutmisettepanekuga, käsitletakse traditsiooniliste omavahendite (s.o tollimaksude ja suhkrumaksude) ning käibemaksu- ja kogurahvatulu baaside prognoosi muutmist, asjaomaste Ühendkuningriigile võimaldatavate korrigeerimiste kandmist eelarvesse ning trahvidest tulenevate muude tulude prognoosi muutmist, mis põhjustab muutusi liidu eelarvesse kantavate liikmesriikide omavahendite sissemaksete summas ja jaotuses;

| B. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 6/2013 hõlmab ka finantsmääruse artiklis 187 ette nähtud liidu usaldusfondide loomise kajastamist eelarve struktuuris; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 6/2013 hõlmab ka finantsmääruse artiklis 187 ette nähtud liidu usaldusfondide loomise kajastamist eelarve struktuuris;

| C. | arvestades, et nõukogu seisukohaga paranduseelarve projekti nr 6/2013 kohta ei muudeta kirjaliku muutmisettepanekuga muudetud komisjoni ettepanekut; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nõukogu seisukohaga paranduseelarve projekti nr 6/2013 kohta ei muudeta kirjaliku muutmisettepanekuga muudetud komisjoni ettepanekut;

| D. | arvestades, et selle paranduseelarve projekti abil välditakse sularaha puudust, mille tagajärjel võiks 2013. aasta eelarve täitmisel tekkida puudujääk, kui maksete assigneeringute summa koosneks ainult 2013. aasta eelarve ning paranduseelarvetega nr 1–5/2013 heakskiidetud maksete assigneeringutest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et selle paranduseelarve projekti abil välditakse sularaha puudust, mille tagajärjel võiks 2013. aasta eelarve täitmisel tekkida puudujääk, kui maksete assigneeringute summa koosneks ainult 2013. aasta eelarve ning paranduseelarvetega nr 1–5/2013 heakskiidetud maksete assigneeringutest;

| 1. | võtab teadmiseks paranduseelarve projekti nr 6/2013, mille komisjon esitas 10. juulil 2013. aastal ja mida muudeti 18. septembri 2013. aasta kirjaliku muutmisettepanekuga ning milles käsitletakse traditsiooniliste omavahendite (s.o tollimaksude ja suhkrumaksude) prognoosi muutmist komisjoni parimate prognooside ja teatavate muude suundumuste alusel, ning selliste muude tulude prognoosi veelkordset muutmist, mis tuleneb mitmesugustest trahvidest, mille summa on kuulutatud lõplikuks ja mille saab seetõttu eelarvesse kanda; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks paranduseelarve projekti nr 6/2013, mille komisjon esitas 10. juulil 2013. aastal ja mida muudeti 18. septembri 2013. aasta kirjaliku muutmisettepanekuga ning milles käsitletakse traditsiooniliste omavahendite (s.o tollimaksude ja suhkrumaksude) prognoosi muutmist komisjoni parimate prognooside ja teatavate muude suundumuste alusel, ning selliste muude tulude prognoosi veelkordset muutmist, mis tuleneb mitmesugustest trahvidest, mille summa on kuulutatud lõplikuks ja mille saab seetõttu eelarvesse kanda;

| 2. | märgib, et traditsiooniliste omavahendite prognoosi kohast umbes 3,955 miljardi euro suurust vähenemist ja käibemaksupõhiste omavahendite 384 miljoni euro suurust vähenemist kompenseerivad ülalnimetatud trahvid, mille kogusumma on 1,229 miljardit eurot; |
| --- | --- |

2.

märgib, et traditsiooniliste omavahendite prognoosi kohast umbes 3,955 miljardi euro suurust vähenemist ja käibemaksupõhiste omavahendite 384 miljoni euro suurust vähenemist kompenseerivad ülalnimetatud trahvid, mille kogusumma on 1,229 miljardit eurot;

| 3. | märgib, et seetõttu suureneb liikmesriikide täiendavate kogurahvatulupõhiste osamaksete summa mehaaniliselt 3,110 miljardi euro võrra, mis tähendab, et liikmesriikide osamaksed (st käibemaksupõhine osamakse) suurenevad 2,736 miljardi euro võrra; |
| --- | --- |

3.

märgib, et seetõttu suureneb liikmesriikide täiendavate kogurahvatulupõhiste osamaksete summa mehaaniliselt 3,110 miljardi euro võrra, mis tähendab, et liikmesriikide osamaksed (st käibemaksupõhine osamakse) suurenevad 2,736 miljardi euro võrra;

| 4. | mõistab, et see tekitab liikmesriikide eelarvetele märkimisväärse koormuse, kuid rõhutab, et see tulupoole tehniline korrigeerimine ei tohiks toimuda selle arvelt, et põhjendatud maksevajadused, mille komisjon tegi kindlaks juba paranduseelarve projektides 8 ja 9/2013, jäävad täielikult katmata; tuletab nõukogule meelde tema seisukohta, mis põhines varasemate aastate kunstlikul alaeelarvestamisel, ja rõhutab sellega seoses, et 2007.–2013. aasta eelarvete summa on 60 miljardi euro võrra väiksem kui 2007.–2013. aastaks kokku lepitud finantsraamistiku maksete üldine ülemmäär, ning et 2007.–2013. aasta eest on liikmesriikidele tegelikult tagasi kantud 12 miljardi euro suurune koguülejääk, sest nende kogurahvatulupõhiste osamaksete summat on selle summa võrra vähendatud; |
| --- | --- |

4.

mõistab, et see tekitab liikmesriikide eelarvetele märkimisväärse koormuse, kuid rõhutab, et see tulupoole tehniline korrigeerimine ei tohiks toimuda selle arvelt, et põhjendatud maksevajadused, mille komisjon tegi kindlaks juba paranduseelarve projektides 8 ja 9/2013, jäävad täielikult katmata; tuletab nõukogule meelde tema seisukohta, mis põhines varasemate aastate kunstlikul alaeelarvestamisel, ja rõhutab sellega seoses, et 2007.–2013. aasta eelarvete summa on 60 miljardi euro võrra väiksem kui 2007.–2013. aastaks kokku lepitud finantsraamistiku maksete üldine ülemmäär, ning et 2007.–2013. aasta eest on liikmesriikidele tegelikult tagasi kantud 12 miljardi euro suurune koguülejääk, sest nende kogurahvatulupõhiste osamaksete summat on selle summa võrra vähendatud;

| 5. | nõuab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile kogu teabe, mis tal on selle kohta, millal ja kuidas kantakse need liikmesriikide lisaosamaksed liikmesriikide riigikassadest liidu eelarvesse; nõuab, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile teada, milline on suurenenud kogurahvatulupõhise osamakse võimalik kogumõju liikmesriikide 2013. ja 2014. aasta eelarvetele; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile kogu teabe, mis tal on selle kohta, millal ja kuidas kantakse need liikmesriikide lisaosamaksed liikmesriikide riigikassadest liidu eelarvesse; nõuab, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile teada, milline on suurenenud kogurahvatulupõhise osamakse võimalik kogumõju liikmesriikide 2013. ja 2014. aasta eelarvetele;

| 6. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve nr 6/2013 projekti kohta heaks; |
| --- | --- |

6.

kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve nr 6/2013 projekti kohta heaks;

| 7. | rõhutab, et paranduseelarve projekti nr 6/2013 vastuvõtmisega ei lahendata 2013. aasta eelarves lubatud maksete assigneeringute (mis on vajalikud maksmata arvete tasumiseks) puuduse probleemi; rõhutab veel kord vajadust, et nõukogu võtaks viivitamatult vastu paranduseelarve projekti nr 8/2013; kinnitab veel kord, et Euroopa Parlament ei anna oma nõusolekut mitmeaastast finantsraamistikku 2014–2020 käsitlevale määrusele seni, kuni paranduseelarve projekt nr 8/2013 ei ole vastu võetud, nagu on Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioonis selgelt märgitud. |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et paranduseelarve projekti nr 6/2013 vastuvõtmisega ei lahendata 2013. aasta eelarves lubatud maksete assigneeringute (mis on vajalikud maksmata arvete tasumiseks) puuduse probleemi; rõhutab veel kord vajadust, et nõukogu võtaks viivitamatult vastu paranduseelarve projekti nr 8/2013; kinnitab veel kord, et Euroopa Parlament ei anna oma nõusolekut mitmeaastast finantsraamistikku 2014–2020 käsitlevale määrusele seni, kuni paranduseelarve projekt nr 8/2013 ei ole vastu võetud, nagu on Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioonis selgelt märgitud.

| 8. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 6/2013 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 6/2013 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 66, 8.3.2013.

(3)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/696 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/696

---

P7_TA(2013)0451

ELi üldine keskkonnaalane tegevusprogramm aastani 2020 ***I

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires” (COM(2012)0710 – C7-0392/2012 – 2012/0337(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 208/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0710), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0710),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0392/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0392/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. märtsi 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. märtsi 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 26. juuni 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 26. juuni 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A7-0166/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A7-0166/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning riikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning riikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 161, 6.6.2013, lk 77.

(2)  ELT C 218, 30.7.2013, lk 53.

---

P7_TC1-COD(2012)0337

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2013/EL, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires”

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus nr 1386/2013/EL) lõplikule kujule).

---

| 10.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 208/697 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 208/697

---

P7_TA(2013)0452

Ioniseeriva kiirgusega kokkupuutest tulenevad ohud ***I

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (COM(2012)0242 – C7-0151/2012 – 2011/0254(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 208/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0242), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0242),

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikleid 31 ja 32, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0151/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikleid 31 ja 32, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0151/2012),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 192 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 192 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0303/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0303/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti sellest, mil viisil komisjon on arvesse võtnud Euroopa Parlamendi seisukohta; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti sellest, mil viisil komisjon on arvesse võtnud Euroopa Parlamendi seisukohta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 143, 22.5.2012, lk 113.

---

P7_TC1-COD(2011)0254

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kokkupuutest tulenevate ohtude eest

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut

  Liidu toimimise lepingut
  , eriti selle artikleid 31 ja 32

  artikli 192 lõiget 1
  , [ME 1]

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on koostatud pärast arvamuse saamist eksperdirühmalt, kelle teadus- ja tehnikakomitee on nimetanud liikmesriikide teadlaste seast, ning olles konsulteerinud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 191 luuakse õiguslik alus keskkonna säilitamiseks, kaitsmiseks ja selle kvaliteedi parandamiseks

  Asutamislepingu artikli 2 punktis b nähakse ette ühtsete ohutusnormide kehtestamine töötajate ja elanikkonna tervise kaitseks ning
  inimese

  asutamislepingu artiklis 30 määratletakse põhistandardid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks
  , muu hulgas ioniseeriva kiirgusega kokkupuutest

  ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest. [ME 2]









  (1a) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 153 võimaldatakse kehtestada ohutusnormid töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitseks. [ME 3] |
| --- | --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 191 luuakse õiguslik alus keskkonna säilitamiseks, kaitsmiseks ja selle kvaliteedi parandamiseks

  Asutamislepingu artikli 2 punktis b nähakse ette ühtsete ohutusnormide kehtestamine töötajate ja elanikkonna tervise kaitseks ning
  inimese

  asutamislepingu artiklis 30 määratletakse põhistandardid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks
  , muu hulgas ioniseeriva kiirgusega kokkupuutest

  ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest. [ME 2]

(1a)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 153 võimaldatakse kehtestada ohutusnormid töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitseks. [ME 3]

| (1b) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 168 võimaldatakse kehtestada põhilised normid töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest. [ME 4] |
| --- | --- |

(1b)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 168 võimaldatakse kehtestada põhilised normid töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest. [ME 4]

| (2) | Oma ülesande täitmiseks kehtestas ühendus asutamislepingu artikli 218 alusel esmakordselt 1959. aastal põhinormid 2. veebruari 1959. aasta direktiivides, milles sätestatakse põhinormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest (2). Direktiive muudeti mitmel korral, viimati 1996. aastal nõukogu direktiiviga 96/29/Euratom (3), millega eelmised direktiivid muudeti kehtetuks. |
| --- | --- |

(2)

Oma ülesande täitmiseks kehtestas ühendus asutamislepingu artikli 218 alusel esmakordselt 1959. aastal põhinormid 2. veebruari 1959. aasta direktiivides, milles sätestatakse põhinormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest (2). Direktiive muudeti mitmel korral, viimati 1996. aastal nõukogu direktiiviga 96/29/Euratom (3), millega eelmised direktiivid muudeti kehtetuks.

| (3) | Direktiiviga 96/29/Euratom kehtestatakse põhilised ohutusnormid. Osutatud direktiivi kohaldatakse normaal- ja avariikiirituse olukordade suhtes ning neid on täiendatud spetsiifilisemate õigusaktidega. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiviga 96/29/Euratom kehtestatakse põhilised ohutusnormid. Osutatud direktiivi kohaldatakse normaal- ja avariikiirituse olukordade suhtes ning neid on täiendatud spetsiifilisemate õigusaktidega.

| (4) | Nõukogu direktiiv 97/43/Euratom (4), nõukogu direktiiv 89/618/Euratom (5), nõukogu direktiiv 90/641/Euratom (6) ja nõukogu direktiiv 2003/122/Euratom (7) täiendavad direktiivi 96/29/Euratom, hõlmates mitmesuguseid eriaspekte. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu direktiiv 97/43/Euratom (4), nõukogu direktiiv 89/618/Euratom (5), nõukogu direktiiv 90/641/Euratom (6) ja nõukogu direktiiv 2003/122/Euratom (7) täiendavad direktiivi 96/29/Euratom, hõlmates mitmesuguseid eriaspekte.

| (5) | Nimetatud õigusaktides kasutatud mõisteid on aja jooksul edasi arendatud ja konkreetsele reguleerimisalale kohandatud, kuid paljud nõuded, mis õigusakti vastuvõtmise ajal selle esialgsesse konteksti sobisid, ei ole direktiivis 96/29/Euratom enam kasutatavad. |
| --- | --- |

(5)

Nimetatud õigusaktides kasutatud mõisteid on aja jooksul edasi arendatud ja konkreetsele reguleerimisalale kohandatud, kuid paljud nõuded, mis õigusakti vastuvõtmise ajal selle esialgsesse konteksti sobisid, ei ole direktiivis 96/29/Euratom enam kasutatavad.

| (6) | Teadus- ja tehnikakomitee määratud eksperdirühma nõuande kohaselt tuleks Euratomi asutamislepingu artiklite 30 ja 31 alusel kehtestatud põhiliste ohutusnormide puhul võtta arvesse ka rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni (ICRP) uusi soovitusi, eriti neid, mis on avaldatud 2007. aasta väljaandes 103 (8), ning põhilised ohutusnormid tuleks uute teadusandmete ja praktiliste kogemuste valguses läbi vaadata. |
| --- | --- |

(6)

Teadus- ja tehnikakomitee määratud eksperdirühma nõuande kohaselt tuleks Euratomi asutamislepingu artiklite 30 ja 31 alusel kehtestatud põhiliste ohutusnormide puhul võtta arvesse ka rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni (ICRP) uusi soovitusi, eriti neid, mis on avaldatud 2007. aasta väljaandes 103 (8), ning põhilised ohutusnormid tuleks uute teadusandmete ja praktiliste kogemuste valguses läbi vaadata.

| (7) | Käesolevas direktiivis tuleks järgida rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandes 103 kasutatud olukorrapõhist lähenemisviisi ning teha vahet püsi-, kavandatava ja avariikiirituse olukordade vahel.
  Seejuures tuleks normide ja nõuete kohaldamisel samuti teha vahet loodusliku radioaktiivsusega seotud püsikiirituse olukordade ja inimtekkelise püsikiirituse olukordade vahel.
  Kõnealuse uue raamistiku arvessevõtmiseks peaks direktiiv hõlmama kõiki kiiritusolukordi ja -liike, nimelt kutse-, elaniku- ja meditsiinikiiritust. [ME 5] |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas direktiivis tuleks järgida rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandes 103 kasutatud olukorrapõhist lähenemisviisi ning teha vahet püsi-, kavandatava ja avariikiirituse olukordade vahel.
  Seejuures tuleks normide ja nõuete kohaldamisel samuti teha vahet loodusliku radioaktiivsusega seotud püsikiirituse olukordade ja inimtekkelise püsikiirituse olukordade vahel.
  Kõnealuse uue raamistiku arvessevõtmiseks peaks direktiiv hõlmama kõiki kiiritusolukordi ja -liike, nimelt kutse-, elaniku- ja meditsiinikiiritust. [ME 5]

| (8) | Käesolevas direktiivis tuleks arvesse võtta ka rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni uut dooside arvutamise metoodikat, mis põhineb kõige värskematel teadmistel kiiritusohtude kohta. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas direktiivis tuleks arvesse võtta ka rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni uut dooside arvutamise metoodikat, mis põhineb kõige värskematel teadmistel kiiritusohtude kohta.

| (9) | Praegused kutse- ja elanikukiirituse aastadoosi piirmäärad jäävad kehtima. Siiski ei tohiks enam kasutada viie järjestikuse aasta kiirituse keskmist väärtust, välja arvatud siseriiklikes õigusaktides määratletud eriolukordades. |
| --- | --- |

(9)

Praegused kutse- ja elanikukiirituse aastadoosi piirmäärad jäävad kehtima. Siiski ei tohiks enam kasutada viie järjestikuse aasta kiirituse keskmist väärtust, välja arvatud siseriiklikes õigusaktides määratletud eriolukordades.

| (10) | Kiirguse mõju kohta kudedele on saadud uusi teadusandmeid, mistõttu tuleks optimeerituse põhimõtet kohaldada ka elundidooside suhtes, et hoida doosid nii madalad, kui on mõistlik ja võimalik. Direktiivis tuleks järgida ka rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni uut juhist silmaläätse kutsekiirituse elundidoosi piirmäära kohta. |
| --- | --- |

(10)

Kiirguse mõju kohta kudedele on saadud uusi teadusandmeid, mistõttu tuleks optimeerituse põhimõtet kohaldada ka elundidooside suhtes, et hoida doosid nii madalad, kui on mõistlik ja võimalik. Direktiivis tuleks järgida ka rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni uut juhist silmaläätse kutsekiirituse elundidoosi piirmäära kohta.

| (11) | Tööstusharud, milles töödeldakse maakoorest saadud looduslikke radioaktiivseid materjale, suurendavad töötajate, ja kui materjal satub keskkonda, siis ka elanike kokkupuudet kiirgusega. |
| --- | --- |

(11)

Tööstusharud, milles töödeldakse maakoorest saadud looduslikke radioaktiivseid materjale, suurendavad töötajate, ja kui materjal satub keskkonda, siis ka elanike kokkupuudet kiirgusega.

| (12) | Kaitset looduslike kiirgusallikate eest ei tuleks käsitleda erijaotises, vaid see tuleks täielikult lõimida üldistesse nõuetesse. Eelkõige tuleks looduslikke radionukliide sisaldavaid materjale töötlevaid tööstusharusid (NORM-tööstusharud) ohjata samade regulatiivsete nõuetega kui kõiki muid kiirgustegevusalasid. |
| --- | --- |

(12)

Kaitset looduslike kiirgusallikate eest ei tuleks käsitleda erijaotises, vaid see tuleks täielikult lõimida üldistesse nõuetesse. Eelkõige tuleks looduslikke radionukliide sisaldavaid materjale töötlevaid tööstusharusid (NORM-tööstusharud) ohjata samade regulatiivsete nõuetega kui kõiki muid kiirgustegevusalasid.

| (13) | Uued nõuded ehitusmaterjalide
  loodusliku
  radioaktiivsuse kohta peaksid võimaldama ehitusmaterjalide vaba ringlust
  ning pakkuma samal ajal paremat kaitset kiirgusohu vastu
  . [ME 6] |
| --- | --- |

(13)

Uued nõuded ehitusmaterjalide
  loodusliku
  radioaktiivsuse kohta peaksid võimaldama ehitusmaterjalide vaba ringlust
  ning pakkuma samal ajal paremat kaitset kiirgusohu vastu
  . [ME 6]

| (14) | Värsked elamute epidemioloogilised uuringud näitavad, et kokkupuutel siseruumide õhus leiduva radooniga tekib kopsuvähki haigestumise oht, kui radioaktiivsustaseme suurusjärk on 100 bekrelli (Bq) 1 m3 õhu kohta. Uus lähenemine kiiritusolukordadele võimaldab kaasata komisjoni soovituse 90/143/Euratom (elanikkonna kaitsmise kohta radooniga kokkupuute eest siseruumides) (9) põhiliste ohutusnormide siduvatesse nõuetesse, jättes siiski piisavalt vabadust selle rakendamisel. |
| --- | --- |

(14)

Värsked elamute epidemioloogilised uuringud näitavad, et kokkupuutel siseruumide õhus leiduva radooniga tekib kopsuvähki haigestumise oht, kui radioaktiivsustaseme suurusjärk on 100 bekrelli (Bq) 1 m3 õhu kohta. Uus lähenemine kiiritusolukordadele võimaldab kaasata komisjoni soovituse 90/143/Euratom (elanikkonna kaitsmise kohta radooniga kokkupuute eest siseruumides) (9) põhiliste ohutusnormide siduvatesse nõuetesse, jättes siiski piisavalt vabadust selle rakendamisel.

| (15) | Lennumeeskondade kokkupuudet kosmilise kiirgusega tuleks ohjata sarnaselt kavandatava kiiritusolukorraga. Kosmoselaeva käitamine peaks kuuluma käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ning seda tuleks ohjata eriloa alusel toimuva kokkupuutena. |
| --- | --- |

(15)

Lennumeeskondade kokkupuudet kosmilise kiirgusega tuleks ohjata sarnaselt kavandatava kiiritusolukorraga. Kosmoselaeva käitamine peaks kuuluma käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ning seda tuleks ohjata eriloa alusel toimuva kokkupuutena.

| (16) | Elanikkonna tervise kaitse põhimõtetes on arvesse võetud Radioaktiivsete ainete olemasolu keskkonnas
  mõjutab kogu elanikkonna tervist
  . Keskkonda käsitatakse kiirgusega kokkupuute otsese allikana, kuid piisavat tähelepanu tuleks pöörata ka keskkonna kui terviku, sh elustiku kaitsele kiirgusega kokkupuute eest tervikliku ja sidusa üldraamistiku abil. Kuna inimene on keskkonna osa, on selline poliitika pikas perspektiivis tervisekaitse jaoks kasulik.
  Kuna organismid on nii välise kui ka sisemise kiirguse suhtes vastuvõtlikud, tuleks rohkem vahendeid suunata ioniseeriva kiirguse poolt nii inimestele kui ka keskkonnale avaldatava mõju üksikasjalikule uurimisele. [ME 8] |
| --- | --- |

(16)

Elanikkonna tervise kaitse põhimõtetes on arvesse võetud Radioaktiivsete ainete olemasolu keskkonnas
  mõjutab kogu elanikkonna tervist
  . Keskkonda käsitatakse kiirgusega kokkupuute otsese allikana, kuid piisavat tähelepanu tuleks pöörata ka keskkonna kui terviku, sh elustiku kaitsele kiirgusega kokkupuute eest tervikliku ja sidusa üldraamistiku abil. Kuna inimene on keskkonna osa, on selline poliitika pikas perspektiivis tervisekaitse jaoks kasulik.
  Kuna organismid on nii välise kui ka sisemise kiirguse suhtes vastuvõtlikud, tuleks rohkem vahendeid suunata ioniseeriva kiirguse poolt nii inimestele kui ka keskkonnale avaldatava mõju üksikasjalikule uurimisele. [ME 8]

| (17) | Meditsiini valdkonnas on tehnoloogia ja teaduse areng oluliselt suurendanud patsientide kokkupuudet kiirgusega. Seepärast tuleks direktiivis rõhutada meditsiinikiirituse põhjendatuse vajadust, sealhulgas haigustunnusteta isikute puhul, ning karmistada nõudeid patsientidele antava teabe, meditsiiniprotseduuridega saadavate dooside registreerimise ja nendest teatamise, diagnostiliste viitetasemete kasutamise ning doosi näitavate seadmete kättesaadavuse kohta. |
| --- | --- |

(17)

Meditsiini valdkonnas on tehnoloogia ja teaduse areng oluliselt suurendanud patsientide kokkupuudet kiirgusega. Seepärast tuleks direktiivis rõhutada meditsiinikiirituse põhjendatuse vajadust, sealhulgas haigustunnusteta isikute puhul, ning karmistada nõudeid patsientidele antava teabe, meditsiiniprotseduuridega saadavate dooside registreerimise ja nendest teatamise, diagnostiliste viitetasemete kasutamise ning doosi näitavate seadmete kättesaadavuse kohta.

| (18) | Jätkuvalt tekitab muret õnnetusjuhtumitega seotud ja juhuslik meditsiinikiiritus. Selle vältimist ja järelkontrolli (kui see siiski tekib) tuleks käsitleda põhjalikult. Seoses selliste juhtumite vältimisega tuleks esile tõsta kvaliteedi tagamise kavade, sh kiiritusravi riskianalüüsi osa ning selliste juhtumite korral tuleks nõuda registreerimist, teatamist, analüüsi ja parandusmeetme võtmist. |
| --- | --- |

(18)

Jätkuvalt tekitab muret õnnetusjuhtumitega seotud ja juhuslik meditsiinikiiritus. Selle vältimist ja järelkontrolli (kui see siiski tekib) tuleks käsitleda põhjalikult. Seoses selliste juhtumite vältimisega tuleks esile tõsta kvaliteedi tagamise kavade, sh kiiritusravi riskianalüüsi osa ning selliste juhtumite korral tuleks nõuda registreerimist, teatamist, analüüsi ja parandusmeetme võtmist.

| (19) | Direktiivis 97/43/Euratom osutatud kiiritamine kui osa nn „kohtumeditsiinilise ekspertiisi toimingutest” on nüüd selgesõnaliselt määratletud inimeste kavandatud kiiritamisena muul kui meditsiinilisel eesmärgil või muu kui meditsiinilise kuvamise eesmärgil. Sellised kiiritusega seotud tegevused tuleb allutada sobivale regulatiivsele kontrollile ning need peavad olema põhjendatud samal viisil kui meditsiinikiiritus. Siiski on vaja erinevalt läheneda meditsiiniseadmeid kasutavate meditsiinitöötajate poolt rakendatavatele protseduuridele ja muid kui meditsiiniseadmeid kasutavate muude kui meditsiinitöötajate rakendatavatele protseduuridele. Üldiselt tuleks kohaldada aastadoosi piirmäärasid ja neile vastavaid elanikukiirituse piiranguid. |
| --- | --- |

(19)

Direktiivis 97/43/Euratom osutatud kiiritamine kui osa nn „kohtumeditsiinilise ekspertiisi toimingutest” on nüüd selgesõnaliselt määratletud inimeste kavandatud kiiritamisena muul kui meditsiinilisel eesmärgil või muu kui meditsiinilise kuvamise eesmärgil. Sellised kiiritusega seotud tegevused tuleb allutada sobivale regulatiivsele kontrollile ning need peavad olema põhjendatud samal viisil kui meditsiinikiiritus. Siiski on vaja erinevalt läheneda meditsiiniseadmeid kasutavate meditsiinitöötajate poolt rakendatavatele protseduuridele ja muid kui meditsiiniseadmeid kasutavate muude kui meditsiinitöötajate rakendatavatele protseduuridele. Üldiselt tuleks kohaldada aastadoosi piirmäärasid ja neile vastavaid elanikukiirituse piiranguid.

| (20) | Liikmesriikidelt tuleks nõuda, et nad hõlmaksid oma regulatiivse kontrolli süsteemiga teatavad kiirgustegevusalad, millega kaasneb ioniseeriva kiirgusega seotud oht, või keelaksid teatavad sellised tegevusalad. Liikmesriigid peaksid kasu saama regulatiivse kontrolli ohutaset arvestavast lähenemisviisist, mis peaks vastama sellisest seotud tegevusest saadava kiirituse ulatusele ja tõenäosusele ning samuti mõjule, mis regulatiivsel kontrollil võib olla sellise kiirituse vähendamisele või käitiste ohutuse parandamisele. |
| --- | --- |

(20)

Liikmesriikidelt tuleks nõuda, et nad hõlmaksid oma regulatiivse kontrolli süsteemiga teatavad kiirgustegevusalad, millega kaasneb ioniseeriva kiirgusega seotud oht, või keelaksid teatavad sellised tegevusalad. Liikmesriigid peaksid kasu saama regulatiivse kontrolli ohutaset arvestavast lähenemisviisist, mis peaks vastama sellisest seotud tegevusest saadava kiirituse ulatusele ja tõenäosusele ning samuti mõjule, mis regulatiivsel kontrollil võib olla sellise kiirituse vähendamisele või käitiste ohutuse parandamisele.

| (21) | Kasulik on omada samu aktiivsuskontsentratsiooni väärtusi kiirgustegevusalade regulatiivse kontrolli alt väljaarvamise ja materjalide vabastamise jaoks reguleeritud kiirgustegevusalade suhtes kohaldatavate nõuete rakendamisest. Põhjaliku läbivaatamisega on jõutud järeldusele, et Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri dokumendis RS-G-1.7 (10) soovitatud väärtusi saab kasutada nii väljaarvamiste vaikeväärtustena, mis asendavad direktiivi 96/29/Euratom I lisas sätestatud aktiivsuskontsentratsiooni väärtusi, kui ka üldiste vabastamistasemetena, mis asendavad väärtusi, mida komisjon soovitas kiirguskaitse seerias nr 122 (11). |
| --- | --- |

(21)

Kasulik on omada samu aktiivsuskontsentratsiooni väärtusi kiirgustegevusalade regulatiivse kontrolli alt väljaarvamise ja materjalide vabastamise jaoks reguleeritud kiirgustegevusalade suhtes kohaldatavate nõuete rakendamisest. Põhjaliku läbivaatamisega on jõutud järeldusele, et Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri dokumendis RS-G-1.7 (10) soovitatud väärtusi saab kasutada nii väljaarvamiste vaikeväärtustena, mis asendavad direktiivi 96/29/Euratom I lisas sätestatud aktiivsuskontsentratsiooni väärtusi, kui ka üldiste vabastamistasemetena, mis asendavad väärtusi, mida komisjon soovitas kiirguskaitse seerias nr 122 (11).

| (22) | Liikmesriigid võivad vabastada loa taotlemisest teatavad kiirgustegevusalad, sealhulgas väljaarvamisväärtuste ületamisega seotud tegevusalad. |
| --- | --- |

(22)

Liikmesriigid võivad vabastada loa taotlemisest teatavad kiirgustegevusalad, sealhulgas väljaarvamisväärtuste ületamisega seotud tegevusalad.

| (23) | Erivabastustasemed, mis on kõrgemad väljaarvamise ja vabastamise vaikeväärtustest, kuid vastavad siiski ühenduse juhenditele (12), jäävad endiselt tegevusluba omavate käitiste demonteerimisel tekkivate suurte materjalikoguste haldamise vahendiks. |
| --- | --- |

(23)

Erivabastustasemed, mis on kõrgemad väljaarvamise ja vabastamise vaikeväärtustest, kuid vastavad siiski ühenduse juhenditele (12), jäävad endiselt tegevusluba omavate käitiste demonteerimisel tekkivate suurte materjalikoguste haldamise vahendiks.

| (24) | Liikmesriigid peaksid tagama välistöötajatele samasuguse kaitse kui kiirgusallikatega tegelevates ettevõtetes töötavatele kiirgustöötajatele. Direktiivis 90/641/Euratom välistöötajate suhtes kehtestatud erikorda tuleks laiendada järelevalvepiirkondades töötamisele. |
| --- | --- |

(24)

Liikmesriigid peaksid tagama välistöötajatele samasuguse kaitse kui kiirgusallikatega tegelevates ettevõtetes töötavatele kiirgustöötajatele. Direktiivis 90/641/Euratom välistöötajate suhtes kehtestatud erikorda tuleks laiendada järelevalvepiirkondades töötamisele.

| (25) | Seoses avariikiirituse olukordade ohjamisega tuleks praegune sekkumistasemetel põhinev lähenemisviis asendada üldisema süsteemiga, mis hõlmaks ohu analüüsi, üldist avariiohjamise süsteemi, avariide lahendamise kavasid kõikide tuvastatud ohtude puhul ning iga võimaliku sündmuse ohjamiseks varem kavandatud strateegiat. |
| --- | --- |

(25)

Seoses avariikiirituse olukordade ohjamisega tuleks praegune sekkumistasemetel põhinev lähenemisviis asendada üldisema süsteemiga, mis hõlmaks ohu analüüsi, üldist avariiohjamise süsteemi, avariide lahendamise kavasid kõikide tuvastatud ohtude puhul ning iga võimaliku sündmuse ohjamiseks varem kavandatud strateegiat.

| (26) | Viitetasemete kasutuselevõtmine avarii- ja püsikiirituse olukorras võimaldab kaitsta üksikisikuid ning arvesse võtta muid ühiskonnakriteeriume samal viisil, nagu võetakse arvesse doosi piirväärtusi ja doosipiiranguid kavandatavates kiiritusolukordades. |
| --- | --- |

(26)

Viitetasemete kasutuselevõtmine avarii- ja püsikiirituse olukorras võimaldab kaitsta üksikisikuid ning arvesse võtta muid ühiskonnakriteeriume samal viisil, nagu võetakse arvesse doosi piirväärtusi ja doosipiiranguid kavandatavates kiiritusolukordades.

| (27) | Piiriüleste tagajärgedega tuumaavarii tõhus ohjamine nõuab liikmesriikidevahelise koostöö
  ja läbipaistvuse
  arendamist avariiolukorraks valmistumisel ja sellele reageerimisel. [ME 9] |
| --- | --- |

(27)

Piiriüleste tagajärgedega tuumaavarii tõhus ohjamine nõuab liikmesriikidevahelise koostöö
  ja läbipaistvuse
  arendamist avariiolukorraks valmistumisel ja sellele reageerimisel. [ME 9]

| (28) | Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur koos Maailma Terviseorganisatsiooni, Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni Tuumaenergiaagentuuri ja Pan-Ameerika Terviseorganisatsiooniga vaatavad põhilised rahvusvahelised ohutusnormid läbi, lähtudes rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni uuest väljaandest 103. |
| --- | --- |

(28)

Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur koos Maailma Terviseorganisatsiooni, Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni Tuumaenergiaagentuuri ja Pan-Ameerika Terviseorganisatsiooniga vaatavad põhilised rahvusvahelised ohutusnormid läbi, lähtudes rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni uuest väljaandest 103.

| (29) | Selgemalt on vaja määratleda kiirguskaitse tehniliste ja praktiliste aspektide pädevat ohjamist tagavate riiklike teenistuste ja ekspertide roll ja vastutus. |
| --- | --- |

(29)

Selgemalt on vaja määratleda kiirguskaitse tehniliste ja praktiliste aspektide pädevat ohjamist tagavate riiklike teenistuste ja ekspertide roll ja vastutus.

| (30) | Heitelubade väljastamisele ja heiteseirele tuleks kehtestada täpsemad nõuded
  ja asjakohased karistused
  . Komisjoni soovituses 2004/2/Euratom (13) nähakse ette standardteave andmete esitamiseks tuumajaamade ja ümbertöötamiskäitiste heidete kohta. [ME 10] |
| --- | --- |

(30)

Heitelubade väljastamisele ja heiteseirele tuleks kehtestada täpsemad nõuded
  ja asjakohased karistused
  . Komisjoni soovituses 2004/2/Euratom (13) nähakse ette standardteave andmete esitamiseks tuumajaamade ja ümbertöötamiskäitiste heidete kohta. [ME 10]

| (31) | Direktiivi

  Viimases direktiivis 2003/122/Euratom, milles käsitletakse kõrgaktiivsete kinniste kiirgusallikate ja omanikuta kiirgusallikate kontrollimist,
  tuleks laiendada, et nõuded hõlmaksid kõiki kinniseid kiirgusallikaid

  ei ole vaja teha suuri muudatusi, välja arvatud teatavate nõuete laiendamine kõikidele kinnistele kiirgusallikatele. Kuid omanikuta kiirgusallikad
  , näiteks lõhkemata laskemoon
  tekitavad endiselt probleeme ning on esinenud juhtumeid, kus kolmandast riigist on sisse veetud saastunud metalli. Seega tuleb nõuda omanikuta kiirgusallikate või saastunud metalliga seotud vahejuhtumitest teatamist. Rahvusvahelise ohutuse seisukohalt on oluline ühtlustada tasemed, mille ületamisel kiirgusallikat hakatakse pidama kõrgaktiivseks kinniseks kiirgusallikaks, Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri kehtestatud vastavate tasemetega. [ME 11] |
| --- | --- |

(31)

Direktiivi

  Viimases direktiivis 2003/122/Euratom, milles käsitletakse kõrgaktiivsete kinniste kiirgusallikate ja omanikuta kiirgusallikate kontrollimist,
  tuleks laiendada, et nõuded hõlmaksid kõiki kinniseid kiirgusallikaid

  ei ole vaja teha suuri muudatusi, välja arvatud teatavate nõuete laiendamine kõikidele kinnistele kiirgusallikatele. Kuid omanikuta kiirgusallikad
  , näiteks lõhkemata laskemoon
  tekitavad endiselt probleeme ning on esinenud juhtumeid, kus kolmandast riigist on sisse veetud saastunud metalli. Seega tuleb nõuda omanikuta kiirgusallikate või saastunud metalliga seotud vahejuhtumitest teatamist. Rahvusvahelise ohutuse seisukohalt on oluline ühtlustada tasemed, mille ületamisel kiirgusallikat hakatakse pidama kõrgaktiivseks kinniseks kiirgusallikaks, Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri kehtestatud vastavate tasemetega. [ME 11]

| (32) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama oma teatele ülevõtmismeetmete võtmise kohta ka dokumendi või dokumendid, milles kirjeldatakse direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide osade vastavust. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(32)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama oma teatele ülevõtmismeetmete võtmise kohta ka dokumendi või dokumendid, milles kirjeldatakse direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide osade vastavust. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud.

| (33) | Direktiivid 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom ja 2003/122/Euratom tuleks seepärast tunnistada kehtetuks, |
| --- | --- |

(33)

Direktiivid 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom ja 2003/122/Euratom tuleks seepärast tunnistada kehtetuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

REGULEERIMISESE JA -ALA

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesolevas direktiivis kehtestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna, patsientide ja muude meditsiinikiiritust saavate isikute tervise kaitseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest
  , et tagada liikmesriikides

  ja nähakse ette nende normide ühetaoline
  kaitse lävitase, ilma et see piiraks liikmesriike säilitamast või kehtestamast käesoleva direktiiviga ette nähtud normidest rangemaid põhilisi ohutusnorme

  rakendamine liikmesriikide poolt. [ME-d 12 ja 133]

2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse keskkonna kaitse suhtes, kuna keskkonna kaudu puutub inimene kokku kiirgusallikatest pärineva kiirgusega; vajaduse korral tuleb pöörata eritähelepanu ka kogu keskkonnas oleva elustiku kaitsmisele kiirguse eest.

3.   Käesolevas direktiivis nähakse ette radioaktiivsete kiirgusallikate ohutuse ja turvalisuse kontrolli nõuded ning
  kohustusliku

  asjakohase teabe edastamine avariikiiritusolukorras. [ME 13]

4.   Käesolevas direktiivis sätestatakse nõuded selleks, et vältida töötajate ja muu elanikkonna kokkupuudet omanikuta kiirgusallikatest ja kõrgaktiivsete kinniste kiirgusallikate ebapiisavast kontrollimisest tingitud ioniseeriva kiirgusega, samuti liikmesriikides toimuvate kohapealsete kontrollide ühtlustamiseks, milleks määratletakse kõigi selliste allikate üle kontrolli tagavad erinõuded.

5.   Käesolevas direktiivis määratletakse ühenduse tasandi ühised eesmärgid seoses elanikkonna teavitamise meetmete ja korraga, et paremini kaitsta inimeste tervist avarii puhul.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse iga kavandatava, püsi-
  , õnnetusjuhtumiga seotud
  või avariikiiritusolukorra suhtes, millega kaasneb ioniseeriva kiirgusega kokkupuute oht, mida kiirguskaitse seisukohalt ei ole võimalik eirata ja mille puhul on vaja kaitsta töötajate ja muu elanikkonna tervist või keskkonda, samuti patsientide ja muude meditsiinikiiritust saavate isikute tervist. [ME 14]

2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi kiirgusallikate ja kiirgustegevusalade suhtes, mis on järgmised:

| (a) | radioaktiivse materjali tootmine, töötlemine, käitlemine, kasutamine, ladustamine, hoidmine, teisaldamine, vedu, import ühendusse ja eksport ühendusest
  , samuti
  lõppladustamine ning
  radioaktiivsete jäätmete ajutine või lõplik ladustamine
  ; [ME 15] |
| --- | --- |

(a)

radioaktiivse materjali tootmine, töötlemine, käitlemine, kasutamine, ladustamine, hoidmine, teisaldamine, vedu, import ühendusse ja eksport ühendusest
  , samuti
  lõppladustamine ning
  radioaktiivsete jäätmete ajutine või lõplik ladustamine
  ; [ME 15]

| (b) | ioniseerivat kiirgust kiirgavate elektriseadmete ning üle 5 kV potentsiaalivahega elektriseadmete kasutamine; |
| --- | --- |

(b)

ioniseerivat kiirgust kiirgavate elektriseadmete ning üle 5 kV potentsiaalivahega elektriseadmete kasutamine;

| (c) | loodusliku kiirgusallikaga seotud kiirgustegevusalad, mis suurendavad oluliselt töötajate või elanike kokkupudet kiirgusega, eriti:






  i) | tegevus, mille käigus puutuvad töötajad kokku kosmilise kiirgusega, sealhulgas
  õhu- ja kosmosesõidukite käitamine
  ning sage lendamine
  ; [ME 16] |
| --- | --- | --- |

(c)

loodusliku kiirgusallikaga seotud kiirgustegevusalad, mis suurendavad oluliselt töötajate või elanike kokkupudet kiirgusega, eriti:

i)

tegevus, mille käigus puutuvad töötajad kokku kosmilise kiirgusega, sealhulgas
  õhu- ja kosmosesõidukite käitamine
  ning sage lendamine
  ; [ME 16]

| ii) | kokkupuude radooniga töökohtadel; |
| --- | --- |

ii)

kokkupuude radooniga töökohtadel;

| iii) | looduslikke radionukliide sisaldavaid materjale töötlevate tööstusharude tootmistegevus või sellise töötlemisega seotud tegevusalad; |
| --- | --- |

iii)

looduslikke radionukliide sisaldavaid materjale töötlevate tööstusharude tootmistegevus või sellise töötlemisega seotud tegevusalad;

| (d) | liikmesriigi määratletud mis tahes muu kiirgustegevus. |
| --- | --- |

(d)

liikmesriigi määratletud mis tahes muu kiirgustegevus.

3.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse püsikiiritusolukordade ohjamise suhtes, eriti elanike kokkupuute suhtes siseruumide õhus leiduva radooniga, ehitusmaterjalidest tuleneva väliskiirituse ning avarii või minevikus toimunud tegevuse järelmõjudest tingitud püsiva kiirgusega kokkupuute suhtes.

4.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse avariikiiritusolukordade ohjamise suhtes juhul, kui leitakse, et sekkumine sellistes olukordades on põhjendatud, sest aitab kaitsta töötajate või muu elanikkonna tervist või keskkonda; kavandatava kiiritusolukorra planeerimine hõlmab valmisolekut võimaliku kiirituse ja avarii puhuks ning avarii lahendamiseks.

Artikkel 3

Reguleerimisalast väljajätmine

Käesolevat direktiivi ei kohaldata inimorganismis loomulikult sisalduvate radionukliidide ega maapinnani jõudva kosmilise kiirguse suhtes, samuti kokkupuute suhtes puutumata maakoores sisalduvate radionukliididega.

II PEATÜKK

MÕISTED

Artikkel 4

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| (1) | „meditsiinikiiritus” – kiiritus, mille patsiendid või haigustunnusteta isikud saavad haiguse diagnoosimisel või ravimisel või stomatoloogilisel diagnoosimisel või ravimisel ning millel on kavandatud positiivne mõju nende tervisele või heaolule, samuti kiiritus, mida saavad hooldajad ja abistajad ning vabatahtlikult biomeditsiini uurimisprogrammides osalevad isikud; |
| --- | --- |

(1)

„meditsiinikiiritus” – kiiritus, mille patsiendid või haigustunnusteta isikud saavad haiguse diagnoosimisel või ravimisel või stomatoloogilisel diagnoosimisel või ravimisel ning millel on kavandatud positiivne mõju nende tervisele või heaolule, samuti kiiritus, mida saavad hooldajad ja abistajad ning vabatahtlikult biomeditsiini uurimisprogrammides osalevad isikud;

| (2) | „ioniseeriv kiirgus” – energia ülekandumine osakeste või kuni 100-nanomeetrise lainepikkusega elektromagnetlainete kujul (sagedus vähemalt 3×1015 hertsi), mis võib otse või kaudselt tekitada ioone; |
| --- | --- |

(2)

„ioniseeriv kiirgus” – energia ülekandumine osakeste või kuni 100-nanomeetrise lainepikkusega elektromagnetlainete kujul (sagedus vähemalt 3×1015 hertsi), mis võib otse või kaudselt tekitada ioone;

| (3) | „avariiolukord” –
  õnnetusjuhtumi, talitlushäire, kuritahtliku teo, konflikti või mis tahes muu erakorralise sündmuse tagajärjel tekkinud

  erakorraline olukord või sündmus, mis nõuab kiiret tegutsemist, et leevendada esmajoones inimtervisele ja ohutusele, elukvaliteedile, varale või keskkonnale avalduvate tagajärgede ohtu või kahjulikkust. See hõlmab tuuma- ja kiirgusavariisid; [ME 17] |
| --- | --- |

(3)

„avariiolukord” –
  õnnetusjuhtumi, talitlushäire, kuritahtliku teo, konflikti või mis tahes muu erakorralise sündmuse tagajärjel tekkinud

  erakorraline olukord või sündmus, mis nõuab kiiret tegutsemist, et leevendada esmajoones inimtervisele ja ohutusele, elukvaliteedile, varale või keskkonnale avalduvate tagajärgede ohtu või kahjulikkust. See hõlmab tuuma- ja kiirgusavariisid; [ME 17]

| (4) | „avariikiirituse olukord” – õnnetusjuhtumi (käsitletav võimaliku kiiritusena või mitte) või kuritahtliku teo või muu ootamatu sündmuse tagajärjel kujunenud kiiritusolukord, mille kontrolli all hoidmine nõuab kiiret otsustamist; |
| --- | --- |

(4)

„avariikiirituse olukord” – õnnetusjuhtumi (käsitletav võimaliku kiiritusena või mitte) või kuritahtliku teo või muu ootamatu sündmuse tagajärjel kujunenud kiiritusolukord, mille kontrolli all hoidmine nõuab kiiret otsustamist;

| (5) | „kiiritus” – väljaspool inimorganismi (väliskiiritus) või selle sees (sisekiiritus) paiknevast kiirgusallikast pärineva ioniseeriva kiirgusega kokkupuutesse viimine või kokkupuutes olemine; |
| --- | --- |

(5)

„kiiritus” – väljaspool inimorganismi (väliskiiritus) või selle sees (sisekiiritus) paiknevast kiirgusallikast pärineva ioniseeriva kiirgusega kokkupuutesse viimine või kokkupuutes olemine;

| (6) | „kiiritusolukord” – olukord, mis tekitab kokkupuute kiirgusega, hõlmab kiirgusallikaid ning tegevust või toimingut, mis võib mõjutada kokkupuudet neist kiirgusallikatest saadava kiiritusega; |
| --- | --- |

(6)

„kiiritusolukord” – olukord, mis tekitab kokkupuute kiirgusega, hõlmab kiirgusallikaid ning tegevust või toimingut, mis võib mõjutada kokkupuudet neist kiirgusallikatest saadava kiiritusega;

| (7) | „elanikud” – elanikukiiritust saavad üksikisikud; |
| --- | --- |

(7)

„elanikud” – elanikukiiritust saavad üksikisikud;

| (8) | „kiirgusallikas” – objekt, mis võib põhjustada kokkupuudet kiirgusega, näiteks kiirgab ioniseerivat kiirgust või vabastab radioaktiivset materjali, ja mida saab kaitse ja ohutuse seisukohalt käsitleda üksikobjektina; |
| --- | --- |

(8)

„kiirgusallikas” – objekt, mis võib põhjustada kokkupuudet kiirgusega, näiteks kiirgab ioniseerivat kiirgust või vabastab radioaktiivset materjali, ja mida saab kaitse ja ohutuse seisukohalt käsitleda üksikobjektina;

| (9) | „radioaktiivne kiirgusallikas” – kiirgusallikas, mille puhul kasutatakse temas sisalduva radioaktiivse materjali radioaktiivsust; |
| --- | --- |

(9)

„radioaktiivne kiirgusallikas” – kiirgusallikas, mille puhul kasutatakse temas sisalduva radioaktiivse materjali radioaktiivsust;

| (10) | „radioaktiivne materjal” –
  igasugune vedel, gaasiline või tahke
  radioaktiivseid aineid sisaldav materjal; [ME 18] |
| --- | --- |

(10)

„radioaktiivne materjal” –
  igasugune vedel, gaasiline või tahke
  radioaktiivseid aineid sisaldav materjal; [ME 18]

| (11) | „omanikuta kiirgusallikas” – kinnine kiirgusallikas, mis ei ole reguleeriva kontrolli alt välja arvatud ega reguleeriva kontrolli all näiteks sellepärast, et seda ei ole kunagi kõnealusel viisil kontrollitud või sellepärast, et see on maha jäetud, kaotatud, valesse kohta teisaldatud, varastatud või üle antud, ilma et selleks oleks nõuetekohaselt luba saadud; |
| --- | --- |

(11)

„omanikuta kiirgusallikas” – kinnine kiirgusallikas, mis ei ole reguleeriva kontrolli alt välja arvatud ega reguleeriva kontrolli all näiteks sellepärast, et seda ei ole kunagi kõnealusel viisil kontrollitud või sellepärast, et see on maha jäetud, kaotatud, valesse kohta teisaldatud, varastatud või üle antud, ilma et selleks oleks nõuetekohaselt luba saadud;

| (12) | „ehitusmaterjal” – ehitustoode, mis on toodetud püsivaks paigaldamiseks ehitisse; |
| --- | --- |

(12)

„ehitusmaterjal” – ehitustoode, mis on toodetud püsivaks paigaldamiseks ehitisse;

| (13) | „lõppladustamine” – kasutatud tuumkütuse või radioaktiivsete jäätmete paigutamine lubatud rajatisse, ilma kavatsuseta seda sealt välja võtta; |
| --- | --- |

(13)

„lõppladustamine” – kasutatud tuumkütuse või radioaktiivsete jäätmete paigutamine lubatud rajatisse, ilma kavatsuseta seda sealt välja võtta;

| (14) | „püsikiirituse olukord” – kiiritusolukord, mis on selleks ajaks juba tekkinud, kui tehakse otsus selle kontrolli alla võtmise kohta ning mis ei vaja (või enam ei vaja) edasilükkamatute kaitsemeetmete võtmist; |
| --- | --- |

(14)

„püsikiirituse olukord” – kiiritusolukord, mis on selleks ajaks juba tekkinud, kui tehakse otsus selle kontrolli alla võtmise kohta ning mis ei vaja (või enam ei vaja) edasilükkamatute kaitsemeetmete võtmist;

| (15) | „looduslik kiirgusallikas” – maised või kosmilise päritoluga looduslikud ioniseeriva kiirguse allikad; |
| --- | --- |

(15)

„looduslik kiirgusallikas” – maised või kosmilise päritoluga looduslikud ioniseeriva kiirguse allikad;

| (16) | „kavandatav kiiritusolukord” – kiirgusallika plaanikohase käitamise või kasutuselevõtu või kiiritusrada muutva tegevuse tõttu tekkiv kiiritusolukord, mis põhjustab inimeste või keskkonna kiiritamist või võimalikku kiiritamist. Kavandatavad kiiritusolukorrad hõlmavad nii normaal- kui ka võimalikku kiiritust; |
| --- | --- |

(16)

„kavandatav kiiritusolukord” – kiirgusallika plaanikohase käitamise või kasutuselevõtu või kiiritusrada muutva tegevuse tõttu tekkiv kiiritusolukord, mis põhjustab inimeste või keskkonna kiiritamist või võimalikku kiiritamist. Kavandatavad kiiritusolukorrad hõlmavad nii normaal- kui ka võimalikku kiiritust;

| (17) | „võimalik kiiritus” – kiiritus, mille saamist ei oodata täie kindlusega, kuid mida võib saada tõenäosusliku iseloomuga sündmuse või sündmusterea, sh seadmete rikete või käitamisvigade tagajärjel; |
| --- | --- |

(17)

„võimalik kiiritus” – kiiritus, mille saamist ei oodata täie kindlusega, kuid mida võib saada tõenäosusliku iseloomuga sündmuse või sündmusterea, sh seadmete rikete või käitamisvigade tagajärjel;

| (18) | „kiirguskaitse” – inimeste kaitsmine ioniseeriva kiirgusega kokkupuutumise kahjuliku mõju eest ning selleks vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

(18)

„kiirguskaitse” – inimeste kaitsmine ioniseeriva kiirgusega kokkupuutumise kahjuliku mõju eest ning selleks vajalikud vahendid;

| (19) | „kiirgustegevus” – mis tahes tegevus, millega kaasneb kiirgusallika käitamine või kasutuselevõtt või mis muudab kiiritusrada ja mida ohjatakse kui kavandatavat kiiritusolukorda; |
| --- | --- |

(19)

„kiirgustegevus” – mis tahes tegevus, millega kaasneb kiirgusallika käitamine või kasutuselevõtt või mis muudab kiiritusrada ja mida ohjatakse kui kavandatavat kiiritusolukorda;

| (20) | „radoon” – isotoop Rn-222 ja selle tütarproduktid, kui see on asjakohane (kokkupuude radooniga tähendab kokkupuudet radooni tütarproduktidega); |
| --- | --- |

(20)

„radoon” – isotoop Rn-222 ja selle tütarproduktid, kui see on asjakohane (kokkupuude radooniga tähendab kokkupuudet radooni tütarproduktidega);

| (21) | „ladustamine” – kiirgusallikate või radioaktiivsete jäätmete hoidmine piisava ohutustasemega rajatises, kavatsusega need sealt välja võtta; |
| --- | --- |

(21)

„ladustamine” – kiirgusallikate või radioaktiivsete jäätmete hoidmine piisava ohutustasemega rajatises, kavatsusega need sealt välja võtta;

| (22) | „optimeerimine” – tulevikku suunatud iteratiivne protsess, millega kehtestatakse piisavad kaitsemeetmed, võttes arvesse valitsevaid asjaolusid, olemasolevaid võimalusi ja kiiritusolukorra laadi, et hoida kokkupuute ulatus ja tõenäosus ning kokkupuutuvate inimeste arv
  võimalikult

  nii madal, kui see on mõistlik ja võimalik; [ME 19] |
| --- | --- |

(22)

„optimeerimine” – tulevikku suunatud iteratiivne protsess, millega kehtestatakse piisavad kaitsemeetmed, võttes arvesse valitsevaid asjaolusid, olemasolevaid võimalusi ja kiiritusolukorra laadi, et hoida kokkupuute ulatus ja tõenäosus ning kokkupuutuvate inimeste arv
  võimalikult

  nii madal, kui see on mõistlik ja võimalik; [ME 19]

| (23) | „elanikukiiritus” – üksikisikute kiiritus, välja arvatud kutse- või meditsiinikiiritus; |
| --- | --- |

(23)

„elanikukiiritus” – üksikisikute kiiritus, välja arvatud kutse- või meditsiinikiiritus;

| (24) | „kutsekiiritus” – töötajate
  , sealhulgas palgatöötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate, samuti väljaõppe saajate ja vabatahtlike
  kokkupuude kiirgusega töökeskkonnas; [ME 20] |
| --- | --- |

(24)

„kutsekiiritus” – töötajate
  , sealhulgas palgatöötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate, samuti väljaõppe saajate ja vabatahtlike
  kokkupuude kiirgusega töökeskkonnas; [ME 20]

| (25) | „tervisekahjustus” – prognoositav oht, et pärast kokkupuudet ioniseeriva kiirgusega lüheneb elanikkonnas inimeste eluiga või halveneb elukvaliteet.
  Rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandes 103 kasutatavas määratluses peetakse kahjustuse piirideks

  See hõlmab somaatilistest mõjudest, vähktõvest ja tõsistest geneetilistest kõrvalekalletest tulenevat kadu
  (mis on samaväärne surmaga lõppeva haigusega)
  ; [ME 21] |
| --- | --- |

(25)

„tervisekahjustus” – prognoositav oht, et pärast kokkupuudet ioniseeriva kiirgusega lüheneb elanikkonnas inimeste eluiga või halveneb elukvaliteet.
  Rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandes 103 kasutatavas määratluses peetakse kahjustuse piirideks

  See hõlmab somaatilistest mõjudest, vähktõvest ja tõsistest geneetilistest kõrvalekalletest tulenevat kadu
  (mis on samaväärne surmaga lõppeva haigusega)
  ; [ME 21]

| (26) | „efektiivdoos (E)” – keha kõikide kudede ja elundite sise- ja väliskiiritusega saadud kaalutud ekvivalentdooside summa. See arvutatakse järgmise valemi kohaselt:

  kus
  DT, R on koe või elundi T keskmistatud neeldumisdoos kiirguse R tagajärjel,
  wR on kiirguse kaalutegur ning
  wT on koe või elundi T koe kaalutegur.
  Asjaomased wT ja wR väärtused on määratletud rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandes 103. Efektiivdoosi ühik on siivert; |
| --- | --- |

(26)

„efektiivdoos (E)” – keha kõikide kudede ja elundite sise- ja väliskiiritusega saadud kaalutud ekvivalentdooside summa. See arvutatakse järgmise valemi kohaselt:

kus

DT, R on koe või elundi T keskmistatud neeldumisdoos kiirguse R tagajärjel,

wR on kiirguse kaalutegur ning

wT on koe või elundi T koe kaalutegur.

Asjaomased wT ja wR väärtused on määratletud rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandes 103. Efektiivdoosi ühik on siivert;

| (27) | „doosi piirmäär” – efektiivdoosi või ekvivalentdoosi väärtus kindlaksmääratud ajavahemikus, mida üksikisiku puhul ei tohi ületada. Doosi piirmäära kohaldatakse kõigist lubatud kiirgustegevusaladest tingitud kokkupuudete summa kohta; |
| --- | --- |

(27)

„doosi piirmäär” – efektiivdoosi või ekvivalentdoosi väärtus kindlaksmääratud ajavahemikus, mida üksikisiku puhul ei tohi ületada. Doosi piirmäära kohaldatakse kõigist lubatud kiirgustegevusaladest tingitud kokkupuudete summa kohta;

| (28) | „doosipiirang” – kindlast kiirgusallikast üksikisikule eeldatavasti tuleneva doosi ülempiir, mida kasutatakse kavandatava kiiritusolukorra optimeerimisprotsessis vaadeldavate võimaluste väljaselgitamiseks; |
| --- | --- |

(28)

„doosipiirang” – kindlast kiirgusallikast üksikisikule eeldatavasti tuleneva doosi ülempiir, mida kasutatakse kavandatava kiiritusolukorra optimeerimisprotsessis vaadeldavate võimaluste väljaselgitamiseks;

| (29) | „ekvivalentdoos (HT)” – neeldumisdoos koes või elundis T, mis on kaalutud kiirguse R liigi ja kvaliteedi alusel. See arvutatakse järgmise valemi kohaselt:

  kus






  — | DT, R on koe või elundi T keskmistatud neeldumisdoos kiirguse R tagajärjel, |
| --- | --- | --- |

(29)

„ekvivalentdoos (HT)” – neeldumisdoos koes või elundis T, mis on kaalutud kiirguse R liigi ja kvaliteedi alusel. See arvutatakse järgmise valemi kohaselt:

kus

—

DT, R on koe või elundi T keskmistatud neeldumisdoos kiirguse R tagajärjel,

| — | wR on kiirguse kaalutegur. |
| --- | --- |

—

wR on kiirguse kaalutegur.

Kui kiirgusvälja moodustavatel kiirguse ja energia liikidel on erinevad wR väärtused, arvutatakse kumulatiivne ekvivalentdoos HT järgmise valemi kohaselt:

Asjaomased wR väärtused on täpsustatud rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandes 103. Ekvivalentdoosi ühik on siivert;

| (30) | „välistöötaja” – A-kategooriasse kuuluv kiirgustöötaja, ka praktikant, väljaõppe saaja või üliõpilane, keda ei ole tööle võtnud kontrolltsooni või järelevalve all oleva piirkonna eest vastutav ettevõtja, kuid kes täidab neil aladel või piirkondades tööülesandeid; |
| --- | --- |

(30)

„välistöötaja” – A-kategooriasse kuuluv kiirgustöötaja, ka praktikant, väljaõppe saaja või üliõpilane, keda ei ole tööle võtnud kontrolltsooni või järelevalve all oleva piirkonna eest vastutav ettevõtja, kuid kes täidab neil aladel või piirkondades tööülesandeid;

| (31) | „ettevõtja” – füüsiline või juriidiline isik, kes on õiguslikult vastutav teatava kiirgustegevuse või kiirgusallika eest (sealhulgas juhtudel, mil kiirgusallika omanik või valdaja ei soorita kiirgusallikaga seotud tegevusi); |
| --- | --- |

(31)

„ettevõtja” – füüsiline või juriidiline isik, kes on õiguslikult vastutav teatava kiirgustegevuse või kiirgusallika eest (sealhulgas juhtudel, mil kiirgusallika omanik või valdaja ei soorita kiirgusallikaga seotud tegevusi);

| (32) | „ohupiirang” – kiirgusallikast üksikisikule tuleneva ohu piirang (ohu all mõeldakse võimaliku kiirituse tagajärjel tervisekahjustuse tekkimise tõenäosust; see sõltub doosi saamist põhjustava juhusliku sündmuse toimumise tõenäosusest ja selle doosi tõttu tervisekahjustuse tekke tõenäosusest); |
| --- | --- |

(32)

„ohupiirang” – kiirgusallikast üksikisikule tuleneva ohu piirang (ohu all mõeldakse võimaliku kiirituse tagajärjel tervisekahjustuse tekkimise tõenäosust; see sõltub doosi saamist põhjustava juhusliku sündmuse toimumise tõenäosusest ja selle doosi tõttu tervisekahjustuse tekke tõenäosusest);

| (33) | „hooldajad ja abistajad” – isikud, kes teadlikult ja omal tahtel (muul viisil kui osana oma tööst) puutuvad kokku ioniseeriva kiirgusega, hooldades ja aidates meditsiinikiiritust saavaid või saanud isikuid; |
| --- | --- |

(33)

„hooldajad ja abistajad” – isikud, kes teadlikult ja omal tahtel (muul viisil kui osana oma tööst) puutuvad kokku ioniseeriva kiirgusega, hooldades ja aidates meditsiinikiiritust saavaid või saanud isikuid;

| (34) | „viitetase” – doosi või riski tase avariikiirituse või püsikiirituse olukorras, millest kõrgema taseme või riski puhul ei peeta kiiritusega kokkupuudet enam lubatavaks ning madalama taseme puhul jätkatakse kaitse optimeerimise rakendamist; |
| --- | --- |

(34)

„viitetase” – doosi või riski tase avariikiirituse või püsikiirituse olukorras, millest kõrgema taseme või riski puhul ei peeta kiiritusega kokkupuudet enam lubatavaks ning madalama taseme puhul jätkatakse kaitse optimeerimise rakendamist;

| (35) | „kiirgustöötaja” – füüsilisest isikust ettevõtja või tööandja juures töötav isik,
  sealhulgas väljaõppe saaja või vabatahtlik,
  kes puutub töötades kokku kiirgusega käesoleva direktiiviga reguleeritava kiirgustegevuse käigus ja kelle saadav doos ületab elanikukiirituse üht või teist doosi piirmäära; [ME 22] |
| --- | --- |

(35)

„kiirgustöötaja” – füüsilisest isikust ettevõtja või tööandja juures töötav isik,
  sealhulgas väljaõppe saaja või vabatahtlik,
  kes puutub töötades kokku kiirgusega käesoleva direktiiviga reguleeritava kiirgustegevuse käigus ja kelle saadav doos ületab elanikukiirituse üht või teist doosi piirmäära; [ME 22]

| (36) | „siivert (Sv)” – ekvivalentdoosi või efektiivdoosi ühiku nimetus. Üks siivert vastab ühele džaulile kilogrammi kohta: 1 Sv = 1 J kg–1; |
| --- | --- |

(36)

„siivert (Sv)” – ekvivalentdoosi või efektiivdoosi ühiku nimetus. Üks siivert vastab ühele džaulile kilogrammi kohta: 1 Sv = 1 J kg–1;

| (37) | „sissevõtt” – tegevus, mille tulemusel radionukliidid sisenevad väliskeskkonnast inimorganismi; |
| --- | --- |

(37)

„sissevõtt” – tegevus, mille tulemusel radionukliidid sisenevad väliskeskkonnast inimorganismi;

| (38) | „praktikant” –
  16-aastane või vanem
  isik
  (sealhulgas väljaõppe saajad või üliõpilased)
  , keda ettevõttes konkreetse elukutse jaoks koolitatakse või välja õpetatakse
  , hõlmates tööülesandeid, mida tavatöötaja puhul käsitletaks ioniseeriva kiirgusega töötamisena
  ; [ME 23] |
| --- | --- |

(38)

„praktikant” –
  16-aastane või vanem
  isik
  (sealhulgas väljaõppe saajad või üliõpilased)
  , keda ettevõttes konkreetse elukutse jaoks koolitatakse või välja õpetatakse
  , hõlmates tööülesandeid, mida tavatöötaja puhul käsitletaks ioniseeriva kiirgusega töötamisena
  ; [ME 23]

| (39) | „oodatav efektiivdoos (E(τ))” – sissevõtust tulenevate elundi või koe oodatavate ekvivalentdooside (Hτ(τ)) summa, kusjuures kõik ekvivalentdoosid korrutatakse asjakohase koe kaaluteguriga wT. See arvutatakse järgmise valemi kohaselt:

  E(τ) kindlaksmääramisel tähistab τ aastaid, üle mille toimub integreerumine. Käesolevas direktiivis täpsustatud doosi piirmäärade järgimisega seoses on τ pärast sissevõttu täiskasvanute puhul 50 aastat ja laste puhul 70. eluaastani jäävate aastate arv. Oodatava efektiivdoosi ühik on siivert; |
| --- | --- |

(39)

„oodatav efektiivdoos (E(τ))” – sissevõtust tulenevate elundi või koe oodatavate ekvivalentdooside (Hτ(τ)) summa, kusjuures kõik ekvivalentdoosid korrutatakse asjakohase koe kaaluteguriga wT. See arvutatakse järgmise valemi kohaselt:

E(τ) kindlaksmääramisel tähistab τ aastaid, üle mille toimub integreerumine. Käesolevas direktiivis täpsustatud doosi piirmäärade järgimisega seoses on τ pärast sissevõttu täiskasvanute puhul 50 aastat ja laste puhul 70. eluaastani jäävate aastate arv. Oodatava efektiivdoosi ühik on siivert;

| (40) | „meditsiinifüüsika spetsialist” – isik, kelle teadmised, koolitus ja kogemused võimaldavad tal meditsiinikiirituses rakendatava kiiritusfüüsikaga tegeleda või sellega seotud küsimustes nõu anda ja kelle tegutsemispädevust on tunnustanud pädev asutus; |
| --- | --- |

(40)

„meditsiinifüüsika spetsialist” – isik, kelle teadmised, koolitus ja kogemused võimaldavad tal meditsiinikiirituses rakendatava kiiritusfüüsikaga tegeleda või sellega seotud küsimustes nõu anda ja kelle tegutsemispädevust on tunnustanud pädev asutus;

| (41) | „töötervishoiuteenistus” – tervishoiutöötaja või -asutus, kelle pädevusse kuulub kiirgustöötajate tervisekontroll ja kelle tegevuspädevust selles valdkonnas on tunnustanud pädev asutus; |
| --- | --- |

(41)

„töötervishoiuteenistus” – tervishoiutöötaja või -asutus, kelle pädevusse kuulub kiirgustöötajate tervisekontroll ja kelle tegevuspädevust selles valdkonnas on tunnustanud pädev asutus;

| (42) | „kiirguskaitse ekspert” – isik, kellel on vajalikud teadmised, koolitus ja kogemused, et anda kiirguskaitseküsimustes nõu üksikisikute tõhusa kaitse tagamiseks ja kelle tegutsemispädevust on tunnustanud pädev asutus; |
| --- | --- |

(42)

„kiirguskaitse ekspert” – isik, kellel on vajalikud teadmised, koolitus ja kogemused, et anda kiirguskaitseküsimustes nõu üksikisikute tõhusa kaitse tagamiseks ja kelle tegutsemispädevust on tunnustanud pädev asutus;

| (42a) | „pädev asutus” – liikmesriigi poolt määratud mis tahes asutus; [ME 24] |
| --- | --- |

(42a)

„pädev asutus” – liikmesriigi poolt määratud mis tahes asutus; [ME 24]

| (43) | „kõrgaktiivne kinnine kiirgusallikas” – kinnine kiirgusallikas, milles oleva radioaktiivse materjali kogus ületab II lisas sätestatud väärtusi; |
| --- | --- |

(43)

„kõrgaktiivne kinnine kiirgusallikas” – kinnine kiirgusallikas, milles oleva radioaktiivse materjali kogus ületab II lisas sätestatud väärtusi;

| (44) | „avariiolukorra lahendamise kava” – etteantud sündmuste ja nendega seotud stsenaariumide alusel koostatud plaan asjakohaseks reageerimiseks avariikiirituse olukorra puhul konkreetses käitises või tegevuseks; |
| --- | --- |

(44)

„avariiolukorra lahendamise kava” – etteantud sündmuste ja nendega seotud stsenaariumide alusel koostatud plaan asjakohaseks reageerimiseks avariikiirituse olukorra puhul konkreetses käitises või tegevuseks;

| (45) | „avariitöötaja” – iga isik, kes täidab avariiolukorras kindlaksmääratud tööülesannet ja võib avariiolukorra likvideerimise käigus kiiritust saada; |
| --- | --- |

(45)

„avariitöötaja” – iga isik, kes täidab avariiolukorras kindlaksmääratud tööülesannet ja võib avariiolukorra likvideerimise käigus kiiritust saada;

| (46) | „dosimeetriateenistus” – asutus või üksikisik, kellel on individuaalsete järelevalveseadmete kaliibrimise, lugemise või tõlgendamise, inimorganismi või bioloogiliste proovide radioaktiivsuse mõõtmise või dooside hindamise pädevus
  , kelle staatus tagab sõltumatuse kiirgustöötajate tööandjast
  ning kelle tegutsemispädevust on tunnustanud pädev asutus; [ME 25] |
| --- | --- |

(46)

„dosimeetriateenistus” – asutus või üksikisik, kellel on individuaalsete järelevalveseadmete kaliibrimise, lugemise või tõlgendamise, inimorganismi või bioloogiliste proovide radioaktiivsuse mõõtmise või dooside hindamise pädevus
  , kelle staatus tagab sõltumatuse kiirgustöötajate tööandjast
  ning kelle tegutsemispädevust on tunnustanud pädev asutus; [ME 25]

| (47) | „avariiolukorra ohjamise süsteem” – õiguslik või haldusraamistik, millega kehtestatakse avariiolukorraks valmisoleku ja sellele reageerimise kohustused ning otsuste langetamise kord avariikiirituse olukorras; |
| --- | --- |

(47)

„avariiolukorra ohjamise süsteem” – õiguslik või haldusraamistik, millega kehtestatakse avariiolukorraks valmisoleku ja sellele reageerimise kohustused ning otsuste langetamise kord avariikiirituse olukorras;

| (48) | „meditsiinikiirituspõhine” – seotud radiodiagnostiliste ja kiiritusravi protseduuridega, menetlusradioloogia või muude radioloogiliste kavandamis- ja suunamistoimingutega, milles kasutatakse ioniseerivat kiirgust; |
| --- | --- |

(48)

„meditsiinikiirituspõhine” – seotud radiodiagnostiliste ja kiiritusravi protseduuridega, menetlusradioloogia või muude radioloogiliste kavandamis- ja suunamistoimingutega, milles kasutatakse ioniseerivat kiirgust;

| (49) | „meditsiinikiirituse teostus” – meditsiinikiirituse ja kõik abitoimingud füüsikaline läbiviimine, sealhulgas meditsiiniliste radioloogiaseadmete käsitsemine ja kasutamine, tehniliste ja füüsikaliste näitajate, sh kiirgusdooside hindamine, seadmete taatlus ja hooldus, radioloogiliste ravimpreparaatide valmistamine ja manustamine ning piltide ilmutamine, mida lisaks muudele töötajatele teevad tuumameditsiinis ja kiiritusravis ka radiograafid ja tehnikud; |
| --- | --- |

(49)

„meditsiinikiirituse teostus” – meditsiinikiirituse ja kõik abitoimingud füüsikaline läbiviimine, sealhulgas meditsiiniliste radioloogiaseadmete käsitsemine ja kasutamine, tehniliste ja füüsikaliste näitajate, sh kiirgusdooside hindamine, seadmete taatlus ja hooldus, radioloogiliste ravimpreparaatide valmistamine ja manustamine ning piltide ilmutamine, mida lisaks muudele töötajatele teevad tuumameditsiinis ja kiiritusravis ka radiograafid ja tehnikud;

| (50) | „teostaja” – arst, hambaarst või muu tervishoiutöötaja, kellel oma riigi nõuete kohaselt on õigus võtta endale kliiniline vastutus üksikisiku meditsiinikiirituse eest; |
| --- | --- |

(50)

„teostaja” – arst, hambaarst või muu tervishoiutöötaja, kellel oma riigi nõuete kohaselt on õigus võtta endale kliiniline vastutus üksikisiku meditsiinikiirituse eest;

| (51) | „diagnostilised viitetasemed” – meditsiinilisteks radiodiagnostilisteks toiminguteks määratud dooside tasemed või radiofarmaatsiapreparaatide korral aktiivsustasemed tavalise suurusega patsientidest koosnevate rühmade või standardfantoomide (standardkatsemudelite) tavauurimiseks üldiselt määratletud seadmeliikide puhul; |
| --- | --- |

(51)

„diagnostilised viitetasemed” – meditsiinilisteks radiodiagnostilisteks toiminguteks määratud dooside tasemed või radiofarmaatsiapreparaatide korral aktiivsustasemed tavalise suurusega patsientidest koosnevate rühmade või standardfantoomide (standardkatsemudelite) tavauurimiseks üldiselt määratletud seadmeliikide puhul;

| (52) | „aktiveerimine” – protsess, mille käigus stabiilne nukliid muudetakse radionukliidiks, kiiritades seda sisaldavat materjali osakestega või suure energiasisaldusega footonitega; |
| --- | --- |

(52)

„aktiveerimine” – protsess, mille käigus stabiilne nukliid muudetakse radionukliidiks, kiiritades seda sisaldavat materjali osakestega või suure energiasisaldusega footonitega;

| (53) | „radioaktiivne aine” – iga aine, mis sisaldab üht või mitut radionukliidi, mille aktiivsuskontsentratsiooni tuleb kiirguskaitse seisukohast arvesse võtta; |
| --- | --- |

(53)

„radioaktiivne aine” – iga aine, mis sisaldab üht või mitut radionukliidi, mille aktiivsuskontsentratsiooni tuleb kiirguskaitse seisukohast arvesse võtta;

| (54) | „muu kui meditsiinilise kuvamisega seotud kiiritamine” – inimeste kavandatud kiiritamine kuvamise eesmärgil, kui kiiritamise peamine motivatsioon ei ole seotud kiiritust saava isiku tervise või heaoluga; |
| --- | --- |

(54)

„muu kui meditsiinilise kuvamisega seotud kiiritamine” – inimeste kavandatud kiiritamine kuvamise eesmärgil, kui kiiritamise peamine motivatsioon ei ole seotud kiiritust saava isiku tervise või heaoluga;

| (55) | „teatamine” – dokumendi esitamine pädevale asutusele, et teatada käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluva kiirgustegevuse sooritamise kavatsusest; |
| --- | --- |

(55)

„teatamine” – dokumendi esitamine pädevale asutusele, et teatada käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluva kiirgustegevuse sooritamise kavatsusest;

| (56) | „registreerimine” – pädeva asutuse poolt antav kirjalik luba või siseriiklike õigusaktidega antav luba siseriiklike õigusaktidega sätestatud tingimustele vastavaks tegevuseks; |
| --- | --- |

(56)

„registreerimine” – pädeva asutuse poolt antav kirjalik luba või siseriiklike õigusaktidega antav luba siseriiklike õigusaktidega sätestatud tingimustele vastavaks tegevuseks;

| (57) | „tarbekaup” – seade või tooteartikkel, millesse on tahtlikult sisestatud radionukliidid või milles need on toodetud aktiveerimise teel või mis tekitab ioniseerivat kiirgust ning mille saab müüa või elanikele kättesaadavaks muuta ilma müügijärgse erijärelevalve või regulatiivse kontrollita; |
| --- | --- |

(57)

„tarbekaup” – seade või tooteartikkel, millesse on tahtlikult sisestatud radionukliidid või milles need on toodetud aktiveerimise teel või mis tekitab ioniseerivat kiirgust ning mille saab müüa või elanikele kättesaadavaks muuta ilma müügijärgse erijärelevalve või regulatiivse kontrollita;

| (58) | „kiirendi” – seade või seadeldis, milles osakesi kiirendatakse ja millest eraldub ioniseerivat kiirgust energiaga üle 1 megaelektronvoldi (MeV); |
| --- | --- |

(58)

„kiirendi” – seade või seadeldis, milles osakesi kiirendatakse ja millest eraldub ioniseerivat kiirgust energiaga üle 1 megaelektronvoldi (MeV);

| (59) | „kasutusest kõrvaldatud kinnine kiirgusallikas” – kinnine kiirgusallikas, mida enam ei kasutata või ei kavatseta kasutada tegevusloale vastavas kiirgustegevuses; |
| --- | --- |

(59)

„kasutusest kõrvaldatud kinnine kiirgusallikas” – kinnine kiirgusallikas, mida enam ei kasutata või ei kavatseta kasutada tegevusloale vastavas kiirgustegevuses;

| (60) | „inspekteerimine” – pädeva asutuse korraldatud uurimine, mille eesmärk on teha kindlaks, kas siseriiklikke sätteid järgitakse; |
| --- | --- |

(60)

„inspekteerimine” – pädeva asutuse korraldatud uurimine, mille eesmärk on teha kindlaks, kas siseriiklikke sätteid järgitakse;

| (61) | „kiirgusgeneraator” – seade, mis tekitab ioniseerivat kiirgust nagu röntgenikiirgus, neutronid, elektronid ja muud laenguga aineosakesed, mida saab kasutada teaduslikel, tööstuslikel ja meditsiinilistel eesmärkidel; |
| --- | --- |

(61)

„kiirgusgeneraator” – seade, mis tekitab ioniseerivat kiirgust nagu röntgenikiirgus, neutronid, elektronid ja muud laenguga aineosakesed, mida saab kasutada teaduslikel, tööstuslikel ja meditsiinilistel eesmärkidel;

| (62) | „radioaktiivsed jäätmed” – radioaktiivne materjal, millele ei ole edasist kasutust ette nähtud; |
| --- | --- |

(62)

„radioaktiivsed jäätmed” – radioaktiivne materjal, millele ei ole edasist kasutust ette nähtud;

| (63) | „kvaliteeditagamine” – kõik kavandatud ja korrapärased meetmed, mida on vaja piisava kindlustunde tagamiseks, et seade, süsteem, komponent või menetlus toimib rahuldavalt kooskõlas kokkulepitud standarditega; kvaliteedikontroll on kvaliteeditagamise osa; |
| --- | --- |

(63)

„kvaliteeditagamine” – kõik kavandatud ja korrapärased meetmed, mida on vaja piisava kindlustunde tagamiseks, et seade, süsteem, komponent või menetlus toimib rahuldavalt kooskõlas kokkulepitud standarditega; kvaliteedikontroll on kvaliteeditagamise osa;

| (64) | „litsents” – vastava taotluse alusel pädeva asutuse antud kiirgustegevusluba, kusjuures kiirgustegevus peab vastama litsentsile lisatud eri dokumendis sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

(64)

„litsents” – vastava taotluse alusel pädeva asutuse antud kiirgustegevusluba, kusjuures kiirgustegevus peab vastama litsentsile lisatud eri dokumendis sätestatud tingimustele;

| (65) | „vabastamistasemed” – riigi pädeva asutuse või siseriiklike õigusaktidega kehtestatud ning aktiivsuskontsentratsioonina
  ja koguaktiivsusena
  väljendatud väärtused, mille tasandil püsivad või millest allapoole jäävad materjalid, mis on seotud kiirgustegevusega, mille suhtes kehtib teatamis- või loanõue, võib vabastada käesolevas direktiivis sätestatud nõuete järgimisest; [ME 26] |
| --- | --- |

(65)

„vabastamistasemed” – riigi pädeva asutuse või siseriiklike õigusaktidega kehtestatud ning aktiivsuskontsentratsioonina
  ja koguaktiivsusena
  väljendatud väärtused, mille tasandil püsivad või millest allapoole jäävad materjalid, mis on seotud kiirgustegevusega, mille suhtes kehtib teatamis- või loanõue, võib vabastada käesolevas direktiivis sätestatud nõuete järgimisest; [ME 26]

| (66) | „järelevalvepiirkond” – ala, mis on ioniseeriva kiirguse eest kaitsmiseks vajaliku jälgimise all; |
| --- | --- |

(66)

„järelevalvepiirkond” – ala, mis on ioniseeriva kiirguse eest kaitsmiseks vajaliku jälgimise all;

| (67) | „kontrolliala” – maa-ala, mille suhtes kohaldatakse ioniseeriva kiirguse eest kaitsmiseks või radioaktiivse saastuse leviku tõkestamiseks erieeskirju ja millele juurdepääsu kontrollitakse; |
| --- | --- |

(67)

„kontrolliala” – maa-ala, mille suhtes kohaldatakse ioniseeriva kiirguse eest kaitsmiseks või radioaktiivse saastuse leviku tõkestamiseks erieeskirju ja millele juurdepääsu kontrollitakse;

| (68) | „õnnetusjuhtumiga seotud kiiritus” – inimeste (muude kui avariitöötajad) kokkupuude kiirgusega õnnetusjuhtumi tõttu; |
| --- | --- |

(68)

„õnnetusjuhtumiga seotud kiiritus” – inimeste (muude kui avariitöötajad) kokkupuude kiirgusega õnnetusjuhtumi tõttu;

| (69) | „töökeskkonnaga seotud avariikiiritus” – kutsekiiritus, mille avariikiirituse olukorras saavad isikud, kes võtavad avarii tagajärgede leevendamiseks meetmeid; |
| --- | --- |

(69)

„töökeskkonnaga seotud avariikiiritus” – kutsekiiritus, mille avariikiirituse olukorras saavad isikud, kes võtavad avarii tagajärgede leevendamiseks meetmeid;

| (70) | „tervise sõeluuring” – meditsiiniliste radioloogiakäitiste kasutamine haiguste varaseks avastamiseks elanikkonna riskirühmades; |
| --- | --- |

(70)

„tervise sõeluuring” – meditsiiniliste radioloogiakäitiste kasutamine haiguste varaseks avastamiseks elanikkonna riskirühmades;

| (71) | „
  kõrge radooniohtlikkusega

  radooniohtlik ala” – geograafiline ala või halduspiirkond, mille kohta uuringutega on tõendatud, et riigis kehtestatud viitetasemeid ületavate elamute protsent on seal eeldatavasti oluliselt kõrgem kui riigi muudes osades; [ME 27] |
| --- | --- |

(71)

„
  kõrge radooniohtlikkusega

  radooniohtlik ala” – geograafiline ala või halduspiirkond, mille kohta uuringutega on tõendatud, et riigis kehtestatud viitetasemeid ületavate elamute protsent on seal eeldatavasti oluliselt kõrgem kui riigi muudes osades; [ME 27]

| (72) | „meditsiinikiirituse toiming” – iga toiming, mis on seotud meditsiinikiiritusega; |
| --- | --- |

(72)

„meditsiinikiirituse toiming” – iga toiming, mis on seotud meditsiinikiiritusega;

| (73) | „saatja” – arst, hambaarst või muu tervishoiutöötaja, kellel siseriiklike nõuete kohaselt on õigus suunata inimest teostaja juurde meditsiinikiirituse toimingule; |
| --- | --- |

(73)

„saatja” – arst, hambaarst või muu tervishoiutöötaja, kellel siseriiklike nõuete kohaselt on õigus suunata inimest teostaja juurde meditsiinikiirituse toimingule;

| (74) | „isikukahjustus” – kliiniliselt tuvastav kahjulik mõju, mis avaldub üksikisikutes või nende järeltulijates ja mis ilmneb kohe või viivitusega, kusjuures viimasel juhul on tegu pigem tõenäolise kui kindla ilmnemisega; [ME 28] |
| --- | --- |

(74)

„isikukahjustus” – kliiniliselt tuvastav kahjulik mõju, mis avaldub üksikisikutes või nende järeltulijates ja mis ilmneb kohe või viivitusega, kusjuures viimasel juhul on tegu pigem tõenäolise kui kindla ilmnemisega; [ME 28]

| (75) | „menetlusradioloogia” – röntgenikiirgusepõhise kuvamistehnika kasutamine lisaks ultraheli- ja magnetresonantsseadmetele või muule ioniseeriva kiirguseta töötavale meetodile, et diagnoosimise või ravimise eesmärgil viia inimorganismi seadmeid ja neid seal juhtida; |
| --- | --- |

(75)

„menetlusradioloogia” – röntgenikiirgusepõhise kuvamistehnika kasutamine lisaks ultraheli- ja magnetresonantsseadmetele või muule ioniseeriva kiirguseta töötavale meetodile, et diagnoosimise või ravimise eesmärgil viia inimorganismi seadmeid ja neid seal juhtida;

| (76) | „radiodiagnostiline” – seotud in vivo isotoopdiagnostikaga, ioniseeriva kiirguse kasutamisel põhineva meditsiinilise diagnostilise radioloogiaga ja stomatoloogilise radioloogiaga; |
| --- | --- |

(76)

„radiodiagnostiline” – seotud in vivo isotoopdiagnostikaga, ioniseeriva kiirguse kasutamisel põhineva meditsiinilise diagnostilise radioloogiaga ja stomatoloogilise radioloogiaga;

| (77) | „kiiritusravi” – seotud kiiritusraviga ja isotoopraviga; |
| --- | --- |

(77)

„kiiritusravi” – seotud kiiritusraviga ja isotoopraviga;

| (78) | „kliiniline vastutus” – teostaja vastutus üksikisiku meditsiinilise kiiritamise eest, mis hõlmab eelkõige järgmist: põhjendatus, optimeeritus, tulemuslikkusele antav kliiniline hinnang, vajaduse korral teostusega seotud koostöö muude asjatundjate ja töötajatega, vajaduse korral teabe hankimine varasemate uuringute kohta, nõudmise korral olemasoleva radioloogiaalase teabe ja/või andmete esitamine muudele teostajatele ja/või saatjatele, vajaduse korral ioniseeriva kiirguse ohtlikkust käsitleva teabe jagamine patsientidele ja muudele asjaosalistele; |
| --- | --- |

(78)

„kliiniline vastutus” – teostaja vastutus üksikisiku meditsiinilise kiiritamise eest, mis hõlmab eelkõige järgmist: põhjendatus, optimeeritus, tulemuslikkusele antav kliiniline hinnang, vajaduse korral teostusega seotud koostöö muude asjatundjate ja töötajatega, vajaduse korral teabe hankimine varasemate uuringute kohta, nõudmise korral olemasoleva radioloogiaalase teabe ja/või andmete esitamine muudele teostajatele ja/või saatjatele, vajaduse korral ioniseeriva kiirguse ohtlikkust käsitleva teabe jagamine patsientidele ja muudele asjaosalistele;

| (79) | „kliiniline audit” – meditsiinikiirituse toimingute kavakindel uurimine või läbivaatamine, mille eesmärk on parandada ravi kvaliteeti ja tulemuslikkust struktuurse läbivaatamisega, mille puhul meditsiinikiirituse kasutamise tavasid, toiminguid ja tulemusi hinnatakse meditsiinikiirituse toimingute tegemise hea tava kokkulepitud standardite põhjal, vajaduse korral tavasid muutes ja uusi standardeid kohaldades; |
| --- | --- |

(79)

„kliiniline audit” – meditsiinikiirituse toimingute kavakindel uurimine või läbivaatamine, mille eesmärk on parandada ravi kvaliteeti ja tulemuslikkust struktuurse läbivaatamisega, mille puhul meditsiinikiirituse kasutamise tavasid, toiminguid ja tulemusi hinnatakse meditsiinikiirituse toimingute tegemise hea tava kokkulepitud standardite põhjal, vajaduse korral tavasid muutes ja uusi standardeid kohaldades;

| (80) | „meditsiiniradioloogiakäitis” – meditsiiniliste radioloogiaseadmetega varustatud käitis; |
| --- | --- |

(80)

„meditsiiniradioloogiakäitis” – meditsiiniliste radioloogiaseadmetega varustatud käitis;

| (81) | „juhuslik kiiritus” – meditsiinikiiritus, mis oluliselt erineb teatavaks otstarbeks ettenähtud meditsiinikiiritusest; |
| --- | --- |

(81)

„juhuslik kiiritus” – meditsiinikiiritus, mis oluliselt erineb teatavaks otstarbeks ettenähtud meditsiinikiiritusest;

| (82) | „standardisik” – üksikisik, kelle saadav
  või tõenäoliselt saadav
  doos on tüüpiline elanikkonna hulgas kiirgusega rohkem kokku puutuvatele elanikele
  . Hindamisel võetakse arvesse olemasolevatest tingimustest ebasoodsamaid stsenaariume, välja arvatud juhul, kui tõendatakse, et nende täitumine ei ole tõenäoline või et nende täitumine tuvastataks ja sellest tulenevalt toimuks dosimeetrilise mõju läbivaatamine
  ; [ME 30] |
| --- | --- |

(82)

„standardisik” – üksikisik, kelle saadav
  või tõenäoliselt saadav
  doos on tüüpiline elanikkonna hulgas kiirgusega rohkem kokku puutuvatele elanikele
  . Hindamisel võetakse arvesse olemasolevatest tingimustest ebasoodsamaid stsenaariume, välja arvatud juhul, kui tõendatakse, et nende täitumine ei ole tõenäoline või et nende täitumine tuvastataks ja sellest tulenevalt toimuks dosimeetrilise mõju läbivaatamine
  ; [ME 30]

| (83) | „kiirguskaitse korraldaja” – isik, kes on tehniliselt pädev asjaomase kiirgustegevusega seotud kiirguskaitse küsimustes ja kelle ettevõtja on määranud kiirguskaitsekorra rakendamise järelevalvajaks ettevõttes;
  nende tegutsemispädevust tunnustavad pädevad asutused; [ME 31] |
| --- | --- |

(83)

„kiirguskaitse korraldaja” – isik, kes on tehniliselt pädev asjaomase kiirgustegevusega seotud kiirguskaitse küsimustes ja kelle ettevõtja on määranud kiirguskaitsekorra rakendamise järelevalvajaks ettevõttes;
  nende tegutsemispädevust tunnustavad pädevad asutused; [ME 31]

| (84) | „parandusmeetmed” – kiirgusallika kõrvaldamine või selle võimsuse (aktiivsuse või koguse) vähendamine, et ära hoida või vähendada doose, mida muidu võidakse saada püsikiirituse olukorras; |
| --- | --- |

(84)

„parandusmeetmed” – kiirgusallika kõrvaldamine või selle võimsuse (aktiivsuse või koguse) vähendamine, et ära hoida või vähendada doose, mida muidu võidakse saada püsikiirituse olukorras;

| (85) | „kaitsemeetmed” – meetmed, mis ei ole parandusmeetmed ja mille abil püütakse vältida või vähendada doose, mida vastasel juhul võidakse saada avariikiirituse või püsikiirituse olukorras; |
| --- | --- |

(85)

„kaitsemeetmed” – meetmed, mis ei ole parandusmeetmed ja mille abil püütakse vältida või vähendada doose, mida vastasel juhul võidakse saada avariikiirituse või püsikiirituse olukorras;

| (86) | „tegevusluba” – kirjalik luba, mille pädev asutus annab ettevõtjale kiirgusallikaga seotud konkreetseks tegevuseks, mille suhtes kohaldatakse regulatiivset kontrolli registreerimise või litsentsi vormis; |
| --- | --- |

(86)

„tegevusluba” – kirjalik luba, mille pädev asutus annab ettevõtjale kiirgusallikaga seotud konkreetseks tegevuseks, mille suhtes kohaldatakse regulatiivset kontrolli registreerimise või litsentsi vormis;

| (87) | „kinnine kiirgusallikas” – radioaktiivne kiirgusallikas, milles olev radioaktiivne aine on püsivalt suletud kapslisse või tugevalt seotud tahke aine koosseisu; |
| --- | --- |

(87)

„kinnine kiirgusallikas” – radioaktiivne kiirgusallikas, milles olev radioaktiivne aine on püsivalt suletud kapslisse või tugevalt seotud tahke aine koosseisu;

| (88) | „tarnija” – füüsiline või juriidiline isik, kes tarnib kinnise kiirgusallika või teeb selle kättesaadavaks; |
| --- | --- |

(88)

„tarnija” – füüsiline või juriidiline isik, kes tarnib kinnise kiirgusallika või teeb selle kättesaadavaks;

| (89) | „kiirgusallika konteiner” – kinnise kiirgusallika kaitsekest, mis ei ole kiirgusallika lahutamatu osa, vaid on ette nähtud kiirgusallika varjestamiseks transportimisel, käitlemisel jne; |
| --- | --- |

(89)

„kiirgusallika konteiner” – kinnise kiirgusallika kaitsekest, mis ei ole kiirgusallika lahutamatu osa, vaid on ette nähtud kiirgusallika varjestamiseks transportimisel, käitlemisel jne;

| (90) | „toroon” – isotoop Rn-220; |
| --- | --- |

(90)

„toroon” – isotoop Rn-220;

| (91) | „jääkdoos” – eeldatavasti kõigi kiiritusradade kaudu saadav doos kas pärast kaitsemeetmete täielikku rakendamist või siis pärast otsuse tegemist selle kohta, et kaitsemeetmeid ei rakendata; [ME 32] |
| --- | --- |

(91)

„jääkdoos” – eeldatavasti kõigi kiiritusradade kaudu saadav doos kas pärast kaitsemeetmete täielikku rakendamist või siis pärast otsuse tegemist selle kohta, et kaitsemeetmeid ei rakendata; [ME 32]

| (92) | „neeldumisdoos (D)” – neeldunud energia massiühiku kohta

  kus






  — | on keskmine energia, mis ioniseeriva kiirgusega kantakse üle ruumielemendis olevasse ainesse, |
| --- | --- | --- |

(92)

„neeldumisdoos (D)” – neeldunud energia massiühiku kohta

kus

—

Imageon keskmine energia, mis ioniseeriva kiirgusega kantakse üle ruumielemendis olevasse ainesse,

| — | dm on aine mass selles ruumielemendis. |
| --- | --- |

—

dm on aine mass selles ruumielemendis.

Käesolevas direktiivis tähistab neeldumisdoos koes või elundis neeldunud keskmist doosi. Neeldumisdoosi ühik on grei;

| (93) | „grei (Gy)”– neeldumisdoosi ühik. Üks grei vastab ühele džaulile kilogrammi kohta: 1 Gy = 1 J kg–1; |
| --- | --- |

(93)

„grei (Gy)”– neeldumisdoosi ühik. Üks grei vastab ühele džaulile kilogrammi kohta: 1 Gy = 1 J kg–1;

| (94) | „aktiivsus (A)” – teatud ajahetkel teatavas energiaseisundis oleva radionukliidi koguse aktiivsus A. Aktiivsus A on tuumaüleminekute arvu dN ja ajavahemiku dt jagatis, kus dN on kõnealusest energiaseisundist toimuvate spontaansete tuumaüleminekute arvu ooteväärtus ajavahemikus dt:

  Aktiivsuse ühik on bekrell; |
| --- | --- |

(94)

„aktiivsus (A)” – teatud ajahetkel teatavas energiaseisundis oleva radionukliidi koguse aktiivsus A. Aktiivsus A on tuumaüleminekute arvu dN ja ajavahemiku dt jagatis, kus dN on kõnealusest energiaseisundist toimuvate spontaansete tuumaüleminekute arvu ooteväärtus ajavahemikus dt:

Aktiivsuse ühik on bekrell;

| (95) | „bekrell (Bq)” – aktiivsuse ühiku nimetus. Üks bekrell vastab ühele tuumaüleminekule sekundis: 1 Bq = 1 s–1; |
| --- | --- |

(95)

„bekrell (Bq)” – aktiivsuse ühiku nimetus. Üks bekrell vastab ühele tuumaüleminekule sekundis: 1 Bq = 1 s–1;

| (96) | „oodatav ekvivalentdoos (H(τ))” – radioaktiivse aine sissevõtu tagajärjel koe või elundi T ekvivalentdoosikiiruse integraal aja (τ) suhtes. See arvutatakse järgmise valemi kohaselt:

  sissevõtu kohta ajahetkel t0, kus

  on asjakohane ekvivalentdoosikiirus elundis või koes T ajal t,
  τ on aeg, üle mille leitakse integraal.
  HT(τ) määratlemisel antakse τ aastates. Kui τ kohta andmed puuduvad, kasutatakse eeldatava väärtusena täiskasvanute puhul 50 aastat ja laste puhul aastaid, mis on jäänud 70. eluaastani. Oodatava ekvivalentdoosi ühik on siivert; |
| --- | --- |

(96)

„oodatav ekvivalentdoos (H(τ))” – radioaktiivse aine sissevõtu tagajärjel koe või elundi T ekvivalentdoosikiiruse integraal aja (τ) suhtes. See arvutatakse järgmise valemi kohaselt:

sissevõtu kohta ajahetkel t0, kus

Imageon asjakohane ekvivalentdoosikiirus elundis või koes T ajal t,

τ on aeg, üle mille leitakse integraal.

HT(τ) määratlemisel antakse τ aastates. Kui τ kohta andmed puuduvad, kasutatakse eeldatava väärtusena täiskasvanute puhul 50 aastat ja laste puhul aastaid, mis on jäänud 70. eluaastani. Oodatava ekvivalentdoosi ühik on siivert;

| (97) | „
  kiiritus tavaolukorras

  normaalkiiritus” – käitise või tegevuse (sealhulgas hooldamine, ülevaatamine, dekomisjoneerimine) normaalsete töötingimuste korral oodatav kiiritus, mille puhul arvestatakse ka väikeste kontrolli alla jäävate rikete esinemise võimalikkust normaalse töö ja eeldatavate tööolukordade ajal; [ME 33] |
| --- | --- |

(97)

„
  kiiritus tavaolukorras

  normaalkiiritus” – käitise või tegevuse (sealhulgas hooldamine, ülevaatamine, dekomisjoneerimine) normaalsete töötingimuste korral oodatav kiiritus, mille puhul arvestatakse ka väikeste kontrolli alla jäävate rikete esinemise võimalikkust normaalse töö ja eeldatavate tööolukordade ajal; [ME 33]

| (98) | „prognoositav doos” – oodatav doos, kui ei võeta mingeid kaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

(98)

„prognoositav doos” – oodatav doos, kui ei võeta mingeid kaitsemeetmeid;

| (99) | „kvaliteedikontroll” – toimingute (kavandamine, kooskõlastamine, rakendamine) kogum, mille eesmärk on kvaliteedi säilitamine või parandamine. See hõlmab seadmete piiritletavate, mõõdetavate ja juhitavate toimimisnäitajate jälgimist, hindamist ja hoidmist nõutaval tasemel; |
| --- | --- |

(99)

„kvaliteedikontroll” – toimingute (kavandamine, kooskõlastamine, rakendamine) kogum, mille eesmärk on kvaliteedi säilitamine või parandamine. See hõlmab seadmete piiritletavate, mõõdetavate ja juhitavate toimimisnäitajate jälgimist, hindamist ja hoidmist nõutaval tasemel;

| (100) | „reageerimise strateegia” – eri kaitsemeetmete kogum, mida kasutatakse etteantud sündmustele või tegelikele sündmustele reageerimiseks ning avariikiirituse olukorra ohjamiseks sätestatud eesmärkide kohaselt. Avariiolukorra lahendamise kavas nähakse iga etteantud sündmuse ja stsenaariumi jaoks ette reageerimise strateegia. |
| --- | --- |

(100)

„reageerimise strateegia” – eri kaitsemeetmete kogum, mida kasutatakse etteantud sündmustele või tegelikele sündmustele reageerimiseks ning avariikiirituse olukorra ohjamiseks sätestatud eesmärkide kohaselt. Avariiolukorra lahendamise kavas nähakse iga etteantud sündmuse ja stsenaariumi jaoks ette reageerimise strateegia.

III PEATÜKK

KIIRGUSKAITSESÜSTEEM

Artikkel 5

Üldpõhimõtted

Liikmesriik kehtestab juriidilised nõuded ja asjakohase regulatiivse kontrolli korra, mis kõigis kiiritusolukordades kajastab
  kiirguskaitsesüsteemi, mis põhineb ajakohastatud ja veenvatel teaduslikel tõenditel ning järgib
  põhjendatuse, optimeerituse ja doosi piiratuse
  ja kahjude hüvitamise põhimõtet

  põhimõtetele toetuvat kiirguskaitsesüsteemi: [ME 34]

| (a) | põhjendatus:
  inimeste kokkupuudet ioniseeriva kiirgusega suurendavate

  kiirgusallikaid, kiiritusradu või tegelikke kokkupuuteid käsitlevate nõuete rakendamise või muutmise otsuste põhjendamisel lähtutakse seisukohast, et kui selline otsus tehakse, peab sellest saadav ühiskonnale või isikutele saadav kasu korvama kahjustused, mida otsusega võidakse põhjustada; [ME 35] |
| --- | --- |

(a)

põhjendatus:
  inimeste kokkupuudet ioniseeriva kiirgusega suurendavate

  kiirgusallikaid, kiiritusradu või tegelikke kokkupuuteid käsitlevate nõuete rakendamise või muutmise otsuste põhjendamisel lähtutakse seisukohast, et kui selline otsus tehakse, peab sellest saadav ühiskonnale või isikutele saadav kasu korvama kahjustused, mida otsusega võidakse põhjustada; [ME 35]

| (b) | optimeeritus: kõigis kiiritusolukordades optimeeritakse kiirguskaitset, et hoida kokkupuute ulatus ja tõenäosus ning kokkupuutuvate inimeste arv
  võimalikult

  nii madal,
  võttes arvesse

  kui see on majanduslikke ja sotsiaalseid tegureid arvesse võttes mõistlik ja võimalik, kusjuures meditsiinikiiritust saava isiku kaitse optimeerimine vastab saadava kiirituse meditsiinilisele eesmärgile, nagu on kirjeldatud artiklis 55. Seda põhimõtet kohaldatakse efektiivdoosi ja elundidoosi puhul ettevaatusabinõuna, et võtta arvesse ebaselgust tervisekahjustuse tekke võimaluste osas lävitasemest allpool; [ME 36] |
| --- | --- |

(b)

optimeeritus: kõigis kiiritusolukordades optimeeritakse kiirguskaitset, et hoida kokkupuute ulatus ja tõenäosus ning kokkupuutuvate inimeste arv
  võimalikult

  nii madal,
  võttes arvesse

  kui see on majanduslikke ja sotsiaalseid tegureid arvesse võttes mõistlik ja võimalik, kusjuures meditsiinikiiritust saava isiku kaitse optimeerimine vastab saadava kiirituse meditsiinilisele eesmärgile, nagu on kirjeldatud artiklis 55. Seda põhimõtet kohaldatakse efektiivdoosi ja elundidoosi puhul ettevaatusabinõuna, et võtta arvesse ebaselgust tervisekahjustuse tekke võimaluste osas lävitasemest allpool; [ME 36]

| (c) | doosi piiratus:
  elaniku

  üksikisiku

  kõigist reguleeritud kiiritusallikatest ja kõigist inimtekkelise püsikiirituse olukordadest saadavate dooside summa ei tohi

  kavandatavates kiiritusolukordades

  ületada

  kutse- või elanikukiirituse
  jaoks kehtestatud dooside piirmäärasid.




  Kiirgustöötaja
  kõigist reguleeritud kiiritusallikatest saadavate dooside summa ei tohi ületada
  kutsekiirituse
  jaoks kehtestatud dooside piirmäärasid.
  Doosi piirmäärasid ei kohaldata meditsiinikiirituse suhtes. [ME 37] |
| --- | --- |

(c)

doosi piiratus:
  elaniku

  üksikisiku

  kõigist reguleeritud kiiritusallikatest ja kõigist inimtekkelise püsikiirituse olukordadest saadavate dooside summa ei tohi

  kavandatavates kiiritusolukordades

  ületada

  kutse- või elanikukiirituse
  jaoks kehtestatud dooside piirmäärasid.

Kiirgustöötaja
  kõigist reguleeritud kiiritusallikatest saadavate dooside summa ei tohi ületada
  kutsekiirituse
  jaoks kehtestatud dooside piirmäärasid.

Doosi piirmäärasid ei kohaldata meditsiinikiirituse suhtes. [ME 37]

| (c a) | kahjude hüvitamine: enne uue tuumarajatise ehitamise lubamist või tuumarajatise käitamisloa pikendamist loovad liikmesriigid mehhanismi, millega tagatakse rajatise avarii korral kogu tekkida võiva varalise kahju ja isikukahju hüvitamine.[ME 38]


  Põhjendatuse ja doosi piiratuse alane teave tuleb teha kogu elanikkonnale kättesadavaks.[ME 39] |
| --- | --- |

(c a)

kahjude hüvitamine: enne uue tuumarajatise ehitamise lubamist või tuumarajatise käitamisloa pikendamist loovad liikmesriigid mehhanismi, millega tagatakse rajatise avarii korral kogu tekkida võiva varalise kahju ja isikukahju hüvitamine.[ME 38]

1. JAGU

OPTIMEERIMISE ABIVAHENDID

Artikkel 6

Kutse- ja elanikukiirituse doosipiirangud

1.   Kutsekiirituse doosipiirang on optimeerimise abivahend, mille kehtestab ettevõtja
  töötajate esindajatega konsulteerides
  .
  Nende otsuste üle teostavad järelevalvet pädevad asutused

  pädeva asutuse üldjärelevalve all. Doosipiirangu kehtestamisel välistöötajate jaoks teevad tööandja ja ettevõtja omavahel koostööd
  töötajate esindajatega konsulteerides
  . [ME 40]

2.   Elanikukiirituse doosipiirang määratakse üksikisikule mõjuva doosi suhtes, mille elanikud saavad kindlaksmääratud kiirgusallika plaanikohasel käitamisel
  või inimtekkelise püsikiirituse olukorra tulemusena
  . Pädev asutus määrab
  doosipiirangu

  piirangu selliselt, et
  oleks tagatud elanikkonna tervise kaitse ning
  kõigist lubatud kiirgustegevusaladest
  ning looduslikest kiirgusallikatest ja jääksaastest
  ühe isiku jaoks tulenevate dooside summa
  piirmäära järgimine

  vastaks doosi piirmäärale.
  Doosipiiranguks valitud väärtused avaldatakse nii, et iga elanik saaks kontrollida, kas ta ei puutu kõikide kavandatavate kiiritusolukordade ja inimtekkelise püsikiirituse olukordade koostoimel kokku regulatiivset piirmäära ületava doosiga. [ME 41]

3.   Võimaliku kiirituse puhul hõlmab optimeerimine allikate ja käitiste ohutuse ja julgeoleku piisavat ohjamist. Vajaduse korral võib kehtestada ohupiirangud.

4.   Doosipiirangud kehtestatakse kas aasta või asjakohase lühema ajavahemiku jooksul saadava individuaalse efektiiv- või ekvivalentdoosina.

5.   Kui doosipiiranguid kasutatakse pikka aega kestva akumuleeruva kiirituse puhul, määratakse need kindlaks aastase efektiivdoosi või elundi ekvivalentdoosina.

Artikkel 7

Meditsiinikiirituse doosipiirangud

Patsientide meditsiinikiirituse suhtes doosipiiranguid ei kohaldata.

Kiiritatud isiku hooldajate ja abistajate ning vabatahtlikult biomeditsiinilistes uurimisprogrammides osalevate isikute (kes ei saa otsest meditsiinilist kasu kokkupuutest kiirgusega) doosipiirangud määratakse kindlaks üksikisikule mõjuva doosina, mille ületamine uuringute, ravi või kõnealuse uurimisprojekti ajal on ebatõenäoline.

Artikkel 8

Viitetasemed

1.   Avarii- ja püsikiirituse olukorra viitetasemed määratakse kindlaks efektiivdoosi või elundidoosi tasemena, mille ületamist ei peeta avarii- ja püsikiirituse olukorras kohaseks.

2.   Töötatakse välja ja rakendatakse optimeeritud kaitsestrateegia, mille eesmärk on vähendada üksikisiku saadavat doosi, et see jääks allapoole viitetaset
  nii madalale tasemele, kui see on mõistlikult võimalik
  . Viitetasemeks valitud väärtus sõltub kiiritusolukorra liigist
  , ohu laadist ning olemasolevatest sekkumisvahenditest ning kaitse- ja parandusmeetmetest
  . [ME 42]

3.   Kaitse optimeerimise puhul peetakse esmatähtsaks viitetaset ületavat kokkupuudet. Viitetaseme valimisel võetakse arvesse nii kiirguskaitse nõudeid kui ka sotsiaalseid kriteeriume.

3a.
     
  Avariikiirituse olukordades kohaldatavate eri vastumeetmete jaoks kehtestatakse sekkumistasemed, mis määratakse kindlaks efektiivdoosi või elundidoosi tasemena, millest alates tuleb rakendada kaitsemeetmeid, et piirata ohtu kiirgusega kokkupuutuvate inimeste jaoks. [ME 43]

4.   
  Viite- ja sekkumistasemete jaoks liikmesriikide poolt seatud
  efektiivdoosi viitetaseme
  ja elundi ekvivalentdoosi väärtustest antakse teada komisjonile ja need avaldatakse
  .
  Liikmesriigid kaasavad nimetatud väärtuste kindlaksmääramisse sidusrühmad

  valimisel võetakse arvesse viitetaseme kolme vahemikku, mis on esitatud I lisa punktis 1. [ME 44]

2. JAGU

DOOSI PIIRATUS

Artikkel 9

Kiirgustöötajate vanusepiir

Kooskõlas artikli 12 lõikega 2 ei tohi alla 18-aastasi isikuid määrata tööle, mille käigus neist saavad kiirgustöötajad.

Artikkel 10

Kutsekiirituse doosi piirmäärad

1.   Kutsekiirituse efektiivdoosi aastane piirmäär on 20 millisiivertit. Kuid erijuhtudel või siseriiklikes õigusaktides määratletud teatavates kiiritusolukordades võib aastane efektiivdoos olla kuni 50 millisiivertit, kui viie järjestikuse aasta keskmine doos ei ületa 20 millisiivertit aasta kohta.

Avariitöötajatele võib lubada kõrgemat efektiivdoosi vastavalt artiklile 52.

2.   Lisaks lõikes 1 kehtestatud efektiivdoosi piirmääradele kohaldatakse järgmisi ekvivalentdoosi piirmäärasid:

| (a) | silmaläätse ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 20 millisiivertit või, kui see on kohaldatav, siis sama väärtus, mis on määratud efektiivdoosi piirmääraks; |
| --- | --- |

(a)

silmaläätse ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 20 millisiivertit või, kui see on kohaldatav, siis sama väärtus, mis on määratud efektiivdoosi piirmääraks;

| (b) | naha ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 500 millisiivertit, väljendatuna 1 cm2 nahapinna aastase keskmise doosina, olenemata kiiritusega kokkupuutuva pinna suurusest; |
| --- | --- |

(b)

naha ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 500 millisiivertit, väljendatuna 1 cm2 nahapinna aastase keskmise doosina, olenemata kiiritusega kokkupuutuva pinna suurusest;

| (c) | käte, käsivarte, jalgade ja pahkluude ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 500 millisiivertit. |
| --- | --- |

(c)

käte, käsivarte, jalgade ja pahkluude ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 500 millisiivertit.

Artikkel 11

Rasedate naiste kaitse

1.   Kui rase naine on ettevõtjale oma rasedusest siseriiklike õigusaktide ja/või tavade kohaselt teatanud, peab loote kaitse olema
  samaväärne

  võrreldav elanike kaitsega. Raseda naise töötingimused peavad olema sellised, et loote ekvivalentdoos oleks nii madal, kui see on mõistlik ja võimalik, ning ei oleks vähemalt ülejäänud rasedusaja jooksul tõenäoliselt suurem kui 1 millisiivert. [ME 45]

2.   Niipea kui last rinnaga toitev naine on ettevõtjale oma olukorrast teatanud, ei panda teda tegema tööd, mille puhul on olemas oluline radionukliidide sissevõtu oht.

Artikkel 12

Praktikantide ja üliõpilaste doosi piirmäärad

1.   Doosi piirmäärad, mis kehtivad vähemalt 18aastaste praktikantide ja üliõpilaste suhtes, kes peavad õpingute käigus kasutama kiirgusallikaid, vastavad artiklis 10 kiirgustöötajate kohta sätestatud piirmääradele.

2.   Efektiivdoosi piirmäär 16–18aastaste praktikantide ja üliõpilaste jaoks, kes peavad õpingute käigus kasutama kiirgusallikaid, on 6 millisiivertit aastas.

Lisaks esimeses lõigus efektiivdoosi suhtes kehtestatud piirangutele kohaldatakse järgmisi ekvivalentdoosi piirmäärasid:

| (a) | silmaläätse ekvivalentdoosi aastane piirmäär on
  15

  20 millisiivertit; [ME 46] |
| --- | --- |

(a)

silmaläätse ekvivalentdoosi aastane piirmäär on
  15

  20 millisiivertit; [ME 46]

| (b) | naha ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 150 millisiivertit, väljendatuna 1 cm2 nahapinna aastase keskmise doosina olenemata kiiritusega kokkupuutuva pinna suurusest; |
| --- | --- |

(b)

naha ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 150 millisiivertit, väljendatuna 1 cm2 nahapinna aastase keskmise doosina olenemata kiiritusega kokkupuutuva pinna suurusest;

| (c) | käte, käsivarte, jalgade ja pahkluude ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 150 millisiivertit. |
| --- | --- |

(c)

käte, käsivarte, jalgade ja pahkluude ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 150 millisiivertit.

3.   Doosi piirmäärad praktikantide ja üliõpilaste puhul, kelle suhtes ei kohaldata lõikeid 1 ja 2, vastavad artiklis 13 sätestatud elanikudoosi piirmääradele.

Artikkel 13

Elanikudoosi piirmäärad

1.   Elanikukiirituse puhul on efektiivdoosi aastane piirmäär 1 millisiivert.
  See piirmäär põhineb kõigi reguleeritud kiirgustegevusalade ja inimtekkelise püsikiirituse olukordade kaudu sise- ja väliskiiritusega saadavate dooside summal. [ME 49]

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud doosi piirmäärale kohaldatakse järgmisi ekvivalentdoosi piirmäärasid:

| (a) | silmaläätse ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 15 millisiivertit; |
| --- | --- |

(a)

silmaläätse ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 15 millisiivertit;

| (b) | naha ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 50 millisiivertit, väljendatuna 1 cm2 nahapinna keskmise doosina, olenemata kiirgusega kokkupuutuva pinna suurusest. |
| --- | --- |

(b)

naha ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 50 millisiivertit, väljendatuna 1 cm2 nahapinna keskmise doosina, olenemata kiirgusega kokkupuutuva pinna suurusest.

Artikkel 14

Efektiiv- ja ekvivalentdoosi hindamine

Efektiiv- ja ekvivalentdoosi hindamisel kasutatakse järgmisi väärtusi ja seoseid:

| (a) | väliskiirituse puhul kasutatakse rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandes 103 sätestatud väärtusi ja seoseid efektiiv- ja ekvivalentdooside hindamiseks; |
| --- | --- |

(a)

väliskiirituse puhul kasutatakse rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandes 103 sätestatud väärtusi ja seoseid efektiiv- ja ekvivalentdooside hindamiseks;

| (b) | radionukliidist või radionukliidide segust põhjustatud sisekiirituse puhul kasutatakse sissevõtust tuleneva efektiivdoosi hindamiseks rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandes 103 sätestatud väärtusi ja seoseid ning allaneelamise ja sissehingamise doosikoefitsiente rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandest 72. |
| --- | --- |

(b)

radionukliidist või radionukliidide segust põhjustatud sisekiirituse puhul kasutatakse sissevõtust tuleneva efektiivdoosi hindamiseks rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandes 103 sätestatud väärtusi ja seoseid ning allaneelamise ja sissehingamise doosikoefitsiente rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandest 72.

IV PEATÜKK

KIIRGUSKAITSEALASE HARIDUSE, KOOLITUSE JA TEAVITUSE NÕUDED

Artikkel 15

Üldised kohustused seoses hariduse, koolituse ja teavitamisega

1.   Liikmesriik kehtestab vajaliku õigus- ja haldusraamistiku asjakohase kiirguskaitsealase hariduse, koolituse ja teabe andmiseks igale üksikisikule, kes vajab oma ülesannete täitmiseks kiirguskaitsealast eripädevust. Asjaomaste üksikisikute koolitamist, täiendkoolitamist ja teavitamist korratakse asjakohaste ajavahemike järel ja see tegevus dokumenteeritakse.

2.   Liikmesriik seab sisse
  pideva
  hariduse, koolituse ja täiendkoolituse, mis võimaldab tunnustada kiirguskaitse eksperte, meditsiinifüüsika spetsialiste,
  kiirguskaitse korraldajaid,
  tervishoiuteenistusi ja dosimeetriateenistusi
  ning toetada parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel
  .
  Kõikide hariduse, koolituse ja ajakohase teavitamise vormidega edendatakse valmisolekut ning võimaldatakse kiiremaid ennetus- ja/või reageerimismeetmeid antud valdkonnas
  . [ME 51]

Artikkel 16

Kiirgustöötajate, praktikantide ja üliõpilaste koolitamine ning neile edastatav teave

1.   Liikmesriik nõuab ettevõtjalt või tööandjalt
  eranditult kõigi
  kutsekiiritusega kokkupuutuvate töötajate, praktikantide ja üliõpilaste teavitamist: [ME 52]

| (a) | nende tööga kaasnevatest terviseriskidest; |
| --- | --- |

(a)

nende tööga kaasnevatest terviseriskidest;

| (aa) | riske vähendavast ohutust töökorrast; [ME 53] |
| --- | --- |

(aa)

riske vähendavast ohutust töökorrast; [ME 53]

| (b) | üldistest kiirguskaitsemeetmetest ja ettevaatusabinõudest, eriti seoses käitamis- ja töötingimustega nii kiirgustegevuses üldiselt kui ka eri tüüpi töökohtadel ja eri tööde puhul, kuhu/mida neid võidakse tegema määrata; |
| --- | --- |

(b)

üldistest kiirguskaitsemeetmetest ja ettevaatusabinõudest, eriti seoses käitamis- ja töötingimustega nii kiirgustegevuses üldiselt kui ka eri tüüpi töökohtadel ja eri tööde puhul, kuhu/mida neid võidakse tegema määrata;

| (c) | avariiolukorra lahendamise kavadest ja toimingutest; |
| --- | --- |

(c)

avariiolukorra lahendamise kavadest ja toimingutest;

| (d) | tehniliste, meditsiiniliste ja haldusnõuete järgimise tähtsusest. |
| --- | --- |

(d)

tehniliste, meditsiiniliste ja haldusnõuete järgimise tähtsusest.

| (da) | tingimustest, mille korral on töötajatel õigus tervisekontrollile. [ME 54] |
| --- | --- |

(da)

tingimustest, mille korral on töötajatel õigus tervisekontrollile. [ME 54]

Kui see on asjakohane, teavitatakse ka sagedase lendamisega seotud riskidest. [ME 55]

2.   Liikmesriik nõuab, et ettevõtja või tööandja selgitaks naistele, kui oluline on rasedusest varakult teatamine, sest see aitab vältida loote kokkupuudet kiirgusega ja imiku saastumise ohtu radionukliidide sissevõtu tagajärjel.

3.   Liikmesriik nõuab ettevõtjatelt ja tööandjatelt, et need pakuksid oma töötajatele asjakohaseid kiirguskaitsekoolitusi ja teavitusprogramme.

4.   Lisaks lõigetes 1, 2 ja 3 ettenähtud kiirguskaitsealasele koolitamisele ja teavitamisele tagab kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika eest vastutav ettevõtja, et sellistel koolitustel käsitletakse kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika tööohutuse ja turvalisuse erinõudeid, et asjakohased töötajad oleksid piisavalt ette valmistatud iga sündmuse jaoks, mis võib mõjutada nende endi turvalisust või teiste isikute kaitsmist kiirguse eest. Teavitamisel ja koolitamisel rõhutatakse esmajoones ohutusnõuete täitmise vajadust ning antakse konkreetset teavet tagajärgede kohta, mis võivad tuleneda vajaliku kontrolli kaotusest kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika üle.

Artikkel 17

Omanikuta kiirgusallikaga kokku puutuda võivate töötajate teavitamine ja koolitamine

Liikmesriik võtab meetmed, millega tagab, et käitistes, kus kõige tõenäolisemalt leidub või töödeldakse omanikuta kiirgusallikaid (nt suured vanametalli hoiuplatsid ja vanametalli ümbertöötlemistehased), ning olulistes transiidi sõlmpunktides saavad juhtkond ja töötajad:

| (a) | teavet kiirgusallikaga võimaliku kokkupuutumise ohu kohta; |
| --- | --- |

(a)

teavet kiirgusallikaga võimaliku kokkupuutumise ohu kohta;

| (b) | nõuandeid ja koolitust kiirgusallikate ja nende konteinerite visuaalseks avastamiseks
  ning selle kohta, kuidas neist teada anda
  ; [ME 56] |
| --- | --- |

(b)

nõuandeid ja koolitust kiirgusallikate ja nende konteinerite visuaalseks avastamiseks
  ning selle kohta, kuidas neist teada anda
  ; [ME 56]

| (c) | põhiteavet ioniseeriva kiirguse ja selle toime kohta; |
| --- | --- |

(c)

põhiteavet ioniseeriva kiirguse ja selle toime kohta;

| (d) | teavet tuvastamissüsteemide kohta; |
| --- | --- |

(d)

teavet tuvastamissüsteemide kohta;

| (e) | teavet ja koolitust meetmete kohta, mida tuleb võtta kohapeal juhul, kui on avastatud kiirgusallikas või kahtlustatakse selle olemasolu. |
| --- | --- |

(e)

teavet ja koolitust meetmete kohta, mida tuleb võtta kohapeal juhul, kui on avastatud kiirgusallikas või kahtlustatakse selle olemasolu.

Artikkel 18

Avariitöötajate teavitamine ja koolitamine

1.   Liikmesriik tagab, et avariitöötajatele ja muudele isikutele, keda võidakse kaasata abi andmise korraldamisse avariiolukorras, antakse
  viivitamata täielikku

  nõuetekohast ja korrapäraselt ajakohastatud teavet mõju kohta, mida sekkumine avaldab nende tervisele, ja sellises olukorras võetavate ettevaatusabinõude kohta. Selles teabes võetakse arvesse võimaliku avariiolukorra ulatust. [ME 57]

2.   Niipea kui tekib avariiolukord, täiendatakse asjakohaselt lõikes 1 osutatud teavet, võttes arvesse konkreetseid asjaolusid.

3.   Liikmesriik tagab, et avariitöötajad saavad artiklis 97 kirjeldatud avariiolukorra ohjamise süsteemis ettenähtud korrapärast koolitust. Vajaduse korral hõlmab selline koolitus praktilisi harjutusi.

4.   Liikmesriik tagab, et lisaks käesoleva artikli lõikes 3 osutatud avariiolukorrale reageerimisega seotud koolitusele pakub neile töötajatele asjakohast kiirguskaitsealast koolitust ja teavet artikli 30 lõike 1 punktis b osutatud avariitöötajate kaitse eest vastutav organisatsioon.

Artikkel 19

Haridus, teavitamine ja koolitus meditsiinikiirituse valdkonnas

1.   Liikmesriik tagab, et teostajate ja meditsiinikiirituse toimingute teostamisega seotud isikute haridus, koolitus, teavitamine ning teoreetiline ja praktiline meditsiinikiirituse väljaõpe on piisav ning et neil on asjakohane kiirguskaitsealane pädevus.

Selleks tagab liikmesriik sobiva õppekava koostamise ja tunnustab asjakohaseid diplomeid, tunnistusi või ettevalmistust käsitlevaid tõendeid.

2.   Asjakohaseid koolitusprogramme läbivad isikud võivad osaleda meditsiinikiirituse toimingute teostamises, nagu on ette nähtud artikli 56 lõikes 4.

3.   Liikmesriik tagab pideva koolitamise pärast kutsealase ettevalmistuse saamist ning uute võtete meditsiinilise kasutamise korral neid võtteid ja asjakohaseid kiirguskaitsenõudeid tutvustava koolituse korraldamise.

4.   Liikmesriik tagab mehhanismide olemasolu, millega saab õigeaegselt levitada teavet meditsiinikiiritusega seotud kiirguskaitse kohta, mis põhineb oluliste sündmustega omandatud kogemustel.

5.   Liikmesriik tagab kiirguskaitsekursuse võtmise meditsiini- ja hambaravikoolide põhiõppekavasse.

5a.
     
  Liidu kodanike puhul täidetakse käesolevas direktiivis ette nähtud teavitusnõudeid ühes Liidu ametlikest keeltest, et iga kodanik saaks edastatud teabest aru. [ME 58]

V PEATÜKK

KIIRGUSTEGEVUSE PÕHJENDATUS JA REGULATIIVNE KONTROLL

Artikkel 20

Kiirgustegevuse põhjendatus

1.   Liikmesriik tagab, et uut tüüpi kiirgustegevus, millega kaasneb kokkupuude ioniseeriva kiirgusega, põhjendatakse
  ja et seda testitakse eelnevalt
  enne selle heakskiitmist
  ning kontrollitakse korrapäraselt rakendamise ajal
  . [ME 59]

Liikmesriigid tagavad, et nii tavapärase töö käigus kui ka avariiolukorras võtavad otsustusprotsessist osa kõik sidusrühmad, eelkõige isikud, kelle tervist toiming võib mõjutada. Osavõtt tuleb korraldada piisavalt varakult enne otsuse langetamise tähtaega, et võimaldada alternatiivsete lahenduste nõuetekohast uurimist. [ME 60]

2.   Liikmesriik loetleb oma õigus- ja haldusaktides heakskiidetud kiirgustegevuse tüübid.

3.   Olemasolevate kiirgustegevuse tüüpide põhjendatus vaadatakse läbi, kui saadakse uusi olulisi tõendeid nende tõhususe või tagajärgede kohta
  ja/või kui on registreeritud negatiivsed tulemused
  .
  Komisjon ja liikmesriigid kehtestavad menetlused nii liidu kui ka riigi tasandil olemasolevate tegevuste põhjendatuse läbivaatamiseks. Menetlused tagavad eelkõige oma tegevusala kaudu ioniseeriva kiirguse ohuga kokku puutuvate rühmade või üksikisikute ning eelkõige elanike ja töötajate võimaluse esitada ettepanekuid ja osaleda otsustusprotsessis
  . [ME 61]

Artikkel 21

Ioniseerivat kiirgust kiirgavate seadmete või toodetega seotud tegevuse põhjendatus

1.   Liikmesriik nõuab igalt ettevõtjalt, kes kavatseb toota, importida või eksportida uut tüüpi seadet või toodet, millest eraldub ioniseerivat kiirgust, III lisa A jaos sätestatud asjakohaste andmete esitamist pädevale asutusele
  selles riigis
  ,
  kus asub ettevõtja registrijärgne asukoht
  , et asutus saaks III lisa B jaos ettenähtud teabe hindamise põhjal otsustada, kas seadme või toote kavandatud kasutamine on põhjendatud või mitte. [ME 62]

2.   Pädev asutus jagab lõike 1 kohaselt saadud teavet muude liikmesriikide pädevate asutustega, et
  teavitada neid oma otsusest

  neil oleks võimalik teha oma otsus seadme või toote kavandatud kasutamise põhjendatuse kohta.
  Pädevad asutused teevad selle teabe kõigile teistele liikmesriikidele kättesaadavaks. [ME 63]

3.   Ettevõtjale tehakse liikmesriigi pädeva asutuse otsus teatavaks
  nelja

  kuue kuu jooksul. [ME 64]

3a.
     
  Seda tüüpi seadmed ja tooted on vastavalt artiklile 22 nähtud ette kasutamiseks kontrollitud keskkonnas. [ME 65]

Artikkel 22

Kiirgustegevuse keelamine

Liikmesriik keelab radioaktiivse aine sihipärase lisamise toiduainete, mänguasjade, ehete ja kosmeetikatoodete
  ning üldisemalt tarbekaupade
  tootmisel
  ja määrab selle eest karistusi
  ning keelab selliste toodete impordi ja ekspordi. Piiramata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/2/EÜ (14) kohaldamist, ei peeta põhjendatuks kiirgustegevust, millega kaasneb materjali aktiveerimine, mis põhjustab aktiivsuse tõusu asjaomastes toodetes. [ME 66]

Artikkel 23

Kiirgustegevus, millega kaasneb inimeste planeeritud kiiritamine muul kui meditsiinilisel eesmärgil

1.   Liikmesriik tagab, et uuringute või muude asjakohaste meetodite abil selgitatakse välja tegevusalad, millega kaasneb kiiritamine IV lisas esitatud muul kui meditsiinilise kuvamise eesmärgil.
  Ta hindab kord aastas iga loetletud tegevusalaga seotud individuaal- ja kollektiivdoose, nende mõju ja nende arengut aja jooksul. [ME 67]

2.   Liikmesriik
  jälgib ja
  tagab, et erilist tähelepanu pööratakse sellise kiirgustegevuse põhjendatusele, millega kaasneb kokkupuude kiiritusega muu kui meditsiinilise kuvamise eesmärgil, ning eelkõige: [ME 68]

| (a) | iga IV lisas loetletud, muu kui meditsiinilise kuvamisega seotud tegevus, millega kaasneb kokkupuude kiiritusega, peab enne üldist heakskiitmist olema põhjendatud; |
| --- | --- |

(a)

iga IV lisas loetletud, muu kui meditsiinilise kuvamisega seotud tegevus, millega kaasneb kokkupuude kiiritusega, peab enne üldist heakskiitmist olema põhjendatud;

| (b) | üldist heakskiitmist vajava kiirgustegevuse tüübi iga konkreetne rakendus peab olema eelnevalt põhjendatud; |
| --- | --- |

(b)

üldist heakskiitmist vajava kiirgustegevuse tüübi iga konkreetne rakendus peab olema eelnevalt põhjendatud;

| (c) | iga üksik IV lisa A jaos loetletud kiirgusega kokkupuudet põhjustav muu kui meditsiinilise kuvamise protseduur, mida teostab meditsiinilisi radioloogiaseadmeid kasutav töötaja, tuleb eelnevalt põhjendada, võttes arvesse protseduuri konkreetseid eesmärke ja selles osaleva isiku omadusi; |
| --- | --- |

(c)

iga üksik IV lisa A jaos loetletud kiirgusega kokkupuudet põhjustav muu kui meditsiinilise kuvamise protseduur, mida teostab meditsiinilisi radioloogiaseadmeid kasutav töötaja, tuleb eelnevalt põhjendada, võttes arvesse protseduuri konkreetseid eesmärke ja selles osaleva isiku omadusi;

| (d) | punktides a ja b täpsustatud muu kui meditsiinilise kuvamisega seotud kiirgustegevuse üldise ja konkreetse põhjendatuse vaatab pädev asutus teatava ajavahemiku järel läbi. |
| --- | --- |

(d)

punktides a ja b täpsustatud muu kui meditsiinilise kuvamisega seotud kiirgustegevuse üldise ja konkreetse põhjendatuse vaatab pädev asutus teatava ajavahemiku järel läbi.

3.   Kui liikmesriik otsustab, et konkreetne muud kui meditsiinilist kuvamist hõlmav kiirgustegevus on põhjendatud, tagab ta, et:

| (a) | iga kiirgustegevuse jaoks on vajalik luba; |
| --- | --- |

(a)

iga kiirgustegevuse jaoks on vajalik luba;

| (b) | pädev asutus kehtestab kiirgustegevuse kohta esitatavad nõuded, sealhulgas individuaalse rakendamise kriteeriumid, tehes selleks vajaduse korral koostööd muude asjakohaste asutuste ja kutseorganisatsioonidega; |
| --- | --- |

(b)

pädev asutus kehtestab kiirgustegevuse kohta esitatavad nõuded, sealhulgas individuaalse rakendamise kriteeriumid, tehes selleks vajaduse korral koostööd muude asjakohaste asutuste ja kutseorganisatsioonidega;

| (c) | iga tegevuse kohta on kehtestatud doosi piirmäär. Piirmäär on oluliselt madalam elanikudoosi piirmäärast ja kui võimalik, ka meditsiinitöötajate poolt meditsiiniseadmetega teostatavate toimingute suhtes sätestatud piirmäärast (IV lisa A jagu); muu tegevuse puhul (IV lisa B jagu) vastab doosi piirmäär artikli 6 lõikes 2 esitatud nõuetele; |
| --- | --- |

(c)

iga tegevuse kohta on kehtestatud doosi piirmäär. Piirmäär on oluliselt madalam elanikudoosi piirmäärast ja kui võimalik, ka meditsiinitöötajate poolt meditsiiniseadmetega teostatavate toimingute suhtes sätestatud piirmäärast (IV lisa A jagu); muu tegevuse puhul (IV lisa B jagu) vastab doosi piirmäär artikli 6 lõikes 2 esitatud nõuetele;

| (d) | meditsiinilisi kiiritusseadmeid kasutavate meditsiinitöötajate toimingute puhul järgitakse VII peatükis sätestatud asjakohaseid nõudeid, sealhulgas seadmeid, optimeerimist, kohustusi ja rasedusaja erikaitset käsitlevaid nõudeid; |
| --- | --- |

(d)

meditsiinilisi kiiritusseadmeid kasutavate meditsiinitöötajate toimingute puhul järgitakse VII peatükis sätestatud asjakohaseid nõudeid, sealhulgas seadmeid, optimeerimist, kohustusi ja rasedusaja erikaitset käsitlevaid nõudeid;

| (e) | on saadud kiiritatava isiku teadlik nõusolek, välja arvatud juhud, kui õiguskaitseorganitel on siseriiklike õigusaktide alusel lubatud tegutseda ilma isiku nõusolekuta; |
| --- | --- |

(e)

on saadud kiiritatava isiku teadlik nõusolek, välja arvatud juhud, kui õiguskaitseorganitel on siseriiklike õigusaktide alusel lubatud tegutseda ilma isiku nõusolekuta;

| (f) | kui kiiritamine toimub rutiinse tegevusena ohutuse tagamise eesmärgil, pakutakse läbivalgustatavatele isikutele alternatiivse tehnika kasutamise võimalust, mis ei hõlma kokkupuudet ioniseeriva kiirgusega. |
| --- | --- |

(f)

kui kiiritamine toimub rutiinse tegevusena ohutuse tagamise eesmärgil, pakutakse läbivalgustatavatele isikutele alternatiivse tehnika kasutamise võimalust, mis ei hõlma kokkupuudet ioniseeriva kiirgusega.

3a.
     
  Liikmesriik vastutab alternatiivse tehnoloogia uurimise, arendamise ja rakendamise eest. [ME 69]

Artikkel 24

Looduslikult esineva radioaktiivse materjaliga seotud tegevuse tuvastamine

Liikmesriik tagab, et tuvastatakse
  ja avalikustatakse
  iga kiirgustegevus, mis on seotud looduslikult esineva radioaktiivse materjaliga ja põhjustab töötajatele või elanikele kiiritust, mida kiirguskaitse seisukohalt ei ole võimalik tähelepanuta jätta. Tuvastamiseks kasutatakse uuringuid ja muid asjakohaseid vahendeid, võttes
  eelkõige
  arvesse V lisas loetletud tööstussektoreid. [ME 70]

Artikkel 25

Teatamine

1.   Liikmesriik nõuab, et teatatakse igast kiirgustegevusest, sh ka artikli 24 kohaselt tuvastatud kiirgustegevusest, välja arvatud järgmised põhjendatud tegevused, mille puhul on tegemist:

| (a) | radioaktiivseid aineid sisaldava materjaliga, kui nendega seotud aktiivsusmäärad kokku ei ületa VI lisas esitatud väljaarvamisväärtusi või kõrgemat väärtust, millele pädev asutus konkreetse taotluse alusel loa annab ning mis vastab VI lisas esitatud üldistele väljaarvamis- ja vabastamiskriteeriumidele; või |
| --- | --- |

(a)

radioaktiivseid aineid sisaldava materjaliga, kui nendega seotud aktiivsusmäärad kokku ei ületa VI lisas esitatud väljaarvamisväärtusi või kõrgemat väärtust, millele pädev asutus konkreetse taotluse alusel loa annab ning mis vastab VI lisas esitatud üldistele väljaarvamis- ja vabastamiskriteeriumidele; või

| (b) | radioaktiivseid aineid sisaldava materjaliga, kui nendega seotud aktiivsusmäärad massiühiku kohta ei ületa VI lisa tabelis A esitatud väljaarvamise vaikeväärtust või kõrgemat väärtust, millele pädev asutus konkreetse taotluse alusel loa annab ning mis vastab VI lisas esitatud üldistele väljaarvamis- ja vabastamiskriteeriumidele; või |
| --- | --- |

(b)

radioaktiivseid aineid sisaldava materjaliga, kui nendega seotud aktiivsusmäärad massiühiku kohta ei ületa VI lisa tabelis A esitatud väljaarvamise vaikeväärtust või kõrgemat väärtust, millele pädev asutus konkreetse taotluse alusel loa annab ning mis vastab VI lisas esitatud üldistele väljaarvamis- ja vabastamiskriteeriumidele; või

| (c) | visuaalkujundite tekitamiseks ettenähtud elektronkiiretoruga või muu kuni 30 kV potentsiaalivahega töötava elektriseadme või muu seadme või tootega, mille tüübi on liikmesriigi pädev asutus heaks kiitnud, juhul kui






  (i) | see ei tekita tavapärastes kasutustingimustes 0,1 meetri ulatuses seadme ligipääsetavast pinnast suuremat doosikiirust kui 1 μSv· h–1; ja |
| --- | --- | --- |

(c)

visuaalkujundite tekitamiseks ettenähtud elektronkiiretoruga või muu kuni 30 kV potentsiaalivahega töötava elektriseadme või muu seadme või tootega, mille tüübi on liikmesriigi pädev asutus heaks kiitnud, juhul kui

(i)

see ei tekita tavapärastes kasutustingimustes 0,1 meetri ulatuses seadme ligipääsetavast pinnast suuremat doosikiirust kui 1 μSv· h–1; ja

| (ii) | kui see sisaldab radioaktiivseid aineid, on need paigutatud kapslisse või tugevasse hoidikusse; ja |
| --- | --- |

(ii)

kui see sisaldab radioaktiivseid aineid, on need paigutatud kapslisse või tugevasse hoidikusse; ja

| (iii) | pädev asutus on kindlaks määranud lõppladustamise tingimused. |
| --- | --- |

(iii)

pädev asutus on kindlaks määranud lõppladustamise tingimused.

2.   Liikmesriik võib teatamisnõude kohaldamisalast välja arvata täiendavaid kiirgustegevuse tüüpe kooskõlas VI lisa punktis 3 sätestatud üldiste väljaarvamiskriteeriumidega või juhul, kui kaitse optimeerituse hindamine tõendab, et väljaarvamine on parim lahendus.

2a.
     
  Liikmesriik määrab kindlaks teabe, mille ettevõtja peab esitama, et pädev asutus saaks hinnata elanike ja töötajate kiirgusega kokkupuute taset ja kiirgusohtu nii tava- kui avariiolukorras. Pädev asutus määrab selle põhjal ja vajaduse korral täiendavate uurimiste tulemustele tuginedes kindlaks kohaldatava halduskorra ja vajalikud regulatiivse kontrolli vahendid. [ME 71]

3.   Artikli 24 kohaselt tuvastatud looduslikult esineva radioaktiivse materjaliga seotud tegevusest ning tootmis- ja töötlemisjääkidest, mis teadaolevalt on tuvastatud ehitusmaterjalides ringlusse võetud, tuleb teatada, kui VII lisas määratletud aktiivsuskontsentratsiooni indeks saadud ehitusmaterjalides on tõenäoliselt suurem kui 1. Sel juhul teavitab ettevõtja ka jäägi kasutajat jäägi aktiivsuskontsentratsioonist.

4.   Liikmesriigi tuvastatud olukorras, kus võib karta, et artikli 24 kohaselt tuvastatud kiirgustegevus võib põhjustada looduslike radionukliidide sattumist vette, mis võib mõjutada joogiveevarude kvaliteeti või muud kiiritusrada ja tekitab probleeme kiirguskaitsega, võib pädev asutus nõuda kiirgustegevusest teatamist olenemata käesoleva artikli lõike 1 punkti b sätetest.

5.   Teatamist vajava kiirgustegevuse puhul määrab liikmesriik kindlaks teabe, mille ettevõtja peab esitama, et pädev asutus saaks regulatiivkontrolli jaoks ette näha asjakohased vahendid.

6.   Väljaarvamiseks vastavalt lõike 1 punktile c vahetavad liikmesriigid teavet antud tüübikinnituste ning nende aluseks olevate dokumentide ja hindamise kohta. Teatava kiirgustegevuse väljaarvamise kohta otsust tehes võtab pädev asutus arvesse sellist teavet ning kohaldatavaid Euroopa ja rahvusvahelisi standardeid.

Artikkel 26

Regulatiivne kontroll

1.   Liikmesriik nõuab, et iga teatatud kiirgustegevus oleks allutatud regulatiivsele kontrollile, mis vastab tegevusest tulenevale kiirgusega kokkupuute ulatusele ja tõenäosusele, samuti mõjule, mida
  teostab pädev asutus

  regulatiivne kontroll võib avaldada sellise kiirgusohu vähendamisele või käitise ohutuse parandamisele. [ME 72]

2.   Teatatud kiirgustegevus võidakse vabastada loa taotlemisest.
  [ME 73]

3.   Kui liikmesriigi määratluse kohaselt on tegemist mõõduka materjalikogusega, võib väljaarvamiseks kasutada VI lisa tabeli B 2. veerus esitatud aktiivsuskontsentratsiooni väärtusi.

4.   Teatatud kiirgustegevuse jaoks, mis ei ole välja arvatud, on vajalik registreerimise või litsentsimise kaudu saadav luba.

Artikkel 27

Tegevusluba

1.   
  Kui kiirgustegevuseks on võimalik kehtestada kvantifitseeritav doosi piirmäär, ei ole
  kiirgusega kokkupuutumise piiratud ohu puhul, kui üksikjuhtumeid ei ole vaja kontrollida ning kiirgustegevus toimub vastavalt riigi õigusaktides sätestatud tingimustele,
  ja
  pädev asutus võib piirata kontrolli selliselt, et see hõlmab üksnes kiirgustegevuse registreerimist ja asjakohase sagedusega inspekteerimist.
  Litsentsimist tuleks nõuda juhul, kui tegevusloa nõuet kohaldatakse ettevõtja üldise tegevuse suhtes. [ME 74]

2.   Liikmesriik nõuab litsentsimist
  ettevõtjatelt, kes tegelevad
  järgmise
  tegevusega, või vajaduse korral vastavalt lõikele 1 järgmise
  kiirgustegevuse
  registreerimist
  : [ME 75]

| (a) | tuumkütusetsükliga seotud käitise kasutamine ja dekomisjoneerimine ning uraani kaevandamine ja uraanikaevanduse sulgemine; |
| --- | --- |

(a)

tuumkütusetsükliga seotud käitise kasutamine ja dekomisjoneerimine ning uraani kaevandamine ja uraanikaevanduse sulgemine;

| (b) | radioaktiivse aine sihipärane lisamine tarbekaubale või muule tootele, sealhulgas meditsiinitootele tootmise või valmistamise käigus ning sellise toote import ja eksport;
  [ME 76] |
| --- | --- |

(b)

radioaktiivse aine sihipärane lisamine tarbekaubale või muule tootele, sealhulgas meditsiinitootele tootmise või valmistamise käigus ning sellise toote import ja eksport;
  [ME 76]

| (c) | kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika valmistamine, kasutamine või oma valdusse võtmine; |
| --- | --- |

(c)

kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika valmistamine, kasutamine või oma valdusse võtmine;

| (d) | radioaktiivsete jäätmete töötlemise käitise, ladustamise või lõppladustamise rajatise käitamine, dekomisjoneerimine ja sulgemine; |
| --- | --- |

(d)

radioaktiivsete jäätmete töötlemise käitise, ladustamise või lõppladustamise rajatise käitamine, dekomisjoneerimine ja sulgemine;

| (e) | kiirgustegevus, mille puhul töötajate aastane efektiivdoos tavakäitamisel ning tavaliste töötingimuste korral on suurem kui 6 millisiivertit; |
| --- | --- |

(e)

kiirgustegevus, mille puhul töötajate aastane efektiivdoos tavakäitamisel ning tavaliste töötingimuste korral on suurem kui 6 millisiivertit;

| (f) | kiirgustegevus, mille tulemusel vabanevad ja satuvad keskkonda olulised gaasilise või vedela heite kogused. |
| --- | --- |

(f)

kiirgustegevus, mille tulemusel vabanevad ja satuvad keskkonda olulised gaasilise või vedela heite kogused.

3.   Liikmesriik nõuab järgmise kiirgustegevuse registreerimist või litsentsimist:

| (a) | radioaktiivse aine sihipärane manustamine inimestele ja, kuivõrd see on seotud inimeste kiirguskaitsega, loomadele veterinaarse läbivaatamise, ravi või uuringu korral; |
| --- | --- |

(a)

radioaktiivse aine sihipärane manustamine inimestele ja, kuivõrd see on seotud inimeste kiirguskaitsega, loomadele veterinaarse läbivaatamise, ravi või uuringu korral;

| (b) | kiirgusgeneraatori või radioaktiivse kiirguse allika kasutamine tööstusradiograafias, toodete töötlemises või uuringutes, samuti kiirendi, välja arvatud elektronmikroskoop, kasutamine; |
| --- | --- |

(b)

kiirgusgeneraatori või radioaktiivse kiirguse allika kasutamine tööstusradiograafias, toodete töötlemises või uuringutes, samuti kiirendi, välja arvatud elektronmikroskoop, kasutamine;

| (c) | kiirgusgeneraatori või radioaktiivse kiirguse allika kasutamine meditsiinikiirituses; |
| --- | --- |

(c)

kiirgusgeneraatori või radioaktiivse kiirguse allika kasutamine meditsiinikiirituses;

| (d) | ioniseerivat kiirgust eraldava või üle 30 kV potentsiaalivahega elektriseadme valmistamine ja käitamine, samuti selliste seadmete import ja eksport; |
| --- | --- |

(d)

ioniseerivat kiirgust eraldava või üle 30 kV potentsiaalivahega elektriseadme valmistamine ja käitamine, samuti selliste seadmete import ja eksport;

| (e) | kiirgustegevus, mille puhul töötajate aastane efektiivdoos tavakäitamisel ning tavaliste töötingimuste korral on suurem kui 1 millisiivert; |
| --- | --- |

(e)

kiirgustegevus, mille puhul töötajate aastane efektiivdoos tavakäitamisel ning tavaliste töötingimuste korral on suurem kui 1 millisiivert;

| (f) | looduslikku radioaktiivset materjali kasutav tööstusharu, mis on artikli 24 kohaselt liikmesriigi poolt nõutaval viisil tuvastatud ning tekitab elanikukiirituse aastase efektiivdoosi 0,3 millisiivertit või enME |
| --- | --- |

(f)

looduslikku radioaktiivset materjali kasutav tööstusharu, mis on artikli 24 kohaselt liikmesriigi poolt nõutaval viisil tuvastatud ning tekitab elanikukiirituse aastase efektiivdoosi 0,3 millisiivertit või enME

4.   Liikmesriik võib nõuda lisaks lõigetes 2 ja 3 loetletud kiirgustegevusaladele ka muude tegevusalade registreerimist ja litsentsimist.

Artikkel 28

Loamenetlus

1.   Tegevusloa väljastamiseks nõuab liikmesriik teabe esitamist kiirgustegevuse laadi ja sellega seotud ohtude kohta.

2.   Nõutav teave litsentsi saamiseks peab hõlmama vähemalt järgmist:

| (a) | kaitse ja ohutusega seotud vastutusalad ja organisatsiooniline korraldus; |
| --- | --- |

(a)

kaitse ja ohutusega seotud vastutusalad ja organisatsiooniline korraldus;

| (aa) | käesoleva direktiivi kohaselt võetud meetmed; [ME 78] |
| --- | --- |

(aa)

käesoleva direktiivi kohaselt võetud meetmed; [ME 78]

| (b) | töötajate pädevus, sealhulgas teavitamine ja koolitus; |
| --- | --- |

(b)

töötajate pädevus, sealhulgas teavitamine ja koolitus;

| (c) | käitise projekti ja kiirgusallika konstruktsiooni iseärasused; |
| --- | --- |

(c)

käitise projekti ja kiirgusallika konstruktsiooni iseärasused;

| (d) | oletatav kutse- ja elanikukiiritus tavakäitamise ajal; |
| --- | --- |

(d)

oletatav kutse- ja elanikukiiritus tavakäitamise ajal;

| (e) | tegevusalade ja käitise ohutuse hindamine, et:






  (i) | tuvastada võimaliku kokkupuute või õnnetusjuhtumiga seotud või juhusliku meditsiinikiiritusega kokkupuute tekkimise võimalikud viisid; |
| --- | --- | --- |

(e)

tegevusalade ja käitise ohutuse hindamine, et:

(i)

tuvastada võimaliku kokkupuute või õnnetusjuhtumiga seotud või juhusliku meditsiinikiiritusega kokkupuute tekkimise võimalikud viisid;

| (ii) | hinnata võimaluste piires, kui tõenäoline ja ulatuslik võib olla kokkupuude kiirgusega; |
| --- | --- |

(ii)

hinnata võimaluste piires, kui tõenäoline ja ulatuslik võib olla kokkupuude kiirgusega;

| (iii) | hinnata kaitse- ja ohutusmeetmete kvaliteeti ja katvust, sealhulgas tehnilisi omadusi ja haldusmenetlusi; |
| --- | --- |

(iii)

hinnata kaitse- ja ohutusmeetmete kvaliteeti ja katvust, sealhulgas tehnilisi omadusi ja haldusmenetlusi;

| (iv) | määratleda tegevuspiirid ja -tingimused; |
| --- | --- |

(iv)

määratleda tegevuspiirid ja -tingimused;

| (f) | avariiolukorras tegutsemise kord ja sideühendused; |
| --- | --- |

(f)

avariiolukorras tegutsemise kord ja sideühendused;

| (g) | hooldus, kontrollimine, inspekteerimine ja teenindamine, et tagada kiirgusallika või käitise jätkuv vastavus konstruktsiooninõuetele, tegevuspiiridele ja -tingimustele kogu selle kasutusaja jooksul; |
| --- | --- |

(g)

hooldus, kontrollimine, inspekteerimine ja teenindamine, et tagada kiirgusallika või käitise jätkuv vastavus konstruktsiooninõuetele, tegevuspiiridele ja -tingimustele kogu selle kasutusaja jooksul;

| (h) | radioaktiivsete jäätmete käitlemine ning selliste jäätmete lõppladustamise kord vastavalt kohaldatavatele regulatiivnõuetele; |
| --- | --- |

(h)

radioaktiivsete jäätmete käitlemine ning selliste jäätmete lõppladustamise kord vastavalt kohaldatavatele regulatiivnõuetele;

| (i) | kasutusest kõrvaldatud kinnise kiirgusallika haldamine; |
| --- | --- |

(i)

kasutusest kõrvaldatud kinnise kiirgusallika haldamine;

| (j) | kvaliteedi tagamine. |
| --- | --- |

(j)

kvaliteedi tagamine.

3.   Litsents hõlmab eritingimusi, millega tagatakse litsentsi elementide õiguslik jõustatavus või asjakohaste piirangute kehtestamine tegevuspiiridele ja -tingimustele. Tingimustes nõutakse ka optimeerituse põhimõtte ametlikku dokumenteeritud rakendamist.

4.   Vajaduse korral hõlmab litsents VIII peatükis radioaktiivse gaasilise või vedela heite keskkonda juhtimise loa jaoks sätestatud nõuetele vastavat heiteluba.

5.   Liikmesriik nõuab ettevõtjalt kiiret teatamist igast olulisest sündmusest, mis on põhjustanud või võib põhjustada üksikisiku kokkupuudet kiiritusega ulatuses, mis ületab tegevuspiire ja -tingimusi, mis on määratletud kutse- või elanikukiirituse kohta sätestatud litsentsimisnõuetes või mille on kindlaks määranud meditsiinikiiritusega tegelev asutus.
  Asutused hakkavad tegema pistelisi kontrolle.

Ioniseerivat kiirgust emiteerivaid meditsiiniseadmeid käsitatakse nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ

   (15)

  tähenduses. Kasutatakse teabevahetuse korda, mis on ette nähtud eelnimetatud direktiivis, ja toimub muude pädevate asutuste teavitamine. [ME 79]

Artikkel 29

Regulatiivsest kontrollist vabastamine

1.   Lubatud kiirgustegevuse tulemusel tekkiva radioaktiivse materjali lõppladustamiseks, ringlussevõtuks või taaskasutamiseks on vaja luba.

2.   Lõppladustamisele, ringlussevõttu või taaskasutusse määratud materjal võidakse vabastada käesoleva direktiivi nõuetest, kui selle aktiivsuskontsentratsioon massiühiku kohta:

| (a) | ei ületa VI lisa tabeli A 1. osas ettenähtud väärtusi või |
| --- | --- |

(a)

ei ületa VI lisa tabeli A 1. osas ettenähtud väärtusi või

| (b) | vastab erivabastustasemetele ning nendega seoses konkreetsetele materjalidele või konkreetse kiirgustegevuse tulemusel saadud materjalidele esitatavatele nõuetele; riigi pädev asutus määrab sellised erivabastustasemed kindlaks lisaks punktis a osutatud üldistele vabastustasemetele, kasutades VI lisa punktis 3 esitatud üldisi väljaarvamiskriteeriume ja võttes arvesse ühenduse tehnilisi suuniseid. |
| --- | --- |

(b)

vastab erivabastustasemetele ning nendega seoses konkreetsetele materjalidele või konkreetse kiirgustegevuse tulemusel saadud materjalidele esitatavatele nõuetele; riigi pädev asutus määrab sellised erivabastustasemed kindlaks lisaks punktis a osutatud üldistele vabastustasemetele, kasutades VI lisa punktis 3 esitatud üldisi väljaarvamiskriteeriume ja võttes arvesse ühenduse tehnilisi suuniseid.

3.   Looduslikke radionukliide sisaldava materjali vabastamiseks kasutatakse VI lisa tabeli A 2. osas esitatud aktiivsuskontsentratsiooni väärtusi massiühiku kohta. Siiski kohaldatakse järgmisi nõudeid:

| (a) | artikli 27 lõike 3 punktis f määratletud litsentsi vajava kiirgustegevuse puhul järgitakse looduslike radionukliidide vabastamise doosikriteeriume; |
| --- | --- |

(a)

artikli 27 lõike 3 punktis f määratletud litsentsi vajava kiirgustegevuse puhul järgitakse looduslike radionukliidide vabastamise doosikriteeriume;

| (b) | muu litsentsi vajava kiirgustegevuse puhul, eriti kui see moodustab osa tuumkütusetsüklist, peavad vabastamistasemed vastama kunstlikke radionukliide sisaldava materjali vabastamise doosikriteeriumidele; |
| --- | --- |

(b)

muu litsentsi vajava kiirgustegevuse puhul, eriti kui see moodustab osa tuumkütusetsüklist, peavad vabastamistasemed vastama kunstlikke radionukliide sisaldava materjali vabastamise doosikriteeriumidele;

| (c) | lubatud kiirgustegevuse puhul, millest tuleb teatada artikli 25 lõikes 3 määratletud korras, järgitakse vastavaid ehitusmaterjalide turuleviimist käsitlevaid nõudeid. |
| --- | --- |

(c)

lubatud kiirgustegevuse puhul, millest tuleb teatada artikli 25 lõikes 3 määratletud korras, järgitakse vastavaid ehitusmaterjalide turuleviimist käsitlevaid nõudeid.

4.   Radioaktiivsete jääkide sihipärane lahjendamine ei ole lubatud, välja arvatud materjalide segamine tavatöö käigus, kui radioaktiivsust ei arvestata. Eriolukorras võib pädev asutus anda loa looduslikke radioaktiivseid materjale sisaldavate radioaktiivsete jääkide segamiseks muude materjalidega nende materjalide taaskasutamise ja ringlussevõtu ning elanikukiirituse vähendamise eesmärgil.

VI PEATÜKK

TÖÖTAJATE, PRAKTIKANTIDE JA ÜLIÕPILASTE KAITSMINE

Artikkel 30

Vastutus

1.   Käesolevas peatükis ning artiklites 9, 10, 11 ja 12 sätestatud kutsekiiritust käsitlevaid nõudeid kohaldatakse töötajate kaitsmiseks igas kiiritusolukorras, kus nende töö juures või seoses tööga saadava kiirituse eest kannab õiguslikku vastutust ettevõtja või muu juriidiline isik, sealhulgas:

| (a) | välistöötajate tööandja; |
| --- | --- |

(a)

välistöötajate tööandja;

| (b) | avariitöötajate kaitse eest vastutav organisatsioon; |
| --- | --- |

(b)

avariitöötajate kaitse eest vastutav organisatsioon;

| (c) | saastunud pinnase, ehitiste ja muude ehitiste saneerimise eest vastutav organisatsioon; |
| --- | --- |

(c)

saastunud pinnase, ehitiste ja muude ehitiste saneerimise eest vastutav organisatsioon;

| (d) | tööandja, kes õiguslikult vastutab töötajate radooniga kokkupuutumise eest tööl artikli 53 lõikes 4 määratletud olukorras. |
| --- | --- |

(d)

tööandja, kes õiguslikult vastutab töötajate radooniga kokkupuutumise eest tööl artikli 53 lõikes 4 määratletud olukorras.

2.   Ettevõtja vastutus kutsekiirituse eest laieneb ka praktikandile ja üliõpilasele, kes oma õpingute käigus on kohustatud töötama kiirgusallikaga, samuti füüsilisest isikust ettevõtjale ja heategevusorganisatsiooni jaoks tööd tegevale vabatahtlikule.

3.   Ettevõtja vastutab kiirgustöötajate kiirguskaitsekorra hindamise ja rakendamise eest.

Artikkel 31

Töötajate kaitse

Kiirgustöötajate kaitse aluseks on:

| (a) | kiirgustöötajate kiirgusohu laadi ja ulatuse eelhindamine; |
| --- | --- |

(a)

kiirgustöötajate kiirgusohu laadi ja ulatuse eelhindamine;

| (b) | kiirguskaitse optimeerimine kõigi töötingimuste puhul; |
| --- | --- |

(b)

kiirguskaitse optimeerimine kõigi töötingimuste puhul;

| (c) | töötajate klassifitseerimine erinevatesse kategooriatesse; |
| --- | --- |

(c)

töötajate klassifitseerimine erinevatesse kategooriatesse;

| (d) | eri tööruume ja töötingimusi käsitlevate kontrollimeetmete ja seire rakendamine, sealhulgas vajaduse korral individuaalne seire; |
| --- | --- |

(d)

eri tööruume ja töötingimusi käsitlevate kontrollimeetmete ja seire rakendamine, sealhulgas vajaduse korral individuaalne seire;

| (e) | tervisekontroll. |
| --- | --- |

(e)

tervisekontroll.

Artikkel 32

Konsulteerimine kiirguskaitse eksperdiga

Liikmesriik nõuab ettevõtjalt kiirguskaitse eksperdiga konsulteerimist seoses kaitseseadmete ja mõõteinstrumentide kontrollimise ja katsetamisega, eelkõige järgmistel juhtudel:

| (a) | käitise kavandamise plaanide eelnev kiirguskaitsealane kriitiline hindamine; |
| --- | --- |

(a)

käitise kavandamise plaanide eelnev kiirguskaitsealane kriitiline hindamine;

| (b) | uue või kohandatud kiirgusallika kasutuselevõtu heakskiitmine, seoses kiirguskaitse korraldamisega; |
| --- | --- |

(b)

uue või kohandatud kiirgusallika kasutuselevõtu heakskiitmine, seoses kiirguskaitse korraldamisega;

| (c) | kaitseseadiste ja -meetodite tõhususe korrapärane kontrollimine; |
| --- | --- |

(c)

kaitseseadiste ja -meetodite tõhususe korrapärane kontrollimine;

| (d) | mõõtevahendite korrapärane kaliibrimine ning nende kasutuskõlblikkuse ja nõuetekohase kasutamise korrapärane kontrollimine. |
| --- | --- |

(d)

mõõtevahendite korrapärane kaliibrimine ning nende kasutuskõlblikkuse ja nõuetekohase kasutamise korrapärane kontrollimine.

Artikkel 33

Töökohtadel kehtiv kord

1.   Kiirguskaitsekord kehtestatakse kõigis tööruumides, milles võib saada ioniseerivat kiirgust, mille aastane efektiivdoos ületab 1 millisiiverti või aastane silmaläätse ekvivalentdoos on suurem kui 15 millisiivertit või aastane naha ja jäsemete ekvivalentdoos on suurem kui 50 millisiivertit. Sellise korra kehtestamisel tuleb arvestada käitise ja kiirgusallika laadi ning ohtude ulatust ja laadi.

2.   Kiirgustegevuse puhul, kus puututakse kokku loodusliku radioaktiivse materjaliga ja töötaja saadav aastane efektiivdoos ületab 6 millisiivertit, kohaldatakse käesolevas peatükis sätestatud nõudeid. Kui töötaja aastane efektiivdoos on 6 millisiivertit või väiksem, nõuab pädev asutus ettevõtjalt vähemalt kiirgusega kokkupuute jälgimist, kaitse parandamise võimaluste arvessevõtmist, samuti arvestamist võimalusega, et doos võib aja jooksul suureneda töökorralduse muudatuste tõttu.

3.   Õhusõidukite käitaja suhtes, kelle õhusõidukite meeskonna kosmilise kiirguse efektiivdoos võib ületada 6 millisiivertit aastas, kohaldatakse käesoleva peatüki asjakohaseid nõudeid. Kui meeskonna aastane efektiivdoos on vahemikus 1–6 millisiivertit, nõuab pädev asutus ettevõtjalt vähemalt kokkupuute jälgimist ja arvestamist võimalusega, et doos võib aja jooksul suureneda töökorralduse muudatuste tõttu. Ettevõtja võtab asjakohased meetmed eelkõige selleks, et:

| (a) | hinnata asjaomase meeskonna
  või asjaomaste töötajate
  kokkupuudet kiirgusega, [ME 80] |
| --- | --- |

(a)

hinnata asjaomase meeskonna
  või asjaomaste töötajate
  kokkupuudet kiirgusega, [ME 80]

| (b) | võtta hinnangulist kokkupuudet arvesse töögraafiku koostamisel, püüda vähendada selliste meeskonnaliikmete doose, kelle kokkupuude kiirgusega on kõige ulatuslikum; |
| --- | --- |

(b)

võtta hinnangulist kokkupuudet arvesse töögraafiku koostamisel, püüda vähendada selliste meeskonnaliikmete doose, kelle kokkupuude kiirgusega on kõige ulatuslikum;

| (c) | teavitada asjaomaseid töötajaid tööga seotud terviseriskidest ja individuaalsetest doosidest. |
| --- | --- |

(c)

teavitada asjaomaseid töötajaid tööga seotud terviseriskidest ja individuaalsetest doosidest.

Artikkel 34

Töökohtade klassifitseerimine

1.   Töökohad klassifitseeritakse eri aladeks, kui see on asjakohane, võttes aluseks hinnangulised oodatavad aastased doosid ning võimaliku kiirituse tõenäosuse ja ulatuse.

2.   Eristatakse kontrollialasid ja järelevalvepiirkondi. Pädev asutus annab igal konkreetsel juhul juhised kontrollialade ja järelevalvepiirkondade klassifitseerimise kohta.

3.   Ettevõtja jälgib kontrollialadel ja järelevalvepiirkondades valitsevaid töötingimusi.

Artikkel 35

Kontrolliala suhtes kehtivad nõuded

1.   Kontrolliala suhtes kehtivad järgmised miinimumnõuded:

| (a) | kontrolliala eraldatakse, sinna lubatakse siseneda üksnes asjakohased juhised saanud isikutel ning seda kontrollitakse ettevõtja poolt kirjalikult kehtestatud korras. Radioaktiivse saastuse märkimisväärse levikuohu korral järgitakse erikorda, mis lisaks muule hõlmab üksikisikute ja kaupade sisenemist ja väljumist ning saastatuse seiret kontrollialal ja sellega piirneval alal; |
| --- | --- |

(a)

kontrolliala eraldatakse, sinna lubatakse siseneda üksnes asjakohased juhised saanud isikutel ning seda kontrollitakse ettevõtja poolt kirjalikult kehtestatud korras. Radioaktiivse saastuse märkimisväärse levikuohu korral järgitakse erikorda, mis lisaks muule hõlmab üksikisikute ja kaupade sisenemist ja väljumist ning saastatuse seiret kontrollialal ja sellega piirneval alal;

| (b) | töökeskkonna kiirgusjärelevalve toimub artikli 37 kohaselt, kusjuures arvesse võetakse kontrollialal valitseva kiirgusohu laadi ja ulatust; |
| --- | --- |

(b)

töökeskkonna kiirgusjärelevalve toimub artikli 37 kohaselt, kusjuures arvesse võetakse kontrollialal valitseva kiirgusohu laadi ja ulatust;

| (c) | paigaldatakse märgid, mis näitavad ala tüüpi, kiirgusallika laadi ja sellega seotud ohte; |
| --- | --- |

(c)

paigaldatakse märgid, mis näitavad ala tüüpi, kiirgusallika laadi ja sellega seotud ohte;

| (d) | kehtestatakse kiirgusallika ja tööülesannetega seotud kiirgusohule vastavad tööjuhised. |
| --- | --- |

(d)

kehtestatakse kiirgusallika ja tööülesannetega seotud kiirgusohule vastavad tööjuhised.

2.   Ettevõtja, olles konsulteerinud kiirguskaitse eksperdiga, vastutab nende nõuete täitmise eest.

Artikkel 36

Järelevalvepiirkonna suhtes kehtivad nõuded

1.   Järelevalvepiirkonna kohta kehtivad järgmised nõuded:

| (a) | töökeskkonna kiirgusjärelevalve toimub kooskõlas artikliga 37, võttes arvesse järelevalvepiirkonnas valitseva kiirgusohu laadi ja ulatust; |
| --- | --- |

(a)

töökeskkonna kiirgusjärelevalve toimub kooskõlas artikliga 37, võttes arvesse järelevalvepiirkonnas valitseva kiirgusohu laadi ja ulatust;

| (b) | paigaldatakse märgid, mis näitavad piirkonna tüüpi, kiirgusallika laadi ja sellega seotud ohte; |
| --- | --- |

(b)

paigaldatakse märgid, mis näitavad piirkonna tüüpi, kiirgusallika laadi ja sellega seotud ohte;

| (c) | kehtestatakse kiirgusallika ja tööülesannetega seotud kiirgusohule vastavad tööjuhised. |
| --- | --- |

(c)

kehtestatakse kiirgusallika ja tööülesannetega seotud kiirgusohule vastavad tööjuhised.

2.   Ettevõtja, olles konsulteerinud kiirguskaitse eksperdiga, vastutab nende nõuete täitmise eest.

Artikkel 37

Töökeskkonna kiirgusjärelevalve

1.   Artikli 35 lõike 1 punktis b ja artikli 36 lõike 1 punktis a viidatud töökeskkonna kiirgusjärelevalve hõlmab vajaduse korral järgmist:

| (a) | välise doosikiiruse mõõtmine koos andmetega kõnealuse kiirguse laadi ja liigi kohta; |
| --- | --- |

(a)

välise doosikiiruse mõõtmine koos andmetega kõnealuse kiirguse laadi ja liigi kohta;

| (b) | radioaktiivsete saasteainete aktiivsuskontsentratsiooni ja pindtiheduse mõõtmine õhus ja koos andmetega nende laadi ning füüsikalise ja keemilise oleku kohta; |
| --- | --- |

(b)

radioaktiivsete saasteainete aktiivsuskontsentratsiooni ja pindtiheduse mõõtmine õhus ja koos andmetega nende laadi ning füüsikalise ja keemilise oleku kohta;

| (c) | töökoha õhu radoonisisalduse mõõtmine. |
| --- | --- |

(c)

töökoha õhu radoonisisalduse mõõtmine.

2.   Mõõtmistulemused registreeritakse ja neid kasutatakse vajaduse korral individuaalse kokkupuute hindamisel vastavalt artiklile 39.

Artikkel 38

Kiirgustöötajate klassifitseerimine

1.   Seire ja järelevalve puhul eristatakse kiirgusega kokkupuutuvate töötajate kahte kategooriat:

| (a) | A-kategooria: kiirgustöötajad, kelle aastane efektiivdoos ületab 6 millisiivertit või kelle silmaläätse aastane ekvivalentdoos ületab 15 millisiivertit või naha ja jäsemete aastane ekvivalentdoos
  50

  150 millisiivertit; [ME 81] |
| --- | --- |

(a)

A-kategooria: kiirgustöötajad, kelle aastane efektiivdoos ületab 6 millisiivertit või kelle silmaläätse aastane ekvivalentdoos ületab 15 millisiivertit või naha ja jäsemete aastane ekvivalentdoos
  50

  150 millisiivertit; [ME 81]

| (b) | B-kategooria: kiirgustöötajad, kes ei kuulu A-kategooria töötajate hulka. |
| --- | --- |

(b)

B-kategooria: kiirgustöötajad, kes ei kuulu A-kategooria töötajate hulka.

2.   Kui töö hõlmab kokkupuudet kiirgusega, toimub lõikes 1 osutatud kiirgusega kokkupuutuvate töötajate kahe kategooria eristamine enne töölevõtmist; eristamise kord vaadatakse töötingimustest ja tervisekontrollist lähtudes korrapäraselt läbi.

3.   Avariitöötaja puhul ei tohiks käesoleva artikli lõike 1 kohane kiirgusega kokkupuutuvate töötajate kahe kategooria eristamine võimaluse korral mõjutada artiklites 37 ning 39–43 seire kohta kehtestatud nõuete täitmist, kui avariitöötaja ei ole kaasatud tegeliku avariikiirituse olukorra lahendamisse.

Artikkel 39

Individuaalne seire

1.   A-kategooria töötajate süstemaatiline seire toimub dosimeetriateenistuse tehtavate individuaalsete mõõtmiste alusel. Kui A-kategooria töötajate sisekiiritus või silmaläätse või jäsemete kokkupuude kiirgusega on oluline, võetakse kasutusele vajalik seiresüsteem. Pädev asutus pöörab selliste töötajate tuvastamisele erilist tähelepanu.

2.   B-kategooria töötajate seire peab olema piisav vähemalt tõendamiseks, et selliste töötajate klassifitseerimine B-kategooriasse on nõuetekohane. Liikmesriik
  peaks nõudma

  võib nõuda B- kategooria töötajatele individuaalset seiret ja vajaduse korral dosimeetriateenistuse tehtavaid individuaalseid mõõtmisi. [ME 82]

3.   Kui individuaalseid mõõtmisi ei saa teha või need ei ole piisavad, põhineb individuaalne seire hinnangul, mis saadakse kas muude kiirgustöötajate individuaalsete mõõtmiste või artiklis 37 sätestatud töökeskkonna järelevalve tulemuste põhjal.

Artikkel 40

Õnnetusjuhtumi tulemusel saadud kiirituse seire

Õnnetusjuhtumi tulemusel saadud kiirituse korral hindab ettevõtja koostöös dosimeetriateenistusega asjaomaseid doose ja nende jaotumist organismis.

Artikkel 41

Tulemuste registreerimine ja nendest teatamine

1.   Iga kiiritust saava ja seire all oleva töötaja kohta seatakse sisse toimik, mis sisaldab individuaalse kiirgusseire tulemusi.

2.   Lõike 1 kohaldamiseks säilitatakse kiirgustöötaja kohta järgmist teavet:

| (a) | andmed mõõdetud või vajaduse korral hinnanguliste individuaaldooside kohta vastavalt artiklitele 39, 40, 51 ja 52; |
| --- | --- |

(a)

andmed mõõdetud või vajaduse korral hinnanguliste individuaaldooside kohta vastavalt artiklitele 39, 40, 51 ja 52;

| (b) | artiklites 40 ja 52 osutatud kokkupuute puhul aruanded asjaolude ja võetud meetmete kohta; |
| --- | --- |

(b)

artiklites 40 ja 52 osutatud kokkupuute puhul aruanded asjaolude ja võetud meetmete kohta;

| (c) | vajaduse korral tööruumide seire tulemused, mida on kasutatud individuaaldooside hindamisel. |
| --- | --- |

(c)

vajaduse korral tööruumide seire tulemused, mida on kasutatud individuaaldooside hindamisel.

3.   
  Lõikes 1 osutatud doosiandmed sisestatakse individuaalse kiirgusseire andmesüsteemi, mille liikmesriik on loonud vastavalt VIII lisale.
  Lõikes 1 osutatud teavet säilitatakse ioniseeriva kiirgusega töötaja töötamisaja vältel ning pärast seda niikaua, kuni kõnealune isik on või oleks saanud 75-aastaseks, kuid mitte vähem kui 30 aasta jooksul pärast kiirgusega seotud töö lõppu. [ME 83]

4.   Artiklites 40, 51 ja 52 osutatud kokkupuude registreeritakse lõikes 1 nimetatud registreerimise toimikus eraldi.

5.   Kui seireandmeid kasutatakse kavandatavate kiiritusolukordade ohjamiseks, kehtestatakse kord, mis võimaldab looduslikult radioaktiivseid materjale töötleva tööstusharu kiirgusandmete registreerimisest välja jätta välisest taustkiirgusest või radooni pinnasest sisseimbumise tagajärjel püsikiiritusena saadava kiirituse.

Artikkel 42

Tulemustele juurdepääs

1.   Liikmesriik nõuab, et artiklites 39, 40 ja 52 sätestatud individuaalse seire tulemused oleksid:

| (a) | pädevale asutusele, ettevõtjale ja välistöötajate tööandjale; |
| --- | --- |

(a)

pädevale asutusele, ettevõtjale ja välistöötajate tööandjale;

| (b) | tehtud kättesaadavaks asjaomasele töötajale kooskõlas artikli 43 lõikega 1; |
| --- | --- |

(b)

tehtud kättesaadavaks asjaomasele töötajale kooskõlas artikli 43 lõikega 1;

| (c) | esitatud töötervishoiuteenistustele, et hinnata tulemuste mõju inimeste tervisele kooskõlas artikliga 44; |
| --- | --- |

(c)

esitatud töötervishoiuteenistustele, et hinnata tulemuste mõju inimeste tervisele kooskõlas artikliga 44;

| (d) | sisestatud individuaalse kiirgusseire andmesüsteemi, mille liikmesriik loob vastavalt lõikele 2. |
| --- | --- |

(d)

sisestatud individuaalse kiirgusseire andmesüsteemi, mille liikmesriik loob vastavalt lõikele 2.

2.   Liikmesriik määrab kindlaks individuaalse kiirgusseire tulemuste edastamise korra.

3.   Individuaalse kiirgusseire andmesüsteemi kaudu edastatakse vähemalt VIII lisa A jaos loetletud andmed.

4.   Õnnetusjuhtumi või avariiga seotud kiirituse puhul esitatakse individuaalse kiirgusseire tulemused viivitamata.

Artikkel 43

Töötajate juurdepääs tulemustele

1.   Liikmesriik nõuab, et töötajatel oleks vastava taotluse esitamise korral
  õigeaegne
  juurdepääs oma individuaalse kiirgusseire tulemustele, sealhulgas tulemuste hindamisel kasutatud mõõtmistulemustele või dooside hindamise tulemustele, kui hindamise aluseks olid tööruumides tehtud mõõtmised. [ME 84]

2.   Liikmesriik hõlbustab töötaja varasemaid doose käsitleva olulise teabe vahetamist pädevate asutuste, töötervishoiuteenistuste, kiirguskaitse ekspertide või dosimeetriateenistuste vahel kogu ELi piires, et enne töölevõtmist või A-kategooria töötajaks klassifitseerimist oleks võimalik viia läbi artiklis 44 sätestatud tervisekontrolli ning kontrollida töötaja edasist kokkupuudet kiirgusega.

Artikkel 44

Kiirgustöötaja tervisekontroll

1.   Kiirgustöötaja tervisekontrolli põhimõtted rajanevad töötervishoiu üldpõhimõtetel.

2.   A-kategooria töötaja tervisekontrolli eest vastutab töötervishoiuteenistus.

Tervisekontroll peab võimaldama kindlaks teha kontrollitava töötaja tervisliku seisundi, mille põhjal saab otsustada, kas ta suudab täita temale määratud ülesandeid. Selleks peab töötervishoiuteenistusel olema juurdepääs kogu nõutavale asjakohasele teabele, muu hulgas teabele tööruumide keskkonnatingimuste kohta.

3.   Tervisekontroll hõlmab järgmist:

| (a) | tööle võtmisele või A-kategooria töötajaks klassifitseerimisele eelneva põhjaliku arstliku läbivaatuse eesmärk on teha kindlaks töötaja sobivus A-kategooria töötaja ametikohale; |
| --- | --- |

(a)

tööle võtmisele või A-kategooria töötajaks klassifitseerimisele eelneva põhjaliku arstliku läbivaatuse eesmärk on teha kindlaks töötaja sobivus A-kategooria töötaja ametikohale;

| (b) | korrapärane tervisekontroll.
  Iga A-kategooria töötaja tervislikku seisundit kontrollitakse vähemalt kord aastas eesmärgiga hinnata, kas ta suudab jätkuvalt täita talle määratud ülesandeid. Selliseid kontrolle võib teha nii sageli, kui töötervishoiuteenistus peab vajalikuks, ning nende laad sõltub töö liigist ja konkreetse töötaja tervislikust seisundist. |
| --- | --- |

(b)

korrapärane tervisekontroll.

Iga A-kategooria töötaja tervislikku seisundit kontrollitakse vähemalt kord aastas eesmärgiga hinnata, kas ta suudab jätkuvalt täita talle määratud ülesandeid. Selliseid kontrolle võib teha nii sageli, kui töötervishoiuteenistus peab vajalikuks, ning nende laad sõltub töö liigist ja konkreetse töötaja tervislikust seisundist.

3a.
     
  Töötajate läbivaatus toimub tööajal ja on töötajatele tasuta. [ME 85]

4.   Töötervishoiuteenistus võib teatada vajadusest jätkata tervisekontrolli ka pärast töötamise lõppu niikaua, kui see on asjaomase isiku tervise kaitseks tema arvates vajalik.

Artikkel 45

Meditsiiniline klassifikatsioon

A-kategooria töötaja tööalase sobivuse kohta nähakse ette järgmine meditsiiniline klassifikatsioon:

| (a) | sobib; |
| --- | --- |

(a)

sobib;

| (b) | sobib teatavatel tingimustel; |
| --- | --- |

(b)

sobib teatavatel tingimustel;

| (c) | ei sobi. |
| --- | --- |

(c)

ei sobi.

Artikkel 46

Mittesobiva töötaja töölevõtmise või klassifitseerimise keeld

Kui tervisekontrolli tulemus näitab, et töötaja ei sobi konkreetsele ametikohale, ei tohi teda ajavahemikust olenemata A-kategooria töötajaks klassifitseerida ega ühelegi selle kategooria ametikohale tööle võtta.

Artikkel 47

Tervisekontrolli kaardid

1.   Iga A-kategooria töötaja kohta seatakse sisse tervisekontrolli kaart, mida täidetakse niikaua, kuni töötaja kuulub sellesse kategooriasse. Pärast seda säilitatakse kaarti niikaua, kuni kõnealune isik on või oleks saanud 75-aastaseks, kuid mitte vähem kui 30 aasta jooksul pärast ioniseeriva kiirgusega seotud töö lõppu.

2.   Tervisekaart sisaldab teavet töö laadi, enne töölevõtmist või A-kategooria töötajaks klassifitseerimist tehtud põhjaliku arstliku läbivaatuse tulemuste ja korrapärase tervisekontrolli kohta ning artikliga 41 nõutavaid doosiandmeid.

Artikkel 48

Erakorraline tervisekontroll

1.   Lisaks artiklis 44 sätestatud kiirgustöötaja tervisekontrollile nähakse kiirgustöötaja jaoks ette täiendavad tervisekaitsemeetmed, mida töötervishoiuteenistus peab vajalikuks, näiteks lisauuringud, dekontamineerimismeetmed või kiireloomulised ravimeetmed.

2.   Erakorraline tervisekontroll tehakse alati, kui 50 millisiiverti suurune aastane efektiivdoos või muu artikli 10 lõikes 2 sätestatud doosi piirmäär on ületatud.

3.   Töötervishoiuteenistuste peab kinnitama edasised kokkupuutetingimused.

Artikkel 49

Kaebused

1.
     Liikmesriik sätestab artiklite 45, 46 ja 48 alusel tehtud järelduste ja otsuste edasikaebamise korra.

2.
     
  Töötajatega ja/või nende esindajatega konsulteerimist ja nende osalemist reguleeritakse direktiivi 89/391/EMÜ

   (16)

  artikliga 11. [ME 86]

Artikkel 50

Välistöötajate kaitsmine

1.   Liikmesriik tagab, et individuaalse kiirgusseire süsteem pakub välistöötajale samasugust kaitset
  ja arstiabi
  , nagu ettevõtja poolt alaliselt tööle võetud töötajale. [ME 87]

2.   Ettevõtja vastutab kas otse või välistöötaja tööandjaga sõlmitud lepingu kaudu välistöötaja kiirguskaitse praktiliste meetmete eest.

3.   Esmajoones ettevõtja:

| (a) | kontrollib, kas asjaomane välistöötaja on tunnistatud tervise poolest sobivaks talle määratud tööülesandeid täitma; |
| --- | --- |

(a)

kontrollib, kas asjaomane välistöötaja on tunnistatud tervise poolest sobivaks talle määratud tööülesandeid täitma;

| (b) | tagab, et lisaks artiklis 16 osutatud kiirguskaitsealasele baasväljaõppele on välistöötaja saanud erikoolituse kontrolliala ja tööülesannete iseärasuste kohta; |
| --- | --- |

(b)

tagab, et lisaks artiklis 16 osutatud kiirguskaitsealasele baasväljaõppele on välistöötaja saanud erikoolituse kontrolliala ja tööülesannete iseärasuste kohta;

| (c) | tagab, et välistöötajale väljastatakse vajalikud isikukaitsevahendid; |
| --- | --- |

(c)

tagab, et välistöötajale väljastatakse vajalikud isikukaitsevahendid;

| (d) | tagab, et välistöötaja saab oma tööülesannete laadile vastava individuaalse kiirgusseire ja mis tahes vajaliku dosimeetrilise operatiivseire; |
| --- | --- |

(d)

tagab, et välistöötaja saab oma tööülesannete laadile vastava individuaalse kiirgusseire ja mis tahes vajaliku dosimeetrilise operatiivseire;

| (e) | tagab vastavuse III peatükis määratletud kaitsesüsteemile; |
| --- | --- |

(e)

tagab vastavuse III peatükis määratletud kaitsesüsteemile;

| (f) | tagab kõigi vajalike meetmete võtmise või võtab kõik vajalikud meetmed, et pärast iga tööülesande täitmist registreeritaks iga välistöötaja individuaalsel kiirgusseirel saadud kiirgusandmed, millele on osutatud VIII lisa B jao punktis 2. |
| --- | --- |

(f)

tagab kõigi vajalike meetmete võtmise või võtab kõik vajalikud meetmed, et pärast iga tööülesande täitmist registreeritaks iga välistöötaja individuaalsel kiirgusseirel saadud kiirgusandmed, millele on osutatud VIII lisa B jao punktis 2.

4.   Välistöötajaid palkavad ettevõtja tagab kas otse või ettevõtjaga sõlmitud lepingu kaudu oma töötaja kiirguskaitse vastavalt käesoleva direktiivi asjakohastele sätetele, eelkõige ta:

| (a) | tagab vastavuse III peatükis määratletud kaitsesüsteemiga; |
| --- | --- |

(a)

tagab vastavuse III peatükis määratletud kaitsesüsteemiga;

| (b) | pakub artiklis 16 osutatud teavet ja koolitust kiirguskaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

(b)

pakub artiklis 16 osutatud teavet ja koolitust kiirguskaitse valdkonnas;

| (c) | tagab, et tema töötaja on artiklites 37 ja 39–48 sätestatud tingimuste kohaselt hõlmatud kiirgusega kokkupuute hindamise ja tervisekontrolliga; |
| --- | --- |

(c)

tagab, et tema töötaja on artiklites 37 ja 39–48 sätestatud tingimuste kohaselt hõlmatud kiirgusega kokkupuute hindamise ja tervisekontrolliga;

| (d) | tagab iga oma töötaja VIII lisa B jao punktile 1 vastavate individuaalsel kiirgusseirel saadud kiirgusandmete ajakohastamise individuaalse kiirgusseire andmesüsteemis, millele on osutatud artikli 42 lõike 1 punktis d. |
| --- | --- |

(d)

tagab iga oma töötaja VIII lisa B jao punktile 1 vastavate individuaalsel kiirgusseirel saadud kiirgusandmete ajakohastamise individuaalse kiirgusseire andmesüsteemis, millele on osutatud artikli 42 lõike 1 punktis d.

5.   Iga välistöötaja on kohustatud oma võimaluste piires ise kaasa aitama lõikes 1 nimetatud kiirgusseiresüsteemi pakutava kaitse tagamisele.

Artikkel 51

Kiirgusega kokkupuutumine eriloa alusel

1.   Erandlike asjaolude korral, välja arvatud kiirgusavariid, võib pädev asutus iga üksikjuhtumit eraldi hinnates ning juhul, kui see on konkreetse tegevuse jaoks vajalik, lubada teatavate kindlaks määratud vabatahtlike töötajate kutsekiiritust, mis ületab artiklis 10 sätestatud doosi piirmäärasid, kui kutsekiiritust saadakse piiratud aja jooksul kindlas tööpiirkonnas ja kokkupuude ei ületa pädeva asutuse poolt konkreetsel juhul ettenähtud piirväärtust. Arvesse võetakse järgmisi tingimusi:

| (a) | selline kiirgusega kokkupuutumine on lubatud ainult artiklis 38 määratletud A-kategooria töötajate puhul; |
| --- | --- |

(a)

selline kiirgusega kokkupuutumine on lubatud ainult artiklis 38 määratletud A-kategooria töötajate puhul;

| (b) | selline kokkupuutumine ei ole lubatud praktikantide, üliõpilaste, rasedate ega rinnaga toitvate naiste puhul; |
| --- | --- |

(b)

selline kokkupuutumine ei ole lubatud praktikantide, üliõpilaste, rasedate ega rinnaga toitvate naiste puhul;

| (c) | ettevõtja peab sellist kokkupuutumist eelnevalt hoolikalt põhjendama ja selle vabatahtlike töötajate, nende esindajate, töötervishoiuteenistuse või kiirguskaitse eksperdiga põhjalikult läbi arutama; |
| --- | --- |

(c)

ettevõtja peab sellist kokkupuutumist eelnevalt hoolikalt põhjendama ja selle vabatahtlike töötajate, nende esindajate, töötervishoiuteenistuse või kiirguskaitse eksperdiga põhjalikult läbi arutama;

| (d) | asjaomastele töötajatele antakse eelnevalt teavet tegevusega kaasnevate ohtude ja selle käigus võetavate ettevaatusabinõude kohta; |
| --- | --- |

(d)

asjaomastele töötajatele antakse eelnevalt teavet tegevusega kaasnevate ohtude ja selle käigus võetavate ettevaatusabinõude kohta;

| (e) | kõik sellisel kokkupuutumisel saadavad doosid märgitakse eraldi artiklis 47 osutatud tervisekontrolli kaardile ja artiklis 41 osutatud isiklikku toimikusse. |
| --- | --- |

(e)

kõik sellisel kokkupuutumisel saadavad doosid märgitakse eraldi artiklis 47 osutatud tervisekontrolli kaardile ja artiklis 41 osutatud isiklikku toimikusse.

2.   Doosi piirmäärade ületamine eriloa alusel toimuva kokkupuute käigus ei pruugi olla piisav põhjus, et tööandja võiks töötaja tema eelneva nõusolekuta tavapäraste tööülesannete täitmiselt kõrvaldada või teisele tööle üle viia.

3.   Kosmosemeeskonna doosi piirmäärasid ületavat kokkupuudet kiirgusega ohjatakse kui kiirgusega kokkupuutumist eriloa alusel.

Artikkel 52

Töökeskkonnaga seotud avariikiiritus

1.   Avariiolukorrale reageerimisega tegelev organisatsioon tagab, et ükski avariitöötaja ei täida tööülesandeid, millega kaasnev kiiritus ületab 50 millisiivertit, välja arvatud avariiolukorra lahendamise riiklikus kavas kindlaks määratud erijuhud. Sellistel juhtudel määratakse kindlaks 50 millisiivertit ületavad asjakohased viitetasemed. Eriolukorras, kus on vaja päästa elusid, ära hoida tõsiseid kiirgusest põhjustatud tervisemõjusid või takistada katastroofilise olukorra väljakujunemist, võidakse ette näha 100 millisiivertit ületav viitetase.

2.   Avariiolukorrale reageerimisega tegelev organisatsioon tagab, et avariitöötajateks, kes oma tööd tehes võivad kokku puutuda 50 millisiiverti viitetaset ületava kiiritusega, on vabatahtlikud, keda on eelnevalt selgesõnaliselt ja põhjalikult teavitatud nende tööga kaasnevast terviseriskist ja kättesaadavatest kaitsevahenditest.

3.   Avariikiirituse olukorras nõuab liikmesriik avariitöötajate kiirgusseiret ja tervisekontrolli. Individuaalne kiirgusseire või individuaalsete dooside hindamine viiakse läbi vastavalt asjaoludele.

Artikkel 53

Radoon töökohtade õhus

1.   Artiklis 103 osutatud tegevuskavas näeb liikmesriik ette riiklikud viitetasemed siseruumide õhu radoonisisalduse jaoks. Selliste viitetasemete aastane keskmine väärtus töökoha õhus ei tohi olla kõrgem kui 1 000 Bq/m3.

2.   Liikmesriik tagab riikliku tegevuskava alusel radooni mõõtmise radooniohtlikel aladel keldrikorrusel või esimesel korrusel asuvates töökohtades ning tegevuskavas täpsemalt määratletud teatavat tüüpi töökohtades.

3.   Liikmesriik nõuab ettevõtjalt, kelle olemasolevas töökohas on riigis kehtestatud viitetase ületatud, et see võtaks asjakohased meetmed radoonisisalduse või radooniga kokkupuute vähendamiseks kooskõlas III peatükis sätestatud optimeerituse põhimõttega.

4.   Kui töökoha või ehitise teatavate ruumide radoonisisaldus ületab jätkuvalt viitetaset, vaatamata vastavalt lõikele 3 võetud meetmetele, ohjab liikmesriik seda olukorda kavandatava kiiritusolukorrana ja kohaldab artikli 30 lõike 1 punktis d kutsekiirituse kohta sätestatud asjakohaseid nõudeid.

VII PEATÜKK

PATSIENTIDE JA MUUDE ISIKUTE KAITSE MEDITSIINIKIIRITUSE EEST

Artikkel 54

Põhjendatus

1.   Meditsiinikiiritus peab kokkuvõttes andma piisava kasu, mille puhul diagnostiline või raviga seotud võimalik kogukasu, sealhulgas otsene kasu üksikisiku tervisele ja heaolule ning ühiskondlik kasu kaalub üles kiiritusega seotud võimaliku isikukahjustuse, võttes arvesse selliste muude olemasolevate võtete tõhusust, kasu ja ohte, mille eesmärk on sama, kuid millega ei kaasne või kaasneb vähem ioniseerivat kiirgust.

Arvesse tuleb võtta ka meditsiinitöötajate ja muude üksikisikute meditsiinikiiritusega kokkupuutest tulenevat isikukahjustust.

Eelkõige kohaldatakse järgmisi nõudeid:

| (a) | enne üldist heakskiitmist põhjendatakse iga uut tüüpi toiming, millega kaasneb meditsiinikiiritus; |
| --- | --- |

(a)

enne üldist heakskiitmist põhjendatakse iga uut tüüpi toiming, millega kaasneb meditsiinikiiritus;

| (b) | olemasolevad meditsiinikiiritusega seotud toimingud vaadatakse läbi, kui saadakse uusi ja tähtsaid tõendeid nende tõhususe või tagajärgede kohta; |
| --- | --- |

(b)

olemasolevad meditsiinikiiritusega seotud toimingud vaadatakse läbi, kui saadakse uusi ja tähtsaid tõendeid nende tõhususe või tagajärgede kohta;

| (c) | üksikisiku meditsiinikiiritus põhjendatakse eelnevalt iga kord, võttes arvesse kiiritamise konkreetseid eesmärke ja asjaomase üksikisiku erijooni. |
| --- | --- |

(c)

üksikisiku meditsiinikiiritus põhjendatakse eelnevalt iga kord, võttes arvesse kiiritamise konkreetseid eesmärke ja asjaomase üksikisiku erijooni.

Kui teatav meditsiinikiiritusega seotud toiming ei ole üldiselt põhjendatud, võib üksikisiku sedalaadi kiiritamise põhjendada eriasjaoludel, mida hinnatakse igal üksikjuhul eraldi ja mis dokumenteeritakse.

Saatja ja teostaja püüavad võimaluse korral hankida kavandatava kiirituse seisukohast olulisi varasemaid diagnostilisi või tervisekaardiandmeid ja need läbi vaadata, et vältida asjatut kiiritamist.

1a.
     
  Töötajaid koolitatakse korrapäraselt ning kohaldatavate eeskirjade järgimist kontrollitakse. [ME 88]

2.   Biomeditsiinilistest või meditsiinilistest uuringutest tingitud meditsiinikiiritust uurivad siseriiklikus korras asutatav eetikakomitee ja/või pädevad asutused.

3.   Tervise sõeluuringu programmi osana läbi viidava meditsiinikiirituse toimingute spetsiifilise põhjenduse koostab tervishoiuasutus koos asjakohaste kutseorganisatsioonidega.

4.   Kiiritatud isiku hooldajate ja abistajate kokkupuutest kiiritusega peab tulenema piisav puhaskasu, võttes arvesse kasu patsiendile, kasu hooldajale/abistajale ja kahjustust, mille kokkupuude võib tekitada.

5.   Iga haigustunnusteta isiku suhtes rakendatud meditsiinikiirituse toiming, mida kasutatakse haiguse varaseks avastamiseks, peab olema osa tervise sõeluuringu programmist või vajab dokumenteeritud põhjendust, mille teostaja annab patsiendile saatjaga konsulteerides ja asjakohaste kutseorganisatsioonide ja pädevate asutuste juhiseid järgides. Eritähelepanu pööratakse artikli 56 lõikes 3 sätestatud patsiendi teavitamise nõuetele.

6.   Kui kokkupuudet ei ole võimalik lõigete 1 kuni 5 kohaselt põhjendada, ei tohi seda lubada.

Artikkel 55

Optimeeritus

1.   Iga doos, mis tuleneb kiiritusega kokkupuutumisest radiodiagnostilistel ja menetlusradioloogilistel eesmärkidel, on nii väike, kui vajaliku kuvamisteabe hankimisel on mõistlik ja võimalik, võttes arvesse majanduslikke ja sotsiaalseid tegureid.

Üksikisiku kiiritusravi puhul kavandatakse koldedoosid isikukohaselt, võttes arvesse, et muude kui sihtalade ja -kudede doosid peavad olema kiiritusravi kavandatud eesmärgiga kooskõlas ning nii väikesed, kui nimetatud eesmärgi saavutamiseks on mõistlik ja võimalik.

2.   Liikmesriik tagab radiodiagnostilise uuringu ning vajaduse korral ka menetlusradioloogia toimingu puhul kasutatavate diagnostiliste viitetasemete kehtestamise, korrapärase läbivaatamise ja kasutamise ning juhiste kättesaadavuse nendeks toiminguteks.

3.   Liikmesriik tagab iga biomeditsiinilise ja meditsiinilise uurimistöö puhul:

| (a) | asjaomaste üksikisikute vabatahtliku osalemise; |
| --- | --- |

(a)

asjaomaste üksikisikute vabatahtliku osalemise;

| (b) | nendele üksikisikutele

  nende üksikisikute teavitamise kiiritamise
  ohtude kohta täieliku teabe esitamise

  ohtudest; [ME 89] |
| --- | --- |

(b)

nendele üksikisikutele

  nende üksikisikute teavitamise kiiritamise
  ohtude kohta täieliku teabe esitamise

  ohtudest; [ME 89]

| (c) | doosipiirangu kehtestamise üksikisikutele, kelle tervisele ei ole sellisest kiiritamisest otsest kasu; |
| --- | --- |

(c)

doosipiirangu kehtestamise üksikisikutele, kelle tervisele ei ole sellisest kiiritamisest otsest kasu;

| (d) | sellise patsiendi puhul, kes nõustub vabatahtlikult osalema katselises diagnostilises või ravitoimingus ja kes eeldatavasti saab sellisest osalemisest diagnostika- või ravialast kasu, määrab teostaja ja/või saatja kõnealused dooside tasemed isikukohaselt. |
| --- | --- |

(d)

sellise patsiendi puhul, kes nõustub vabatahtlikult osalema katselises diagnostilises või ravitoimingus ja kes eeldatavasti saab sellisest osalemisest diagnostika- või ravialast kasu, määrab teostaja ja/või saatja kõnealused dooside tasemed isikukohaselt.

4.   Optimeeritus hõlmab seadmete valimist, piisava diagnostilise teabe ja ravitulemuste järjepidevat ülesmärkimist, meditsiinikiirituse toimingute läbiviimist, kvaliteedi tagamist
  , sealhulgas töötajate asjakohast koolitamist
  ning patsientide ja töötajate dooside või manustatud ravimite aktiivsustasemete hindamist, võttes arvesse majanduslikke ja sotsiaalseid tegureid. [ME 90]

5.   Liikmesriik tagab, et:

| (a) | hooldajate ja abistajate kokkupuutele kiirgusega on kehtestatud doosipiirangud; |
| --- | --- |

(a)

hooldajate ja abistajate kokkupuutele kiirgusega on kehtestatud doosipiirangud;

| (b) | hooldajate ja abistajate kiirgusega kokkupuute
  ning seadmete nõuetekohase kasutamise
  kohta on koostatud asjakohased juhised. [ME 91] |
| --- | --- |

(b)

hooldajate ja abistajate kiirgusega kokkupuute
  ning seadmete nõuetekohase kasutamise
  kohta on koostatud asjakohased juhised. [ME 91]

6.   Liikmesriik tagab, et patsiendi puhul, keda ravitakse või uuritakse radionukliidide abil, annab vajaduse korral teostaja või ettevõtja patsiendile või tema eestkostjale kirjalikud juhised, et piirata patsiendiga kokkupuutuvate isikute doose niivõrd, kui see on mõistlik ja võimalik, ja anda teavet ioniseeriva kiirguse ohtude kohta.

Need juhised antakse kätte enne haiglast, kliinikust või sarnasest asutusest lahkumist.

Artikkel 56

Vastutus

1.   Liikmesriik näeb ette, kuidas saatja ja teostaja on kaasatud põhjendamise protsessi.

2.   Liikmesriik tagab, et meditsiinikiiritamine toimub alati teostaja kliinilisel vastutusel.

3.   Teostaja tagab, et
  patsiendile

  patsiendil või tema
  eestkostjale esitatakse kokkuvõtlikku ja kergesti arusaadavat

  eestkostjal on piisavalt teavet meditsiinikiirituse kiirgusdoosiga seotud kasu ja ohtude kohta oma teadliku nõusoleku andmiseks. Hooldajatele ja abistajatele antakse kooskõlas artikli 55 lõike 5 punktiga b samalaadne teave ja asjakohased juhised. [ME 92]

4.   Vajaduse korral võib ettevõtja või teostaja anda toimingu teostuse täielikult või osaliselt üle ühele või mitmele üksikisikule, kellel on õigus selles valdkonnas tunnustatud erialal tegutseda.

Artikkel 57

Menetlused

1.   Igale seadmele koostatakse kõiki tavapäraseid meditsiinikiirituse toimingute tüüpe käsitlev kirjalik juhend.

2.   Liikmesriik tagab, et kõnealused meditsiinilise kuvamise juhendid, kus on arvesse võetud kiirgusdoose, on saatjatele kättesaadavad.

3.   Meditsiinifüüsika spetsialist kaasatakse asjakohaselt meditsiinikiirituse toimingutesse, kusjuures tema kaasamise tase vastab toiminguga kaasnevale kiirgusohule. Eelkõige:

| (a) | on meditsiinifüüsika spetsialist vahetult kaasatud kiiritusravi korral, välja arvatud tavapärased isotoopravi toimingud; |
| --- | --- |

(a)

on meditsiinifüüsika spetsialist vahetult kaasatud kiiritusravi korral, välja arvatud tavapärased isotoopravi toimingud;

| (b) | on meditsiinifüüsika spetsialist kaasatud tavapäraste isotoopravi ning radiodiagnostiliste ja menetlusradioloogiliste toimingute korral; |
| --- | --- |

(b)

on meditsiinifüüsika spetsialist kaasatud tavapäraste isotoopravi ning radiodiagnostiliste ja menetlusradioloogiliste toimingute korral;

| (c) | kaasatakse meditsiinifüüsika spetsialist vajaduse korral muudesse radiodiagnostika toimingutesse selleks, et ta meditsiinikiirituse puhul konsulteeriks ja annaks nõu kiirguskaitse küsimustes. |
| --- | --- |

(c)

kaasatakse meditsiinifüüsika spetsialist vajaduse korral muudesse radiodiagnostika toimingutesse selleks, et ta meditsiinikiirituse puhul konsulteeriks ja annaks nõu kiirguskaitse küsimustes.

4.   Kliinilisi auditeid tehakse siseriiklike menetluste kohaselt.

5.   Kui diagnostilisi viitetasemeid pidevalt ületatakse, tagab liikmesriik asjakohaste kohalike revisjonide tegemise ja vajaduse korral parandusmeetmete võtmise.

Artikkel 58

Koolitus

Liikmesriik tagab, et teostajate, meditsiinifüüsika spetsialistide ja artikli 56 lõikes 4 osutatud üksikisikute puhul järgitakse artiklites 15, 19 ja 81 koolituse ja tunnustamise kohta kehtestatud nõudeid.

Artikkel 59

Seadmed

1.   Liikmesriik võtab tema arvates vajalikud meetmeid, et vältida kiirgusseadmete asjatut levikut.

2.   Liikmesriik tagab, et:

| (a) | iga kasutatav kiirgusseade on range kiirguskaitsejärelevalve all
  ja selle lõppladustamine toimub asjakohaste kehtivate õigusaktide kohaselt
  ; [ME 93] |
| --- | --- |

(a)

iga kasutatav kiirgusseade on range kiirguskaitsejärelevalve all
  ja selle lõppladustamine toimub asjakohaste kehtivate õigusaktide kohaselt
  ; [ME 93]

| (b) | pädevale asutusele on kättesaadav iga meditsiinikiirguskäitise ajakohastatud kiirgusseadmete loend; |
| --- | --- |

(b)

pädevale asutusele on kättesaadav iga meditsiinikiirguskäitise ajakohastatud kiirgusseadmete loend;

| (c) | ettevõtjad rakendavad asjakohaseid kvaliteeditagamise kavasid ja hindavad patsientide doose ning manustatud ravimite aktiivsustaset ja |
| --- | --- |

(c)

ettevõtjad rakendavad asjakohaseid kvaliteeditagamise kavasid ja hindavad patsientide doose ning manustatud ravimite aktiivsustaset ja

| (d) | enne seadme esmakordset kasutamist kliinilisel otstarbel tehakse meditsiinifüüsika spetsialisti osalusel heakskiidukatsed ja seejärel korrapäraselt toimimiskatseid, kusjuures viimaseid tehakse ka pärast suuremaid hooldustöid.
  Liikmesriik järgib seejuures Euroopa Komisjoni juhiseid (eelkõige Kiirguskaitse nr 162 – Nõuetele vastavuse kriteeriumid meditsiinikiirgusseadmete puhul, mida kasutatakse diagnostilises radioloogias, isotoopravis ja kiiritusravis) ning Euroopa ja rahvusvahelisi standardeid, mida praegu kohaldatakse meditsiinikiirgusseadmete suhtes (IECTC62 meditsiiniliste elektriseadmete kohta, IAEA standardid, rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni (ICRP) juhised). [ME 94] |
| --- | --- |

(d)

enne seadme esmakordset kasutamist kliinilisel otstarbel tehakse meditsiinifüüsika spetsialisti osalusel heakskiidukatsed ja seejärel korrapäraselt toimimiskatseid, kusjuures viimaseid tehakse ka pärast suuremaid hooldustöid.
  Liikmesriik järgib seejuures Euroopa Komisjoni juhiseid (eelkõige Kiirguskaitse nr 162 – Nõuetele vastavuse kriteeriumid meditsiinikiirgusseadmete puhul, mida kasutatakse diagnostilises radioloogias, isotoopravis ja kiiritusravis) ning Euroopa ja rahvusvahelisi standardeid, mida praegu kohaldatakse meditsiinikiirgusseadmete suhtes (IECTC62 meditsiiniliste elektriseadmete kohta, IAEA standardid, rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni (ICRP) juhised). [ME 94]

3.   Pädev asutus tagab, et ettevõtja võtab seadmete rikete või puuduste kõrvaldamiseks vajalikud meetmed. Samuti kehtestab ta seadmete kohta konkreetsed vastuvõetavuse tingimused, et oleks täpselt määratletud, millal on vaja võtta sobivaid korrigeerivaid meetmeid, sealhulgas seade vajaduse korral kasutusest kõrvaldada.

4.   Fluoroskoopiaseadme kasutamine ilma doosikiiruse kontrollseadme või kujutisevõimendusseadme või sellega samaväärse seadmeta on keelatud.

5.   Igal menetlusradioloogias ja kompuutertomograafias kasutataval seadmel peab olema seadis või näidik, mis teavitab teostajat meditsiinikiirituse toimingu ajal seadme tekitatud kiirgushulgast. Igal muul pärast käesoleva direktiivi jõustumist kasutusele võetaval meditsiinilise radiodiagnostika seadmel peab olema seadis või näidik või samaväärne vahend, millega määratakse kindlaks meditsiinikiirituse toimingu ajal seadme tekitatud kiirgushulk. Kiirgusdoos on osa toimingu aruandest.

Artikkel 60

Eritoimingud

1.   Liikmesriik tagab sobivate kiirgusseadmete, võtete ja abiseadmete kasutamise, kui meditsiinikiiritus:

| (a) | on seotud lastega; |
| --- | --- |

(a)

on seotud lastega;

| (b) | on osa tervise sõeluuringust; |
| --- | --- |

(b)

on osa tervise sõeluuringust;

| (c) | põhjustab patsiendile suuri doose, näiteks menetlusradioloogia, kompuutertomograafia või kiiritusravi.
  Erilist tähelepanu pööratakse nende toimingute puhul artikli 59 lõike 2 punktis c osutatud kvaliteeditagamise kavale ja patsiendi dooside või temale manustatud ravimite aktiivsustaseme hindamisele. |
| --- | --- |

(c)

põhjustab patsiendile suuri doose, näiteks menetlusradioloogia, kompuutertomograafia või kiiritusravi.

Erilist tähelepanu pööratakse nende toimingute puhul artikli 59 lõike 2 punktis c osutatud kvaliteeditagamise kavale ja patsiendi dooside või temale manustatud ravimite aktiivsustaseme hindamisele.

2.   Liikmesriik tagab, et teostaja ja artikli 56 lõikes 4 osutatud üksikisik, kes tegeleb käesoleva artikli lõikes 1 kirjeldatud kiiritamisega, saab nende meditsiinikiirituse toimingute jaoks artikliga 19 ettenähtud asjakohase koolituse.

Artikkel 61

Erikaitse raseduse ja rinnaga toitmise ajal

1.   Fertiilses eas naise puhul uurivad saatja ja teostaja liikmesriigi ettenähtud viisil, kas kõnealune isik on rase või toidab last rinnaga, kui see on asjakohane.

Kui rasedust ei saa välistada, pööratakse meditsiinikiirituse liigist sõltuvalt ja eelkõige kõhu- ja vaagnapiirkonna puhul erilist tähelepanu põhjendatusele, eeskätt pakilisusele, ja meditsiinikiirituse optimeeritusele, võttes arvesse kiiritust, mida saavad rase ema ja loode.

2.   Rinnaga toitva naise puhul pööratakse tuumameditsiinis sõltuvalt arstliku läbivaatuse või ravi liigist erilist tähelepanu põhjendatusele, eeskätt pakilisusele, ja võimalikult soodsale meditsiinikiirituse optimeeritusele, võttes arvesse kiiritust, mida saavad ema ja laps.

3.   Piiramata lõigete 1 ja 2 kohaldamist, võtab liikmesriik meetmeid käesoleva artikliga hõlmatud naiste teadlikkuse tõstmiseks, näiteks avaliku teadaandega sobivas kohas.

Artikkel 62

Õnnetusjuhtumiga seotud ja juhuslik kiiritus

Liikmesriik tagab, et:

| (a) | meditsiinikiirituse toimingutest patsiendile tuleneda võiva juhusliku või õnnetusjuhtumiga seotud doosi tõenäosuse ja suuruse vähendamiseks võetakse kõik mõistlikud meetmed, võttes arvesse majanduslikke ja sotsiaalseid tegureid; |
| --- | --- |

(a)

meditsiinikiirituse toimingutest patsiendile tuleneda võiva juhusliku või õnnetusjuhtumiga seotud doosi tõenäosuse ja suuruse vähendamiseks võetakse kõik mõistlikud meetmed, võttes arvesse majanduslikke ja sotsiaalseid tegureid;

| (b) | kiiritusravi korral sisaldab kvaliteeditagamise kava õnnetusjuhtumiga seotud ja juhusliku kiirituse riskiuuringut; |
| --- | --- |

(b)

kiiritusravi korral sisaldab kvaliteeditagamise kava õnnetusjuhtumiga seotud ja juhusliku kiirituse riskiuuringut;

| (c) | ettevõtja rakendab igat liiki meditsiinikiirituse puhul õnnetusjuhtumiga seotud ja juhuslikku kiiritust tekitavate või tekitada võivate sündmuste registreerimise ja analüüsimise süsteemi; |
| --- | --- |

(c)

ettevõtja rakendab igat liiki meditsiinikiirituse puhul õnnetusjuhtumiga seotud ja juhuslikku kiiritust tekitavate või tekitada võivate sündmuste registreerimise ja analüüsimise süsteemi;

| (d) | ettevõtja teatab pädevale asutusele võimalikult kiiresti asutuse määratletud olulise sündmuse toimumisest, esitades talle ka uurimistulemused ja teabe selliste sündmuste vältimiseks võetavate parandusmeetmete kohta.
  Meditsiiniseadmete kohta edastab ettevõtja või kasutaja viivitamata kogu teabe pädevatele asutustele, kes vastutavad

  Pädev asutus jagab seda teavet nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ
  kohase

  (meditsiiniseadmete kohta) kohaste turustamisjärgse järelevalve
  eest

  pädevate asutustega

  . Asutused teavitavad vajaduse korral teisi pädevaid asutusi
  ; [ME 95] |
| --- | --- |

(d)

ettevõtja teatab pädevale asutusele võimalikult kiiresti asutuse määratletud olulise sündmuse toimumisest, esitades talle ka uurimistulemused ja teabe selliste sündmuste vältimiseks võetavate parandusmeetmete kohta.
  Meditsiiniseadmete kohta edastab ettevõtja või kasutaja viivitamata kogu teabe pädevatele asutustele, kes vastutavad

  Pädev asutus jagab seda teavet nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ
  kohase

  (meditsiiniseadmete kohta) kohaste turustamisjärgse järelevalve
  eest

  pädevate asutustega

  . Asutused teavitavad vajaduse korral teisi pädevaid asutusi
  ; [ME 95]

| (e) | kehtestatakse saatja, teostaja ja patsiendi õnnetusjuhtumitega seotud ja juhuslikust kiiritamisest teavitamise kord. |
| --- | --- |

(e)

kehtestatakse saatja, teostaja ja patsiendi õnnetusjuhtumitega seotud ja juhuslikust kiiritamisest teavitamise kord.

Artikkel 63

Elanikkonna dooside hindamine

Liikmesriik tagab, et määratakse meditsiinikiirituse dooside hinnanguline jaotus üksikisikute vahel, ning võtab arvesse kiiritusega kokkupuutuva elanikkonna vanuselist ja soolist jaotust.

VIII PEATÜKK

ELANIKE KAITSE

1. JAGU

ELANIKE KAITSE TAVAOLUKORRAS

Artikkel 64

Elanike kaitsmisel rakendatavad põhimõtted

Liikmesriik loob asjaolusid arvesse võttes vajalikud tingimused elanike võimalikult ulatuslikuks kaitseks, lähtudes III peatükis kiirguskaitsesüsteemi kohta sätestatud põhimõtetest ning kohaldades käesolevas peatükis kehtestatud nõudeid.

Artikkel 65

Elanike kaitse

1.   Elanike kaitse tavatingimustes kiirgustegevuse eest, mille jaoks on vaja eelnevat luba, hõlmab kõiki meetmeid ja uuringuid selliste tegurite tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks, mis võivad ioniseeriva kiirgusega seotud tegevuse käigus põhjustada elanikele sellise kokkupuuteohu, mida ei ole kiirguskaitse seisukohalt võimalik eirata. Kaitsemeetmed hõlmavad järgmisi ülesandeid:

| (a) | kiirgusega kokkupuutumise ohtu tekitava käitise kavandi ning asukoha läbivaatamine ja hindamine kiirguskaitse seisukohalt; |
| --- | --- |

(a)

kiirgusega kokkupuutumise ohtu tekitava käitise kavandi ning asukoha läbivaatamine ja hindamine kiirguskaitse seisukohalt;

| (b) | uue käitise kasutuselevõtmine tingimusel, et tagatud on piisav kaitse kiirgusega kokkupuute või käitisest väljapoole levida võiva radioaktiivse saastumise eest, võttes vajaduse korral arvesse demograafilisi, meteoroloogilisi, geoloogilisi, hüdroloogilisi ja ökoloogilisi tingimusi; |
| --- | --- |

(b)

uue käitise kasutuselevõtmine tingimusel, et tagatud on piisav kaitse kiirgusega kokkupuute või käitisest väljapoole levida võiva radioaktiivse saastumise eest, võttes vajaduse korral arvesse demograafilisi, meteoroloogilisi, geoloogilisi, hüdroloogilisi ja ökoloogilisi tingimusi;

| (c) | radioaktiivse heitvee ärajuhtimise kava läbivaatamine ja heakskiitmine. |
| --- | --- |

(c)

radioaktiivse heitvee ärajuhtimise kava läbivaatamine ja heakskiitmine.

Nende ülesannete täitmine toimub vastavalt eeskirjadele, mille pädev asutus on kehtestanud, lähtudes kokkupuuteohu ulatusest.

2.   Pädev asutus kehtestab
  ja avaldab
  radioaktiivse heitvee ärajuhtimisele lubatud ülempiiri. Lubatud ülempiiri puhul: [ME 96]

| (a) | võetakse arvesse
  inimtekkelist päritolu püsikiirituse olukordadest ja muust kavandatud tegevusest tulenevaid elanikudoose ning
  elanikukiirituse optimeerimise tulemusi; [ME 97] |
| --- | --- |

(a)

võetakse arvesse
  inimtekkelist päritolu püsikiirituse olukordadest ja muust kavandatud tegevusest tulenevaid elanikudoose ning
  elanikukiirituse optimeerimise tulemusi; [ME 97]

| (b) | kajastatakse sarnaste käitiste käitamise head tava; |
| --- | --- |

(b)

kajastatakse sarnaste käitiste käitamise head tava;

| (c) | suurendatakse paindlikkust käitise käitamisel. |
| --- | --- |

(c)

suurendatakse paindlikkust käitise käitamisel.

Artikkel 66

Elanikudooside hindamine

1.   Liikmesriik kehtestab kavandatavates kiiritusolukordades saadava elanikudoosi hindamise süsteemi, võttes aluseks kiirgusega kokkupuutumise ohu ulatuse.

2.   Pädev asutus määrab kindlaks kiirgustegevusalad, mille puhul on vajalik elanikudoosi realistlik hindamine. Muude kiirgustegevusalade puhul võib liikmesriik nõuda üksnes üldiste andmete sõelhindamist.

3.   Elanikudoosi realistlikuks hindamiseks pädev asutus:

| (a) | tagab, et artiklis 65 osutatud kiirgustegevustest tulenevat doosi hinnatakse standardisiku puhul võimalikult realistlikult; |
| --- | --- |

(a)

tagab, et artiklis 65 osutatud kiirgustegevustest tulenevat doosi hinnatakse standardisiku puhul võimalikult realistlikult;

| (b) | näeb ette hindamise sageduse ja võtab kõik vajalikud meetmed standardisiku kindlaksmääramiseks, võttes arvesse radioaktiivsete ainete tegelikke kiiritusradasid; |
| --- | --- |

(b)

näeb ette hindamise sageduse ja võtab kõik vajalikud meetmed standardisiku kindlaksmääramiseks, võttes arvesse radioaktiivsete ainete tegelikke kiiritusradasid;

| (c) | tagab, et elanikudoosi hindamine, mille puhul võetakse arvesse kiirgusohte, hõlmab:






  (i) | väliskiiritusest tuleneva doosi hindamist, vajaduse korral koos andmetega kõnealuse kiirguse liigi kohta; |
| --- | --- | --- |

(c)

tagab, et elanikudoosi hindamine, mille puhul võetakse arvesse kiirgusohte, hõlmab:

(i)

väliskiiritusest tuleneva doosi hindamist, vajaduse korral koos andmetega kõnealuse kiirguse liigi kohta;

| (ii) | radionukliidide sissevõtu hindamist koos andmetega radionukliidide laadi ning vajaduse korral nende füüsikalise ja keemilise oleku kohta ning selliste radionukliidide aktiivsuse ja kontsentratsiooni kindlaksmääramist; |
| --- | --- |

(ii)

radionukliidide sissevõtu hindamist koos andmetega radionukliidide laadi ning vajaduse korral nende füüsikalise ja keemilise oleku kohta ning selliste radionukliidide aktiivsuse ja kontsentratsiooni kindlaksmääramist;

| (iii) | standardisiku võimaliku doosi hindamist ja tema tunnusjoonte kindlaksmääramist; |
| --- | --- |

(iii)

standardisiku võimaliku doosi hindamist ja tema tunnusjoonte kindlaksmääramist;

| (d) | nõuab väliskiiritusega kokkupuute mõõtmise, radionukliidide sissevõtu ja radioaktiivse saastatuse hindamise ning standardisiku ja elanikudooside hindamise tulemuste registreerimist ning kättesaadavaks tegemist kõikidele sidusrühmadele. |
| --- | --- |

(d)

nõuab väliskiiritusega kokkupuute mõõtmise, radionukliidide sissevõtu ja radioaktiivse saastatuse hindamise ning standardisiku ja elanikudooside hindamise tulemuste registreerimist ning kättesaadavaks tegemist kõikidele sidusrühmadele.

Artikkel 67

Radioaktiivse heite seire

1.   Liikmesriik nõuab, et heiteluba vajava kiirgustegevuse eest vastutav ettevõtja seiraks nõuetekohaselt radioaktiivse gaasilise ja vedela heite eraldumist keskkonda ja teataks seire tulemused pädevale asutusele.

2.   Liikmesriik nõuab tuumareaktori või ümbertöötamiskäitise eest vastutavalt ettevõtjalt tavapärase töö käigus eralduva radioaktiivse gaasilise ja vedela heite seiret standardteabe alusel, mis on valitud vastavalt komisjoni soovitusele 2004/2/Euratom (17) seireks ja Euroopa Komisjonile aruannete esitamiseks.

Artikkel 68

Ettevõtja ülesanded

1.   Liikmesriik nõuab ettevõtjalt järgmiste ülesannete täitmist:

| (a) | rahvatervise ja keskkonna
  kaitse optimaalse

  kõrgeima
  taseme saavutamine ja säilitamine; [ME 98] |
| --- | --- |

(a)

rahvatervise ja keskkonna
  kaitse optimaalse

  kõrgeima
  taseme saavutamine ja säilitamine; [ME 98]

| (b) | tehniliste seadmete tõhususe kontroll ja hooldus; |
| --- | --- |

(b)

tehniliste seadmete tõhususe kontroll ja hooldus;

| (c) | kiirguskaitse järelevalve tagamiseks keskkonna ja elanike kiirgusega kokkupuutumise ja radioaktiivse saastatuse mõõtmis- ja hindamisseadmete ja -menetluste kasutuselevõtt; |
| --- | --- |

(c)

kiirguskaitse järelevalve tagamiseks keskkonna ja elanike kiirgusega kokkupuutumise ja radioaktiivse saastatuse mõõtmis- ja hindamisseadmete ja -menetluste kasutuselevõtt;

| (d) | mõõtevahendite korrapärane kalibreerimine ning nende kasutuskõlblikkuse ja nõuetekohase kasutamise korrapärane kontrollimine. |
| --- | --- |

(d)

mõõtevahendite korrapärane kalibreerimine ning nende kasutuskõlblikkuse ja nõuetekohase kasutamise korrapärane kontrollimine.

2.   Lõikes 1 osutatud ülesannete täitmisse kaasatakse kiirguskaitse eksperdid ja kui see on asjakohane, siis ka kiirguskaitse korraldajad.

Artikkel 69

Keskkonnaseire kava

Liikmesriik tagab, et elanike kiiritusega kokkupuute hindamiseks on kehtestatud asjakohane keskkonnaseire kava.

2. JAGU

AVARIIKIIRITUSE OLUKORRAD

Artikkel 70

Avariiolukorra lahendamine

1.   Liikmesriik nõuab
  litsentseeritud
  kiirgustegevuse eest vastutavalt ettevõtjalt, et see teataks pädevale asutusele viivitamata igast tema käitises või seoses tema tegevusega tekkinud avariiolukorrast ja võtaks tagajärgede leevendamiseks asjakohased meetmed. [ME 99]

2.   Liikmesriik tagab, et tema territooriumil tekkinud avariiolukorra puhul annab asjaomase tegevuse eest vastutav ettevõtja avariiolukorrale ja selle tagajärgedele esmase ajutise hinnangu ning aitab võtta kaitsemeetmeid.

2a.
     
  Liikmesriigid peaksid viivitamata teavitama üksteist mis tahes nende territooriumil tekkinud kiirgusavariiolukorrast. [ME 100]

3.   Liikmesriik tagab, et vajaduse korral nähakse ette kaitsemeetmed, mis on seotud:

| (a) | kiirgusallikaga, et vähendada otsest kiirgust ja radionukliidide eraldumist või peatada need või vältida omanikuta kiirgusallika kiirgusega kokkupuudet või saastumist; |
| --- | --- |

(a)

kiirgusallikaga, et vähendada otsest kiirgust ja radionukliidide eraldumist või peatada need või vältida omanikuta kiirgusallika kiirgusega kokkupuudet või saastumist;

| (b) | keskkonnaga, et vähendada radioaktiivsete ainete kandumist inimestele; |
| --- | --- |

(b)

keskkonnaga, et vähendada radioaktiivsete ainete kandumist inimestele;

| (c) | üksikisikutega, et vähendada kokkupuudet kiirgusega
  ja saada võimalikult kiiresti täielikku teavet tekkinud avariiolukorra ohtude ja võimalike kõrvalmõjude kohta
  . [ME 101] |
| --- | --- |

(c)

üksikisikutega, et vähendada kokkupuudet kiirgusega
  ja saada võimalikult kiiresti täielikku teavet tekkinud avariiolukorra ohtude ja võimalike kõrvalmõjude kohta
  . [ME 101]

4.   Liikmesriigi territooriumil või väljaspool seda tekkinud avariiolukorra korral nõuab liikmesriik või avariiolukorrale reageerimisega tegelev asutus järgmist:

| (a) | asjakohaste kaitsemeetmete võtmise korraldamine, arvestades tegelikku avariiolukorda ja tegutsedes vastavalt optimeeritud kaitsestrateegiale, mis on avariiolukorra lahendamise kava üks osa, kusjuures avariiolukorra lahendamise kavas sisalduvad elemendid on esitatud IX lisa B jaos; |
| --- | --- |

(a)

asjakohaste kaitsemeetmete võtmise korraldamine, arvestades tegelikku avariiolukorda ja tegutsedes vastavalt optimeeritud kaitsestrateegiale, mis on avariiolukorra lahendamise kava üks osa, kusjuures avariiolukorra lahendamise kavas sisalduvad elemendid on esitatud IX lisa B jaos;

| (b) | avariiolukorra tagajärgede ja sekkumise tõhususe hindamine ning registreerimine. |
| --- | --- |

(b)

avariiolukorra tagajärgede ja sekkumise tõhususe hindamine ning registreerimine.

5.   Liikmesriik või avariiolukorrale reageerimisega tegelev asutus tagab kannatanutele ravi korraldamise, kui olukord seda nõuab.

Artikkel 71

Avariiolukorras tõenäoliselt ohustatud elanikele edastatav teave

1.   Liikmesriik tagab, et avariiolukorras tõenäoliselt ohustatud elanikke teavitatakse neile kättesaadavatest tervisekaitsemeetmetest ja soovitatavast tegutsemisest avariiolukorras.
  Seda nõuet kohaldatakse vähemalt inimeste suhtes, kes elavad ohtlikust rajatisest 50 km raadiuses. [ME 102]

2.   Antav teave peab sisaldama vähemalt X lisa A jaos esitatud elemente.

3.   Teave edastatakse lõikes 1 osutatud elanikele ilma sellekohast taotlust ootamata.

4.   Liikmesriik ajakohastab kõnealust teavet ja levitab seda korrapäraselt ning juhtudel, kui selles kirjeldatud korda oluliselt muudetakse. Selline teave on elanikele pidevalt kättesaadav.

Artikkel 72

Avariiolukorras tegelikult ohustatud elanikele edastatav teave

1.   Kui tekib avariiolukord, tagab liikmesriik sündmusest tegelikult ohustatud elanike kiire teavitamise avariiolukorra üksikasjadest, võetavatest meetmetest ja kui see on asjakohane, siis elanike suhtes kohaldatavatest tervisekaitsemeetmetest.

2.   Esitatud teave peab hõlmama X lisa B jao neid punkte, mis on asjaomase avariiolukorra liigi puhul olulised.

Artikkel 72 a

Elanikkonna teavitamine

Avariiolukorra teate saamisel tagavad liikmesriigid võimalikult kiiresti elanikkonna teavitamise.

Avaldatakse kõik olukorra ja selle arengu hindamiseks vajalikud andmed, eelkõige ilmastikuandmed ja ilmaennustus, andmed saasteainete õhus levimise ja pinnases ladestumise kohta, ambientne doosikiirus ning esmatähtsate toiduainete saastumise määr. Asjaomased asutused avalikustavad efektiivdoosi ja elutähtsate organite ekvivalentdoosi prognoosid, kavandatud ja võetud sekkumismeetmed ning eeldatavad ja tegelikud jääkdoosid. [ME 103]

3. JAGU

PÜSIKIIRITUSE OLUKORRAD

Artikkel 73

Saastatud alad

1.   Saastatud ala haldamise strateegia sisaldab kohaldatavuse korral järgmist:

| (a) | ohustatud piirkonna piiritlemine ja ohustatud elanike tuvastamine; |
| --- | --- |

(a)

ohustatud piirkonna piiritlemine ja ohustatud elanike tuvastamine;

| (b) | ohustatud piirkonna ja ohustatud elanike suhtes kaitsemeetmete rakendamise vajaduse ja ulatuse hindamine; |
| --- | --- |

(b)

ohustatud piirkonna ja ohustatud elanike suhtes kaitsemeetmete rakendamise vajaduse ja ulatuse hindamine;

| (c) | ohustatud piirkonnale juurdepääsu tõkestamise või kontrollimise ning piirkonna elutingimuste suhtes piirangute kehtestamise vajaduse hindamine; |
| --- | --- |

(c)

ohustatud piirkonnale juurdepääsu tõkestamise või kontrollimise ning piirkonna elutingimuste suhtes piirangute kehtestamise vajaduse hindamine;

| (d) | eri elanikerühmade kiirgusega kokkupuute hindamine ning hinnangu andmine üksikisikule kättesaadavate kiirgusega kokkupuute piiramise individuaalsete vahendite kohta; |
| --- | --- |

(d)

eri elanikerühmade kiirgusega kokkupuute hindamine ning hinnangu andmine üksikisikule kättesaadavate kiirgusega kokkupuute piiramise individuaalsete vahendite kohta;

| (e) | strateegia ja vastavate viitetasemetega seotud lühema ja pikema aja eesmärgid. |
| --- | --- |

(e)

strateegia ja vastavate viitetasemetega seotud lühema ja pikema aja eesmärgid.

2.   Liikmesriik, kes on otsustanud lubada elada ja taasalustada sotsiaalset ja majandustegevust pikaks ajaks jääksaaste mõju alla jääval alal, tagab sidusrühmadega konsulteerides, et seal kehtestatakse vajaduse korral jätkuv kontroll kiirgusega kokkupuute üle, eesmärgiga luua elutingimused, mida võiks pidada normaalseks; muu hulgas hõlmab see tegevus:

| (a) | igapäevase elu jaoks sobivate viitetasemete kehtestamist; |
| --- | --- |

(a)

igapäevase elu jaoks sobivate viitetasemete kehtestamist;

| (b) | infrastruktuuri loomist, mis toetab ohustatud aladel jätkuvalt selliste eneseabi kaitsemeetmete võtmist nagu teavitamine, nõustamine ja seire. |
| --- | --- |

(b)

infrastruktuuri loomist, mis toetab ohustatud aladel jätkuvalt selliste eneseabi kaitsemeetmete võtmist nagu teavitamine, nõustamine ja seire.

Artikkel 74

Radoon elamutes ja üldkasutatavates ehitistes

1.   Artiklis 103 osutatud tegevuskavas sätestab liikmesriik siseruumide õhus radooni viitetasemed, mida ei tohi ületada (aasta keskmisena):

| (a) | 200 Bq/m3 uute elamute ja uute üldsusele juurdepääsetavate ehitiste jaoks; |
| --- | --- |

(a)

200 Bq/m3 uute elamute ja uute üldsusele juurdepääsetavate ehitiste jaoks;

| (b) | 300 Bq/m3 olemasolevate elamute jaoks; |
| --- | --- |

(b)

300 Bq/m3 olemasolevate elamute jaoks;

| (c) | 300 Bq/m3 olemasolevate üldkasutatavate ehitiste jaoks. Erijuhul, kui ruumis viibimise aeg on lühike, võib ette näha viitetaseme kuni 1 000 Bq/m3. |
| --- | --- |

(c)

300 Bq/m3 olemasolevate üldkasutatavate ehitiste jaoks. Erijuhul, kui ruumis viibimise aeg on lühike, võib ette näha viitetaseme kuni 1 000 Bq/m3.

2.   Riikliku tegevuskava kohaselt liikmesriik:

| (a) | tuvastab viitetaset ületavad olemasolevad elamud ja toetab radoonisisalduse vähendamise meetmete võtmist olemasolevates elamutes, kus viitetase on ületatud; |
| --- | --- |

(a)

tuvastab viitetaset ületavad olemasolevad elamud ja toetab radoonisisalduse vähendamise meetmete võtmist olemasolevates elamutes, kus viitetase on ületatud;

| (b) | tagab radooni mõõtmise üldkasutatavates ehitistes radooniohtlikel aladel. |
| --- | --- |

(b)

tagab radooni mõõtmise üldkasutatavates ehitistes radooniohtlikel aladel.

3.   Radooni pinnasest ja riiklikus tegevuskavas kindlaks määratud ehitusmaterjalidest sisseimbumise takistamiseks kehtestab liikmesriik konkreetsed ehitusnormid ning nõuab nende järgimist, eriti radooniohtlikel aladel, et vältida viitetasemest kõrgemat radoonisisaldust uutes ehitistes.

4.   Liikmesriik teavitab kohalikul ja riigi tasandil tüüpilisest radoonikontsentratsioonist, radooniga kaasnevatest terviseriskidest ning vahenditest, mille abil on võimalik radooni püsikontsentratsiooni vähendada.

Artikkel 75

Ehitusmaterjalid

1.   Käesolevas artiklis sätestatud nõudmisi kohaldatakse:

| (a) | ehitusmaterjali suhtes, mille asjakohane pädev asutus on tunnistanud kiirguskaitse seisukohalt probleemseks ja sellisena ka loetlenud, võttes arvesse XI lisas esitatud mittetäielikku loendit materjalide kohta seoses neist eralduva gammakiirgusega või |
| --- | --- |

(a)

ehitusmaterjali suhtes, mille asjakohane pädev asutus on tunnistanud kiirguskaitse seisukohalt probleemseks ja sellisena ka loetlenud, võttes arvesse XI lisas esitatud mittetäielikku loendit materjalide kohta seoses neist eralduva gammakiirgusega või

| (b) | ehitusmaterjali suhtes, mille asutus on hinnanud radooni riiklikus tegevuskavas probleemseks vastavalt artiklile 103. |
| --- | --- |

(b)

ehitusmaterjali suhtes, mille asutus on hinnanud radooni riiklikus tegevuskavas probleemseks vastavalt artiklile 103.

2.   Tuvastatud ehitusmaterjalitüüpide puhul tööstusharu, kes neid materjale turule toob:

| (a) | määrab VII lisa kohaselt kindlaks nende radionukliidisisalduse; |
| --- | --- |

(a)

määrab VII lisa kohaselt kindlaks nende radionukliidisisalduse;

| (b) | esitab pädevale asutusele teavet mõõtmistulemuste ning VII lisas määratletud vastavate aktiivsuskontsentratsiooni indeksite kohta. |
| --- | --- |

(b)

esitab pädevale asutusele teavet mõõtmistulemuste ning VII lisas määratletud vastavate aktiivsuskontsentratsiooni indeksite kohta.

3.   Pädev asutus tagab, et tuvastatud ehitusmaterjalitüübid klassifitseeritakse VII lisa kohasel viisil nende kavandatud kasutuse ja aktiivsuskontsentratsiooni indeksi järgi.

4.   Piiramata artikli 103 kohaldamist, ei nõuta riigi tasandil sätestatud nõuete täitmist sellise tuvastatud ehitusmaterjalitüübi puhul, millest lisaks valitsevale väliskokkupuutele siseruumis saadav väliskiirituse doos ei ületa viitetaset 1 millisiivert aastas. Siiski jätkatakse sellise ehitusmaterjali järelevalvet, et tagada selle aktiivsuskontsentratsiooni jätkuv vastavus viitetasemele. VII lisas määratletud A-kategooria ehitusmaterjal vabastatakse piirangutest seoses viimisega liidu turule.

5.   Tuvastatud ehitusmaterjalitüübi puhul, millest lisaks valitsevale väliskokkupuutele ületab siseruumis saadav väliskiirituse doos viitetaseme 1 millisiivert aastas, määrab pädev asutus asjakohased meetmed, alustades registreerimisest ja asjaomaste ehitusnormide üldisest rakendamisest ja lõpetades sellise materjali kavandatavale kasutamisele konkreetse piirangu seadmisega.

6.   Enne tuvastatud ehitusmaterjalitüübi turuleviimist tehakse kättesaadavaks ehitusnormide rakendamiseks vajalik teave, mis hõlmab nimetatud ehitusmaterjalitüübi radionukliidide sisaldust, aktiivsuskontsentratsiooni indeksit ja sellele vastavat klassifikatsiooni.

IX PEATÜKK

KESKKONNAKAITSE

Artikkel 76

Keskkonnakriteeriumid

Liikmesriik lisab oma kiirguskaitse õigusraamistikku, eriti inimtervise kiirguskaitse süsteemi, keskkonna elustikuliikide kiirguskaitset käsitlevad sätted. Osutatud õigusraamistikus rakendatakse keskkonnakriteeriume, mille eesmärk on kaitsta ohustatud või tüüpiliste elustikuliikide populatsioone, lähtudes nende osatähtsusest ökosüsteemis. Kui see on asjakohane, tuvastatakse kiirgustegevusalad, mis nimetatud õigusraamistiku nõuete rakendamiseks tuleb allutada regulatiivsele kontrollile.
  Selleks tõhustab liikmesriik kõnealuse valdkonna teadusuuringuid ja ajakohastab õigusraamistikku, et võtta vastavalt arvesse mis tahes uusi leide. [ME 104]

Artikkel 77

Heite lubatud piirmäärad

Liikmesriigi pädev asutus peab radioaktiivse heite lubatud ülempiiri kehtestamisel vastavalt artikli 65 lõikele 2 tagama ka elustikuliikide piisava kaitse. Selleks võib läbi viia üldise sõelhindamise, et olla kindel, et keskkonnakriteeriumid on täidetud.

Artikkel 78

Õnnetusega seotud radioaktiivse aine heide

Liikmesriik nõuab ettevõtjalt asjakohaste tehniliste meetmete võtmist, et vältida olulist keskkonnakahju õnnetusega seotud radioaktiivse aine heite korral või vähendada sellise kahju ulatust.
  Riiklikud asutused tagavad, et korrapäraselt kontrollitaks pisteliselt objekte või käitisi ning ettevõtjate kiirgustegevust, et tagada niisuguste meetmete võtmine või olemasolu. [ME 105]

Artikkel 79

Keskkonnaseire

Kui liikmesriigi pädev asutus kehtestab keskkonnaseirekava või nõuab sellise kava elluviimist, hõlmab ta sellega vajaduse korral keskkonnale tüüpilised elustikuliigid ning keskkonnakomponendid, mis kujutavad endast elanike kiiritusradasid.
  Võetavate meetmete läbipaistvuse ja tulemuslikkuse suurendamiseks vahetavad liikmesriikide riiklikud asutused korrapäraselt andmeid ja teavet keskkonna radioaktiivsusseire kohta, hõlmates ka uute andmete viivitamatut levitamist. [ME 106]

X PEATÜKK

REGULATIIVSE KONTROLLI NÕUDED

1. JAGU

INSTITUTSIOONILINE INFRASTRUKTUUR

Artikkel 80

Pädev asutus

1.   Liikmesriik määrab pädeva(d) asutuse(d) käesolevas direktiivis ettenähtud
  regulatiivse kontrolli teostamiseks; pädeva asutuse või pädevate asutuste tegevus ei sõltu ühestki institutsioonist, mis tegeleb tuumaenergia edendamise või kasutamisega

  ülesannete täitmiseks. [ME 107]

1a.
     
  Iga liikmesriik hoolitseb selle eest, et liikmesriigi pädevad asutused tagavad riigisiseste õigusaktide kohaselt elanike osalemise doosi piirmäärade kehtestamises või muutmises. [ME 108]

1b.
     
  Elanike osalemise korras nähakse eri etappidele ette mõistlikud tähtajad, millega jäetakse piisavalt aega elanike teavitamiseks ning selleks, et elanikud saaksid tulemuslikult otsustamisprotsessiks valmistuda ja selles osaleda. [ME 109]

1c.
     
  Pädev asutus tagab, et elanike osalemise tulemusi võetakse doosi piirmäärasid käsitleva otsuse vastuvõtmisel nõuetekohaselt arvesse. [ME 110]

2.   Liikmesriik edastab komisjonile pädeva(te) asutus(t)e nime ja aadressi ning vajaliku teabe pädevusvaldkondade kohta, et tagada asutus(t)ega kiire kontaktivõtmine.

3.   Kui liikmesriigil on kõrgaktiivsete kinniste ja/või omanikuta kiirgusallikate kontrollimiseks rohkem kui üks pädev asutus, määrab ta ühe kontaktpunkti, mille kaudu peetakse ühendust muude liikmesriikide pädevate asutustega.

4.   Liikmesriik teatab komisjonile kõigist muudatustest, mis on tehtud lõigetes 2 ja 3 osutatud andmetes.

5.   Komisjon edastab lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud teabe ELi kõikidele pädevatele asutustele ning avaldab seda korrapäraselt Euroopa Liidu Teatajas vähemalt iga kahe aasta järel.

Artikkel 81

Teenistuste ja ekspertide tunnustamine

1.   Liikmesriik kehtestab järgmiste teenistuste ja ekspertide tunnustamiseks vajaliku korra:

| (a) | töötervishoiuteenistused; |
| --- | --- |

(a)

töötervishoiuteenistused;

| (b) | dosimeetriateenistused; |
| --- | --- |

(b)

dosimeetriateenistused;

| (c) | kiirguskaitse eksperdid
  ja kiirguskaitse korraldajad
  ; [ME 111] |
| --- | --- |

(c)

kiirguskaitse eksperdid
  ja kiirguskaitse korraldajad
  ; [ME 111]

| (d) | meditsiinifüüsika spetsialistid.
  Liikmesriik võtab vastu sätted, millega tagab osutatud teenistuste ja ekspertide
  sõltumatuse ja
  eksperdiarvamuste jätkuva kättesaadavuse. [ME 112] |
| --- | --- |

(d)

meditsiinifüüsika spetsialistid.

Liikmesriik võtab vastu sätted, millega tagab osutatud teenistuste ja ekspertide
  sõltumatuse ja
  eksperdiarvamuste jätkuva kättesaadavuse. [ME 112]

2.   Liikmesriik määrab kindlaks tunnustamise nõuded ja edastab need komisjonile koos tunnustamise eest vastutava pädeva asutuse nime ja aadressiga. Liikmesriik edastab ka kõik nendes andmetes tehtavad muudatused.

3.   Liikmesriik määrab ka muud teenistused või eksperdid, kelle puhul on nõutav spetsiaalne kiirguskaitsealane kutsekvalifikatsioon, ja vajaduse korral sellise kvalifikatsiooni tunnustamise korra.

4.   Komisjon teeb lõike 2 kohaselt saadud teabe liikmesriikidele kättesaadavaks.

Artikkel 82

Töötervishoiuteenistus

Töötervishoiuteenistus kontrollib kiirgustöötaja tervisekontrolli käigus tema kokkupuudet ioniseeriva kiirgusega ja tervislikku seisundit, et teha kindlaks, kas ta sobib täitma temale määratud ülesandeid.

Artikkel 83

Dosimeetriateenistus

Dosimeetriateenistus määrab kindlaks kiirgustöötaja sise- ja välisdoosi, mida mõõdetakse individuaalse kiirgusseirega, et registreerida nimetatud doos koostöös ettevõtja ja töötervishoiuteenistusega. Dosimeetriateenistus vastutab individuaalsete seireseadmete kaliibrimise, lugemise ja tõlgendamise ning inimorganismi ja bioloogiliste proovide radioaktiivsuse mõõtmise eest.

Artikkel 84

Kiirguskaitse ekspert

1.   Kiirguskaitse ekspert annab ettevõtjale pädevat nõu kutse- ja elanikukiirituse küsimustes, tuginedes oma ametialasele arvamusele, mõõtmistele ja hindamistele.

2.   Kiirguskaitse eksperdi arvamus hõlmab muu hulgas järgmisi valdkondi:

| (a) | uue käitise ning uute või muudetud kiirgusallika kasutuselevõtu kava osad, milles käsitletakse kiirguskaitse seisukohalt olulisi tehnilisi kontrolle, projekteerimise iseärasusi, ohutusalaseid omadusi ning hoiatusseadmeid; |
| --- | --- |

(a)

uue käitise ning uute või muudetud kiirgusallika kasutuselevõtu kava osad, milles käsitletakse kiirguskaitse seisukohalt olulisi tehnilisi kontrolle, projekteerimise iseärasusi, ohutusalaseid omadusi ning hoiatusseadmeid;

| (b) | kontrollialadeks ja järelevalvepiirkondadeks klassifitseerimine; |
| --- | --- |

(b)

kontrollialadeks ja järelevalvepiirkondadeks klassifitseerimine;

| (c) | töötajate klassifitseerimine; |
| --- | --- |

(c)

töötajate klassifitseerimine;

| (d) | töökoha seirekava ja individuaalse seirekava sisu; |
| --- | --- |

(d)

töökoha seirekava ja individuaalse seirekava sisu;

| (e) | asjakohased kiirgusseireseadmed, mida tuleb kasutada; |
| --- | --- |

(e)

asjakohased kiirgusseireseadmed, mida tuleb kasutada;

| (f) | individuaalse dosimeetria asjakohased meetodid; |
| --- | --- |

(f)

individuaalse dosimeetria asjakohased meetodid;

| (g) | optimeerimine ja asjakohaste doosipiirangute kehtestamine; |
| --- | --- |

(g)

optimeerimine ja asjakohaste doosipiirangute kehtestamine;

| (h) | kvaliteedi tagamine; |
| --- | --- |

(h)

kvaliteedi tagamine;

| (i) | keskkonnaseire kava; |
| --- | --- |

(i)

keskkonnaseire kava;

| (j) | radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise nõuded; |
| --- | --- |

(j)

radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise nõuded;

| (k) | õnnetuste ja vahejuhtumite ärahoidmise kord; |
| --- | --- |

(k)

õnnetuste ja vahejuhtumite ärahoidmise kord;

| (l) | valmisolek ja reageerimine avariikiirituse olukorras; |
| --- | --- |

(l)

valmisolek ja reageerimine avariikiirituse olukorras;

| (m) | kiirgustöötajate koolitus- ja ümberõppekavad. |
| --- | --- |

(m)

kiirgustöötajate koolitus- ja ümberõppekavad.

3.   Vajaduse korral võib kiirguskaitse eksperdi ülesandeid täita spetsialistide rühm, kellel kokku on vajalik pädevus.

Artikkel 85

Meditsiinifüüsika spetsialist

1.   Meditsiinifüüsika spetsialist tegutseb tervishoiukeskkonnas, andes vajaduse korral spetsialistina nõu meditsiinikiirituses rakendatava kiirgusfüüsika küsimustes.

2.   Sõltuvalt meditsiinikiirituse toimingutest võib meditsiinifüüsika spetsialist vastutada dosimeetria eest, mis hõlmab ka patsiendile antava doosi hindamiseks vajalikke füüsikalisi mõõtmisi, annab nõu meditsiinikiiritusseadmete kohta ja toetab oma tegevusega eelkõige:

| (a) | patsientide ja muude meditsiinikiiritust saavate üksikisikute kiirguskaitse optimeerimist, sealhulgas diagnostiliste viitetasemete kohaldamist ja kasutamist; |
| --- | --- |

(a)

patsientide ja muude meditsiinikiiritust saavate üksikisikute kiirguskaitse optimeerimist, sealhulgas diagnostiliste viitetasemete kohaldamist ja kasutamist;

| (b) | meditsiinikiiritusseadmete kvaliteedi hindamise määratlemist ja läbiviimist; |
| --- | --- |

(b)

meditsiinikiiritusseadmete kvaliteedi hindamise määratlemist ja läbiviimist;

| (c) | meditsiinikiiritusseadmete ja -käitise tehniliste kirjelduste ettevalmistamist; |
| --- | --- |

(c)

meditsiinikiiritusseadmete ja -käitise tehniliste kirjelduste ettevalmistamist;

| (d) | meditsiinikiirguskäitiste kiirguskaitsealast järelevalvet; |
| --- | --- |

(d)

meditsiinikiirguskäitiste kiirguskaitsealast järelevalvet;

| (e) | kiirguskaitsealaste mõõtmiste läbiviimiseks vajalike seadmete valimist; |
| --- | --- |

(e)

kiirguskaitsealaste mõõtmiste läbiviimiseks vajalike seadmete valimist;

| (f) | teostajate ja muude töötajate koolitamist kiirguskaitsega seotud olulistes küsimustes. |
| --- | --- |

(f)

teostajate ja muude töötajate koolitamist kiirguskaitsega seotud olulistes küsimustes.

| (fa) | kiirgustöötajate teavitamiseks ja koolitamiseks kasutatavate dokumenteeritud menetluste loomist. [ME 113] |
| --- | --- |

(fa)

kiirgustöötajate teavitamiseks ja koolitamiseks kasutatavate dokumenteeritud menetluste loomist. [ME 113]

Kui see on asjakohane, võib meditsiinifüüsika spetsialisti ülesandeid täita meditsiinifüüsikateenistus.

Artikkel 86

Kiirguskaitse korraldaja

1.   Liikmesriik otsustab, millise kiirgustegevuse puhul on vaja määrata kiirguskaitse korraldaja, kes täidaks ettevõttes kiirguskaitsega seotud ülesandeid. Liikmesriik nõuab ettevõtjalt, et see varustaks kiirguskaitse korraldaja tema tööülesannete täitmiseks vajalike vahenditega. Kiirguskaitse korraldaja esitab aruanded otse ettevõtjale.

2.   Sõltuvalt kiirgustegevuse laadist võivad kiirguskaitse korraldaja tööülesanded hõlmata järgmist:

| (a) | tagamine, et kiirgusega seotud töid tehakse vastavalt tehnilisi tingimusi käsitlevas korras või kohalikes eeskirjades ettenähtud nõuetele; |
| --- | --- |

(a)

tagamine, et kiirgusega seotud töid tehakse vastavalt tehnilisi tingimusi käsitlevas korras või kohalikes eeskirjades ettenähtud nõuetele;

| (b) | töökoha seirekava rakendamise kontrollimine; |
| --- | --- |

(b)

töökoha seirekava rakendamise kontrollimine;

| (c) | radioaktiivse kiirguse allikaid käsitlevate asjakohaste andmete säilitamine; |
| --- | --- |

(c)

radioaktiivse kiirguse allikaid käsitlevate asjakohaste andmete säilitamine;

| (d) | asjaomaste ohutus- ja hoiatussüsteemide olukorra regulaarne hindamine; |
| --- | --- |

(d)

asjaomaste ohutus- ja hoiatussüsteemide olukorra regulaarne hindamine;

| (e) | individuaalse seirekava rakendamise kontrollimine; |
| --- | --- |

(e)

individuaalse seirekava rakendamise kontrollimine;

| (f) | tervisejärelevalve kava rakendamise kontrollimine; |
| --- | --- |

(f)

tervisejärelevalve kava rakendamise kontrollimine;

| (g) | kohalike eeskirjade ja menetluste tutvustamine uutele töötajatele; |
| --- | --- |

(g)

kohalike eeskirjade ja menetluste tutvustamine uutele töötajatele;

| (h) | nõustamine ja märkuste tegemine tööplaanide kohta; |
| --- | --- |

(h)

nõustamine ja märkuste tegemine tööplaanide kohta;

| (i) | tööplaanide kinnitamine; |
| --- | --- |

(i)

tööplaanide kinnitamine;

| (j) | aruannete esitamine kohalikule juhtkonnale; |
| --- | --- |

(j)

aruannete esitamine kohalikule juhtkonnale;

| (k) | osalemine avariikiirituse olukorra ärahoidmises, selleks valmisoleku loomises ja sellele reageerimise korraldamises; |
| --- | --- |

(k)

osalemine avariikiirituse olukorra ärahoidmises, selleks valmisoleku loomises ja sellele reageerimise korraldamises;

| (l) | sidepidamine kiirguskaitse eksperdiga. |
| --- | --- |

(l)

sidepidamine kiirguskaitse eksperdiga.

| (la) | kiirgustöötajate teavitamiseks ja koolitamiseks kasutatavate dokumenteeritud menetluste loomine. [ME 114] |
| --- | --- |

(la)

kiirgustöötajate teavitamiseks ja koolitamiseks kasutatavate dokumenteeritud menetluste loomine. [ME 114]

Kiirguskaitse korraldaja ülesandeid võib täita ettevõttes moodustatud kiirguskaitseüksus.

2. JAGU

KINNISTE KIIRGUSALLIKATE KONTROLL

Artikkel 87

Üldnõuded

1.   Liikmesriik võtab vajalikud meetmed piisava kontrolli säilitamiseks kinniste kiirgusallikate üle, arvestades nende asukohta, kasutamist ja kasutusest kõrvaldamist.

2.   Liikmesriik nõuab ettevõtjalt iga sellise tema vastutusalasse kuuluva kiirgusallikate, samuti selle asukoha ja üleandmise registreerimist.

3.   Liikmesriik võtab kasutusele süsteemi, mis tagab tema nõuetekohase teavitamise kinniste kiirgusallikate üleandmisest teatavatel juhtudel, kui see on vajalik, ning kõrgaktiivsete kinniste kiirgusallikate üleandmisest kõigil juhtudel.

4.   Liikmesriik nõuab igalt ettevõtjalt, kelle valduses on kinnine kiirgusallikas, et ta teataks pädevale asutusele viivitamata kinnise kiirgusallika kadumisest, vargusest või loata kasutamisest.

Artikkel 88

Kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika kontrolli nõuded

Liikmesriik tagab, et enne kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika kasutamiseks tegevusloa andmist:

| (a) | võetakse piisavad meetmed kiirgusallika ohutu haldamise ja julgeoleku tagamiseks, sealjuures ka siis, kui sellest saab kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikas. Selliste meetmetega võidakse nõuda kasutusest kõrvaldatud kiirgusallika üleandmist tarnijale või paigutamist lõppladustamis- või ladustamisrajatisse või kohustada tootjat või tarnijat osutatud kiirgusallikat vastu võtma; |
| --- | --- |

(a)

võetakse piisavad meetmed kiirgusallika ohutu haldamise ja julgeoleku tagamiseks, sealjuures ka siis, kui sellest saab kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikas. Selliste meetmetega võidakse nõuda kasutusest kõrvaldatud kiirgusallika üleandmist tarnijale või paigutamist lõppladustamis- või ladustamisrajatisse või kohustada tootjat või tarnijat osutatud kiirgusallikat vastu võtma;

| (b) | sätestatakse kas finantstagatise või muu teatava kiirgusallika puhul asjaomase samaväärse vahendi abil kiirgusallika ohutu haldamine nõuetekohasel viisil, kui see muutub kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikaks, sealhulgas juhul, kui omanik muutub maksujõuetuks või lõpetab tegevuse. |
| --- | --- |

(b)

sätestatakse kas finantstagatise või muu teatava kiirgusallika puhul asjaomase samaväärse vahendi abil kiirgusallika ohutu haldamine nõuetekohasel viisil, kui see muutub kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikaks, sealhulgas juhul, kui omanik muutub maksujõuetuks või lõpetab tegevuse.

Artikkel 89

Kõrgaktiivse kinnise kiirgusallikaga seotud tegevusloa andmise erinõuded

Lisaks V peatükis esitatud üldistele tegevusloa andmise nõuetele tagab liikmesriik, et kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika valmistamine, kasutamine või omamine hõlmab:

| (a) | kiirgusallika, kiirgusallika konteineri ja lisaseadmete toimivuse miinimumnõudeid; |
| --- | --- |

(a)

kiirgusallika, kiirgusallika konteineri ja lisaseadmete toimivuse miinimumnõudeid;

| (b) | töösisekorda, mida tuleb järgida; |
| --- | --- |

(b)

töösisekorda, mida tuleb järgida;

| (c) | kasutusest kõrvaldatud kiirgusallika nõuetekohast haldamist, sealhulgas kord, mille alusel antakse vajaduse korral kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikas üle valmistajale, tarnijale, muule tegevusloaga ettevõtjale või paigutatakse jäätmete lõppladustamis- või ladustamisrajatisse. |
| --- | --- |

(c)

kasutusest kõrvaldatud kiirgusallika nõuetekohast haldamist, sealhulgas kord, mille alusel antakse vajaduse korral kasutusest kõrvaldatud kiirgusallikas üle valmistajale, tarnijale, muule tegevusloaga ettevõtjale või paigutatakse jäätmete lõppladustamis- või ladustamisrajatisse.

Artikkel 90

Ettevõtja dokumenteerimiskohustus

Liikmesriik nõuab, et arvestusdokumendid kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika kohta hõlmaksid XII lisas määratletud teavet ja et ettevõtja esitaks pädeva asutuse nõudmisel sellele nende dokumentide osalise, s.o vähemalt XIII lisas ettenähtud mahus või täieliku koopia. Ettevõtja arvestusdokumendid on pädevale asutusele inspekteerimiseks kättesaadavad.

Artikkel 91

Pädeva asutuse dokumenteerimiskohustus

1.
     Pädev asutus säilitab ettevõtja arvestusdokumente, kellel on luba kõrgaktiivse kinnise kiirgusallikaga seotud kiirgustegevuste jaoks, samuti dokumente tema kiirgusallikate kohta. Arvestusdokumendid sisaldavad järgmisi andmeid: asjaomane radionukliid, aktiivsus valmistamise ajal või, kui see ei ole teada, aktiivsus esimesel turuleviimisel või siis, kui omanik kiirgusallika omandas, ning kiirgusallika tüüp. Pädev asutus ajakohastab arvestusdokumentide andmeid, võttes arvesse kiirgusallikate üleandmist ja muid tegureid.

2.
     
  Liikmesriik tagab, et tegevusloa omanikud märgistavad konteinerid ja dokumenteerivad kõrgaktiivse kinnise kiirgusallikaga seotud kiirgustegevuse vastupidaval viisil. Dokumentatsioon hõlmab nii kiirgusallikate keemilist, toksilist ja radioloogilist koostist kui ka asjaolu, kas need on tahkes, vedelas või gaasilises olekus. [ME 115]

Artikkel 92

Kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika turvalisus

1.   Kõrgaktiivse kinnise kiirgusallikaga seotud tegevust sooritav ettevõtja järgib XIV lisas sätestatud nõudeid.

2.   Tootja, hankija ja iga ettevõtja tagab kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika ja konteineri vastavuse XV lisas sätestatud tuvastamis- ja märgistamisnõuetele.

3. JAGU

OMANIKUTA KIIRGUSALLIKAS

Artikkel 93

Omanikuta kiirgusallika tuvastamine

1.   Liikmesriik nõuab igalt omanikuta kiirgusallika leidnud isikult, et see teataks sellest viivitamata avariiolukorraga tegelevale organisatsioonile või pädevale ametiasutusele ega teeks kiirgusallikaga midagi enne, kui need organid on talle andnud asjakohased juhised.

2.   Liikmesriik võtab meetmed omanikuta kiirgusallika tuvastamise korra kehtestamiseks sellistes kohtades nagu suured vanametalli hoiuplatsid ja vanametalli ümbertöötlemiskäitised, kust omanikuta kiirgusallikaid võib üldiselt leida, või siis vajaduse korral olulistes transiidi sõlmpunktides, näiteks tollipunktis.

3.   Liikmesriik tagab, et isikutele, kes töötavad lõikes 2 osutatud kohtades ja tavapäraselt ei tegele tööga, mille puhul kohaldatakse kiirguskaitsenõudeid, antakse kiiresti erialast tehnilist nõu ja abi. Nõuannete ja abi põhieesmärk on kaitsta töötajaid ja elanikke kiirguse eest ja tagada kiirgusallika ohutus.

Artikkel 94

Metalli saastumine

Liikmesriik nõuab, et vanametalli ringlussevõtukäitis teataks kiiresti pädevale asutusele omanikuta kiirgusallika sulatamisest, ning nõuab saastatud metalli töötlemise lõpetamist selle ajani, kuni selleks on saadud pädeva asutuse luba.

Artikkel 95

Omanikuta kiirgusallikate valdussevõtmine, haldamine ja lõppladustamine

1.   Liikmesriik tagab, et pädev asutus on valmis omanikuta kiirgusallika oma valdusse võtma ja sellest tuleneva kiirgusavariiga tegelema, ning on kehtestanud asjakohased eeskirjad või koostanud reageerimiskava ja kavandanud meetmed.

2.   Liikmesriik tagab, et vajaduse korral korraldatakse varasema kiirgustegevusega seotud omanikuta kiirgusallikate kogumise kampaaniaid.

Kampaania võib hõlmata liikmesriigi finantsosalust kiirgusallikate valdussevõtu-, haldus- ja lõppladustamiskulude katmisel ning samuti asutuste (nt tolliasutuste) ja omanike (nt teadusasutuste, materjalide katsetamisega tegelevate asutuste või haiglate) varasemate arvestusdokumentide ülevaatust.

Artikkel 96

Finantstagatis seoses omanikuta kiirgusallikatega

Liikmesriik tagab, et liikmesriigi otsusega kehtestatavas korras seatakse sisse finantstagatise süsteem või muu samaväärne vahend, et katta omanikuta kiirgusallikate valdussevõtust ja artikliga 95 sätestatud nõuete rakendamisest tuleneda võivad sekkumiskulud.

4. JAGU

AVARIIKIIRITUSE OLUKORD

Artikkel 97

Avariiolukorra ohjamise süsteem

1.   Liikmesriik tagab, et võetakse arvesse asjaolu, et tema territooriumil või väljaspool seda toimuva tegevusega võib kaasneda avariiolukord, mis võib teda mõjutada. Liikmesriik kehtestab avariiolukorra ohjamise süsteemi ja näeb sellise süsteemi säilitamiseks ette piisavad haldusmenetlused.

2.   Avariiolukorra ohjamise süsteem kavandatakse selliselt, et see oleks kooskõlas ohuhinnangu tulemustega ning võimaldaks tõhusalt reageerida kiirgustegevuse ja ettenägematute sündmustega, näiteks pahatahtlikud teod ja omanikuta kiirgusallika avastamine, kaasnevale avariikiirituse olukorrale.

3.   Ohustatud elanikele mõjuvate deterministlike efektide vältimiseks ja stohhastiliste efektide riski vähendamiseks nähakse avariiolukorra ohjamise süsteemiga ette avariiolukorra lahendamise kavade koostamine, võttes arvesse kiirguskaitse üldpõhimõtteid ja III peatükis osutatud viitetasemeid. Avariiolukorra ohjamise süsteem hõlmab IX lisa A jaos loetletud elemente.

Artikkel 98

Valmisolek avariiolukorraks

1.   Liikmesriik tagab, et ohuhinnangutega tuvastatud mitmesugust liiki avariiolukordade jaoks koostatakse eelnevalt avariiolukorra lahendamise kavad.

2.   Liikmesriik tagab avariiolukorra lahendamise kavade regulaarse katsetamise, läbivaatamise ja muutmise.

3.   Võimaluse korral hõlmavad avariiolukorra lahendamise kavad avariiolukorra ohjamise süsteemi olulisi elemente, millele on viidatud artiklis 97.

4.   Avariiolukorra lahendamise kavad hõlmavad IX lisa B jaos määratletud elemente.

Artikkel 99

Rahvusvaheline koostöö

1.   Kui liikmesriigi territooriumil on tekkinud avariiolukord, mis võib mõjutada muid liikmesriike või kolmandaid riike, teeb ta selle lahendamiseks koostööd muude liikmesriikide ja kolmandate riikidega, et lihtsustada kiirguskaitse korraldamist nendes liikmesriikides või kolmandates riikides.

2.   Kui avariiolukord tekib liikmesriigi territooriumil või tõenäoliselt tekivad kiirgusega seotud tagajärjed liikmesriigi territooriumil, võtab see liikmesriik koostöö tegemiseks ühendust avariiolukorraga seotud muude liikmesriikide või kolmandate riikidega.

3.   Liikmesriigid vahetavad kiiresti teavet ja teevad koostööd muude asjaomaste liikmesriikide või kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, kui on tegemist kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika, muu radioaktiivse kiirgusallika või radioaktiivse materjali kadumise, asukohavahetuse, varguse või avastamisega ning sellega seotud järelmeetmete või uurimistega, ilma et see piiraks asjaomaste konfidentsiaalsusnõuete ja siseriiklike määruste kohaldamist.

5. JAGU

PÜSIKIIRITUSE OLUKORRAD

Artikkel 100

Püsikiirituse olukordi hõlmavad kavad

1.   Liikmesriik tagab selliste kavade kehtestamise, mis aitavad tuvastada ja hinnata püsikiirituse olukordi ning määrata kindlaks kiirguskaitse seisukohalt murettekitavad kutse- ja elanikukiiritused.

2.   Püsikiirituse olukordade kohta kehtestatud nõudeid kohaldatakse:

| (a) | kokkupuute suhtes kiirgusega, mis tuleneb maa-ala saastumisest radioaktiivse materjali jääkidega, mis pärinevad:






  (i) | minevikus toimunud tegevusest, mille suhtes ei kohaldatud regulatiivset kontrolli või mis ei olnud reguleeritud vastavalt käesoleva direktiivi nõuetele; |
| --- | --- | --- |

(a)

kokkupuute suhtes kiirgusega, mis tuleneb maa-ala saastumisest radioaktiivse materjali jääkidega, mis pärinevad:

(i)

minevikus toimunud tegevusest, mille suhtes ei kohaldatud regulatiivset kontrolli või mis ei olnud reguleeritud vastavalt käesoleva direktiivi nõuetele;

| (ii) | avariiolukorrast pärast avariikiirituse olukorra lõppenuks kuulutamist, nagu on ette nähtud avariiolukorra ohjamise süsteemiga; |
| --- | --- |

(ii)

avariiolukorrast pärast avariikiirituse olukorra lõppenuks kuulutamist, nagu on ette nähtud avariiolukorra ohjamise süsteemiga;

| (iii) | minevikus toimunud tegevuse jääkidest, mille eest ettevõtja õiguslikult enam ei vastuta; |
| --- | --- |

(iii)

minevikus toimunud tegevuse jääkidest, mille eest ettevõtja õiguslikult enam ei vastuta;

| (b) | looduslike kiirgusallikatega kokkupuutumisest, mis hõlmab:






  (i) | radooni ja torooniga kokkupuudet töökoha, elamu või muu ehitise siseruumides; |
| --- | --- | --- |

(b)

looduslike kiirgusallikatega kokkupuutumisest, mis hõlmab:

(i)

radooni ja torooniga kokkupuudet töökoha, elamu või muu ehitise siseruumides;

| (ii) | kokkupuudet ehitusmaterjalidest tuleneva väliskiiritusega siseruumides; |
| --- | --- |

(ii)

kokkupuudet ehitusmaterjalidest tuleneva väliskiiritusega siseruumides;

| (c) | kokkupuudet kaupadega, mis sisaldavad:






  (i) | radionukliide punktis a määratletud saastunud aladelt või |
| --- | --- | --- |

(c)

kokkupuudet kaupadega, mis sisaldavad:

(i)

radionukliide punktis a määratletud saastunud aladelt või

| (ii) | looduslikke radionukliide, eriti toiduainetes, joogivees ja ehitusmaterjalides; |
| --- | --- |

(ii)

looduslikke radionukliide, eriti toiduainetes, joogivees ja ehitusmaterjalides;

| (d) | muud püsikiirituse olukorrad, mida tuleb kiirguskaitse seisukohast arvesse võtta. |
| --- | --- |

(d)

muud püsikiirituse olukorrad, mida tuleb kiirguskaitse seisukohast arvesse võtta.

3.   Liikmesriik võib põhjendatuse üldist põhimõtet arvesse võttes otsustada, et püsikiirituse olukorra puhul ei ole vaja kaaluda kaitsemeetmete võtmist.

4.   Püsikiirituse olukorras, mille eest õiguslikult vastutab ettevõtja ja mis on kiirguskaitse seisukohalt probleemsed, kohaldatakse asjakohaseid kavandatava kiiritusolukorra kohta sätestatud nõudeid.

Artikkel 101

Strateegia kehtestamine

1.   Liikmesriigid korraldavad sellise strateegia kehtestamise, mis aitab tagada püsikiirituse olukorra asjakohase ohjamise ning selleks vahendite eraldamise vastavalt ohu suurusele ja kaitsemeetmete tõhususele.

2.   Püsikiirituse olukorra ohjamise strateegia vastuvõtmise eest vastutav pädev asutus tagab, et strateegia hõlmab:

| (a) | eesmärke, mille saavutamist strateegia abil taotletakse
  , eriti seoses jääkdoosiga
  ; [ME 116] |
| --- | --- |

(a)

eesmärke, mille saavutamist strateegia abil taotletakse
  , eriti seoses jääkdoosiga
  ; [ME 116]

| (b) | asjakohaseid viitetasemeid, võttes arvesse I lisas osutatud viitetasemete vahemikke.
  [ME 117] |
| --- | --- |

(b)

asjakohaseid viitetasemeid, võttes arvesse I lisas osutatud viitetasemete vahemikke.
  [ME 117]

Artikkel 102

Strateegia rakendamine

1.   Liikmesriik määrab püsikiirituse olukorra ohjamise eest vastutava pädeva asutuse jaoks kindlaks strateegia rakendamisega seotud kohustused ning vajaduse korral registreerijad, litsentsijad ja muud parandus- ja kaitsemeetmete rakendamisse kaasatud pooled ning näevad vajaduse korral ette ka sidusrühmade kaasamise kiiritusolukordade ohjamise strateegia väljatöötamist ja rakendamist käsitlevate otsuste tegemisse.

2.   Kõigi strateegia rakendamiseks ette nähtud kaitsemeetmete vorm, ulatus ja kestus optimeeritakse.

3.   Pärast strateegia rakendamist hinnatakse allesjäänud jääkdooside jaotumist. Kaalutakse täiendavate meetmete võtmist iga viitetaset ületava kokkupuute vähendamiseks.

4.   Strateegia rakendamise ajal pädev asutus korrapäraselt:

| (a) | hindab, kas kasutada olevad parandus- ja kaitsemeetmed on eesmärkide saavutamise ning kavandatud ja rakendatavate meetmete tõhususe seisukohalt piisavad; |
| --- | --- |

(a)

hindab, kas kasutada olevad parandus- ja kaitsemeetmed on eesmärkide saavutamise ning kavandatud ja rakendatavate meetmete tõhususe seisukohalt piisavad;

| (b) | edastab kiirgusega kokkupuutuvatele üksikisikutele teavet võimalike terviseriskide ning individuaalse kokkupuute vähendamiseks kättesaadavate vahendite kohta; |
| --- | --- |

(b)

edastab kiirgusega kokkupuutuvatele üksikisikutele teavet võimalike terviseriskide ning individuaalse kokkupuute vähendamiseks kättesaadavate vahendite kohta;

| (c) | annab juhiseid kokkupuute ohjamiseks üksikisiku ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

(c)

annab juhiseid kokkupuute ohjamiseks üksikisiku ja kohalikul tasandil;

| (d) | pakub üldistest tervishoiu- ja turvanõuetest lähtudes ettevõtjatele teavet kiirguse kontsentratsioonide ja kiirgusseire asjakohaste vahendite ning kaitsemeetmete võtmise kohta siis, kui looduslikult esinevate radioaktiivsete materjalidega seotud tegevusi ei ohjata kavandatavate kiiritusolukordadena. |
| --- | --- |

(d)

pakub üldistest tervishoiu- ja turvanõuetest lähtudes ettevõtjatele teavet kiirguse kontsentratsioonide ja kiirgusseire asjakohaste vahendite ning kaitsemeetmete võtmise kohta siis, kui looduslikult esinevate radioaktiivsete materjalidega seotud tegevusi ei ohjata kavandatavate kiiritusolukordadena.

Artikkel 103

Radooni tegevuskava

1.   Liikmesriik võtab vastu tegevuskava elamutes, üldkasutatavates ehitistes ja töökohtadel seoses radooni sisseimbumisega eri allikatest, näiteks pinnasest, ehitusmaterjalidest või veest, tuleneva pikaajalise riski ohjamiseks. Tegevuskavas võetakse arvesse XVI lisas käsitletud teemasid.

2.   Liikmesriik edastab tegevuskava ja tuvastatud radooniohtlikke alasid käsitleva teabe komisjonile. Liikmesriik ajakohastab korrapäraselt tegevuskava ja teavet radooniohtlike alade kohta.

6. JAGU

JÕUSTAMISE SÜSTEEM

Artikkel 104

Inspekteerimised

1.   Liikmesriik seab sisse inspekteerimissüsteemi või -süsteemid, et tagada käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud sätete järgimine ning algatada vajaduse korral järelevalve- ja parandusmeetmete võtmine.

2.   Pädev asutus kehtestab süstemaatilise inspekteerimise kava, võttes arvesse kiirgustegevusega seotud ohu laadi ja ulatust; kiirguskaitseküsimuste üldist hindamist kiirgustegevuste puhul ja vastavust käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud sätetele.

3.   Liikmesriigid tagavad, et kõik inspekteerimise tulemused registreeritakse ning et aruanded edastatakse asjaomasele ettevõtjale.

4.   Liikmesriik teeb inspekteerimiskava ja selle rakendamise peamised tulemused üldsusele kättesaadavaks.

5.   Liikmesriik tagab mehhanismide olemasolu, mis võimaldavad õigeaegselt jagada asjaomastele pooltele, sealhulgas kiirgusallikate valmistajatele ja tarnijatele ning vajaduse korral ka rahvusvahelistele organisatsioonidele kiirguskaitse ja turvalisuse alast teavet, mis põhineb inspekteerimistest ning teatatud vahejuhtumitest ja õnnetustest ning nende kohta tehtud järeldustest omandatud kogemustel.

Artikkel 105

Jõustamine

Liikmesriik tagab, et pädeval asutusel on piisavalt õigusi, et nõuda ettevõtjalt meetmete võtmist puuduste kõrvaldamiseks ja nende kordumise ärahoidmiseks või vajaduse korral tegevusloa kehtetuks tunnistamiseks, kui regulatiivse inspekteerimise või muu regulatiivse hindamise tulemused tõendavad, et ettevõtja ei järgi käesoleva direktiiviga kooskõlas vastuvõetud sätteid.

Artikkel 106

Karistused

Liikmesriik kehtestab eeskirjad karistuste määramiseks käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud siseriiklike sätete rikkumiste eest ja võtab kõik vajalikud meetmed nende eeskirjade rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriik teeb kõnealused sätted komisjonile teatavaks mitte hiljem kui artiklis 107 kindlaks määratud kuupäevaks ning teatab hiljem viivitamata igast järgnevast muudatusest, mis neid mõjutab.

XI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 107

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 00.00.0000. IX peatüki keskkonnakaitset käsitlevad sätted võetakse üle hiljemalt [00.00.0000]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
  Komisjon edastab selle teabe Euroopa Parlamendile. [ME 118]

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Kui liikmesriik kavatseb kehtestada käesolevas direktiivis sätestatud normidest rangemad normid, teavitab ta sellest komisjoni ja teisi liikmesriike. [ME 119]

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste riigisiseste õigusnormide sätete teksti.
  Komisjon teeb talle edastatud teabest kokkuvõtte ja edastab selle Euroopa Parlamendile. [ME 120]

Artikkel 108

Tühistamine

Direktiivid 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom, 2003/122/Euratom tunnistatakse kehtetuks alates....

Artikkel 109

Jõustumine

Direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 110

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2013. aasta seisukoht.

1

(2)  EÜT 11, 20.2.1959, lk 221.

2

(3)  Nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiiv 96/29/Euratom, millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest (EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 30. juuni 1997. aasta direktiiv 97/43/Euratom, mis käsitleb üksikisikute kaitset ioniseeriva kiirguse ohtude eest seoses meditsiinikiiritusega ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 84/466/Euratom (EÜT L 180, 9.7.1997, lk 22).

4

(5)  Nõukogu 27. novembri 1989. aasta direktiiv 89/618/Euratom elanikkonna teavitamise kohta kiirgusavariiolukorra puhul rakendatavatest tervisekaitsemeetmetest ja kasutatavatest abinõudest (EÜT L 357, 7.12.1989, lk 31).

5

(6)  Nõukogu 4. detsembri 1990. aasta direktiiv 90/641/Euratom kontrolltsoonis töötamisel ioniseeriva kiirgusega kokkupuutuvate välistöötajate kaitse kohta (EÜT L 349, 13.12.1990, lk 21).

6

(7)  Nõukogu 22. detsembri 2003. aasta direktiiv 2003/122/Euratom kõrgaktiivsete kinniste kiirgusallikate ja omanikuta kiirgusallikate kontrollimise kohta (ELT L 346, 31.12.2003, lk 57).

7

(8)  Rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni 2007. aasta soovitused.

8

(9)  EÜT L 80, 27.3.1990, lk 26.

9

(10)  Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuuri 2004. aasta ohutusnormide seeria RS-G-1.7 „Väljajätmise, väljaarvamise ja vabastamise põhimõtete rakendamine”.

10

2004. aasta ohutusnormide seeria RS-G-1.7 „V

m

(11)  Kiirguskaitse 122: Vabastamise ja väljaarvamise põhimõtete praktiline kasutamine — I osa, Kiirgustegevusalade üldiste vabastamistasemete juhend.

11

122:

— I

(12)  Kiirguskaitse 89: Soovitatavad kiirguskaitse kriteeriumid tuumarajatiste demonteerimisel saadava metalli ringlussevõtuks; Kiirguskaitse 113: Soovitatavad kiirguskaitse kriteeriumid ehitiste ja tuumarajatiste demonteerimisel tekkiva ehitusprahi vabastamiseks; Kiirguskaitse 122: Vabastamise ja väljaarvamise põhimõtete praktiline kasutamine.

12

89:

; K

113:

e

p

; K

122:

(13)  Komisjoni 18. detsembri 2003. aasta soovitus 2004/2/Euratom tuumareaktorite ja ümbertöötamiskäitiste tavapärase töö käigus eralduvate radioaktiivsete gaasiliste ja vedelate heidete standarditud teabe kohta (ELT L 2, 6.1.2004, lk 36).

13

(14)  EÜT L 66, 13.3.1999, lk 16.

14

(15)  
  Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiiv 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (EÜT L 169, 12.7.1993, lk 50).

15

Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiiv 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (EÜT L 169, 12.7.1993, lk 50).

(16)  
  Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 193, 29.6.1989, lk 1).

16

Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 193, 29.6.1989, lk 1).

(17)  EÜT L 2, 6.1.2004, lk 36.

17

I LISA

Elanikukiirituse viitetasemete vahemikud

| 1. | Elanikukiirituse optimeerimisel avarii- ja püsikiirituse olukordades võetakse aluseks järgmiste vahemike kohaselt kehtestatavad viitetasemed, väljendatuna (akuutse või aastase) efektiivdoosina millisiivertites:







  (a) | suurem kui 20 ja kuni 100, |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

suurem kui 20 ja kuni 100,

| (b) | suurem kui 1 ja kuni 20, |
| --- | --- |

(b)

suurem kui 1 ja kuni 20,

| (c) | 1 või vähem. |
| --- | --- |

(c)

1 või vähem.

Viitetaseme valik vastab punktides 2–5 osutatud tingimustele.

| 2. | Piiramata elundidooside jaoks ettenähtud viitetasemete kohaldamist, kehtestatakse püsikiirituse olukordades efektiivdoosidena väljendatud viitetasemeks vahemik 1–20 millisiivertit aastas ja avariikiirituse olukordades vahemik 20–100 millisiivertit aastas . |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eriolukorras võib kasutada punktis 1 osutatud vahemikest madalamaid viitetasemeid, sealhulgas võib:







  (a) | ette näha 20 millisiivertist madalama viitetaseme avariikiirituse olukorra jaoks, kui on võimalik pakkuda asjakohast kaitset, ilma et see põhjustaks ebaproportsionaalset olukorra halvenemist vastavate vastumeetmetega võrreldes ega liigseid kulusid; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

ette näha 20 millisiivertist madalama viitetaseme avariikiirituse olukorra jaoks, kui on võimalik pakkuda asjakohast kaitset, ilma et see põhjustaks ebaproportsionaalset olukorra halvenemist vastavate vastumeetmetega võrreldes ega liigseid kulusid;

| (b) | konkreetse kiirgusallikaga seotud kokkupuute või kiiritusradade jaoks näha vajaduse korral püsikiirituse olukorras ette viitetaseme, mis on madalam kui 1 millisiivert aastas. |
| --- | --- |

(b)

konkreetse kiirgusallikaga seotud kokkupuute või kiiritusradade jaoks näha vajaduse korral püsikiirituse olukorras ette viitetaseme, mis on madalam kui 1 millisiivert aastas.

| 4. | Üleminekuks avariikiirituse olukorrast püsikiirituse olukorrale nähakse ette asjakohased viitetasemed, eriti pärast selliste pikaajaliste vastumeetmete võtmise lõpetamist nagu ümberpaigutamine. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kehtestatud viitetasemetes võetakse arvesse valitsevat olukorda ja sotsiaalseid kriteeriume, mis võivad hõlmata:







  (a) | üldist teavet kiiritustaseme kohta, ilma individuaalset kokkupuudet arvesse võtmata, kui kiirituse tase on kuni 1 millisiivert aastas; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

üldist teavet kiiritustaseme kohta, ilma individuaalset kokkupuudet arvesse võtmata, kui kiirituse tase on kuni 1 millisiivert aastas;

| (b) | konkreetset teavet, mis võimaldab üksikisikutel võimaluse korral ohjata oma isiklikku kiirgusega kokkupuutumist, kui kiirituste tase on kuni 20 millisiivertit aastas; |
| --- | --- |

(b)

konkreetset teavet, mis võimaldab üksikisikutel võimaluse korral ohjata oma isiklikku kiirgusega kokkupuutumist, kui kiirituste tase on kuni 20 millisiivertit aastas;

| (c) | individuaalsete dooside hindamist ja konkreetset teavet kiirgusega kaasnevate ohtude ning kiirgusega kokkupuute vähendamiseks kättesaadavate meetmete kohta, kui kiirituse tase on kuni 100 millisiivertit aastas.
  [ME 121] |
| --- | --- |

(c)

individuaalsete dooside hindamist ja konkreetset teavet kiirgusega kaasnevate ohtude ning kiirgusega kokkupuute vähendamiseks kättesaadavate meetmete kohta, kui kiirituse tase on kuni 100 millisiivertit aastas.
  [ME 121]

II LISA

Kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika määratlemise aluseks olevad aktiivsuse väärtused

Allpool esitatud tabelis loetlemata radionukliidide asjakohased aktiivsustasemed on samad kui Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri väljaandes „Radioaktiivsete materjalide ohtlikud kogused (D-väärtused)” (EPR-D-VALUES 2006) määratletud D-väärtused.

| Radionukliid | Aktiivsustase (TBq) |
| --- | --- |
| Am-241 | 6 × 10–2 |
| Am-241/Be | 6 × 10–2 |
| Cf-252 | 2 × 10–2 |
| Cm-244 | 5 × 10–2 |
| Co-60 | 3 × 10–2 |
| Cs-137 | 1 × 10–1 |
| Gd-153 | 1 × 100 |
| Ir-192 | 8 × 10–2 |
| Pm-147 | 4 × 101 |
| Pu-238 | 6 × 10–2 |
| Pu-239/Be (1) | 6 × 10–2 |
| Ra-226 | 4 × 10–2 |
| Se-75 | 2 × 10–1 |
| Sr-90 (Y-90) | 1 × 100 |
| Tm-170 | 2 × 101 |
| Yb-169 | 3 × 10–1 |

Radionukliid

Aktiivsustase (TBq)

Am-241

6 × 10–2

Am-241/Be

6 × 10–2

Cf-252

2 × 10–2

Cm-244

5 × 10–2

Co-60

3 × 10–2

Cs-137

1 × 10–1

Gd-153

1 × 100

Ir-192

8 × 10–2

Pm-147

4 × 101

Pu-238

6 × 10–2

Pu-239/Be (1)

6 × 10–2

Ra-226

4 × 10–2

Se-75

2 × 10–1

Sr-90 (Y-90)

1 × 100

Tm-170

2 × 101

Yb-169

3 × 10–1

---

(1)  Esitatud on alfa-kiirgust eraldava radionukliidi aktiivsus.

III LISA

Ioniseerivat kiirgust eraldavate
  seadmete ja toodete turuleviimine
  [ME 122]

| A. | Iga ettevõtja, kes kavatseb toote või seadme turule viia, esitab pädevale asutusele kogu asjakohase teabe, sealhulgas:






  (1) | seadme või toote tehnilised näitajad; |
| --- | --- | --- |

A.

Iga ettevõtja, kes kavatseb toote või seadme turule viia, esitab pädevale asutusele kogu asjakohase teabe, sealhulgas:

(1)

seadme või toote tehnilised näitajad;

| (2) | juhul kui seade sisaldab radioaktiivseid aineid, siis teave kiirgusallika hoidjasse kinnitamise ja varjestamise kohta; |
| --- | --- |

(2)

juhul kui seade sisaldab radioaktiivseid aineid, siis teave kiirgusallika hoidjasse kinnitamise ja varjestamise kohta;

| (3) | doosikiirused seadmete või toodete kasutamise asjakohastel kaugustel, sealhulgas doosikiirused 0,1 meetri kaugusel mis tahes juurdepääsetavast pinnast; |
| --- | --- |

(3)

doosikiirused seadmete või toodete kasutamise asjakohastel kaugustel, sealhulgas doosikiirused 0,1 meetri kaugusel mis tahes juurdepääsetavast pinnast;

| (4) | seadme või toote kavandatud kasutamine ja teave uue seadme või toote suhtelise toimivuse kohta olemasolevate toodete või seadmetega võrreldes; |
| --- | --- |

(4)

seadme või toote kavandatud kasutamine ja teave uue seadme või toote suhtelise toimivuse kohta olemasolevate toodete või seadmetega võrreldes;

| (5) | toodete või seadmete korrapäraste kasutajate eeldatavad doosid. |
| --- | --- |

(5)

toodete või seadmete korrapäraste kasutajate eeldatavad doosid.

| (5a) | seadme või toote võimalikest talitlushäiretest või õnnetustest tulenevad kiirgusohud. [ME 123] |
| --- | --- |

(5a)

seadme või toote võimalikest talitlushäiretest või õnnetustest tulenevad kiirgusohud. [ME 123]

| B. | Pädev asutus hindab A jaos loetletud andmeid ja esmajoones seda, kas:






  (1) | seadme või toote toimimine põhjendab selle kavandatud kasutamist; |
| --- | --- | --- |

B.

Pädev asutus hindab A jaos loetletud andmeid ja esmajoones seda, kas:

(1)

seadme või toote toimimine põhjendab selle kavandatud kasutamist;

| (2) | konstruktsioon on piisav kokkupuute langetamiseks tavalise töö olukorras ning kas toote või seadme väärkasutuse või õnnetusjuhtumi tõttu kiirituse saamine on tõenäoline ning millised on selle tagajärjed; |
| --- | --- |

(2)

konstruktsioon on piisav kokkupuute langetamiseks tavalise töö olukorras ning kas toote või seadme väärkasutuse või õnnetusjuhtumi tõttu kiirituse saamine on tõenäoline ning millised on selle tagajärjed;

| (3) | kui on tegemist tarbekaubaga, siis kas toote projekteerimisel on piisavalt arvesse võetud väljaarvamiskriteeriumidele vastavuse nõuet ning kas pärast toote kasutamise lõpetamist ei ole selle lõppladustamiseks vaja spetsiifilisi ettevaatusabinõusid; |
| --- | --- |

(3)

kui on tegemist tarbekaubaga, siis kas toote projekteerimisel on piisavalt arvesse võetud väljaarvamiskriteeriumidele vastavuse nõuet ning kas pärast toote kasutamise lõpetamist ei ole selle lõppladustamiseks vaja spetsiifilisi ettevaatusabinõusid;

| (4) | juhul, kui seadet või toodet kasutatakse kiirgustegevustes, mis ei vaja tegevusluba, on lõppladustamise tingimused piisavad; |
| --- | --- |

(4)

juhul, kui seadet või toodet kasutatakse kiirgustegevustes, mis ei vaja tegevusluba, on lõppladustamise tingimused piisavad;

| (5) | seade või toode on asjakohaselt märgistatud ning kas
  kasutajale

  tarbijale on esitatud sobiv dokumentatsioon koos nõuetekohase kasutamist ja lõppladustamist käsitlevate juhistega. [ME 124] |
| --- | --- |

(5)

seade või toode on asjakohaselt märgistatud ning kas
  kasutajale

  tarbijale on esitatud sobiv dokumentatsioon koos nõuetekohase kasutamist ja lõppladustamist käsitlevate juhistega. [ME 124]

| Ba. | Pädevad asutused annavad seadmete ja toodete võimalikele kasutajatele kõikehõlmavat eelteavet ja tagavad nende kaasamise otsuste tegemisse. [ME 125] |
| --- | --- |

Ba.

Pädevad asutused annavad seadmete ja toodete võimalikele kasutajatele kõikehõlmavat eelteavet ja tagavad nende kaasamise otsuste tegemisse. [ME 125]

IV LISA

Kiirgustegevused, mida kasutatakse mittemeditsiinilise kuvamise eesmärgil

Artikli 23 kohaldamisel võetakse arvesse loetelu järgmistest kiirgustegevustest, mida kasutatakse mittemeditsiinilise kuvamise eesmärgil:

| A. | Meditsiinitöötajate poolt meditsiinikiiritusseadmete abil läbiviidavad toimingud:






  1. | tervise radioloogiline hindamine töölevõtmisel; |
| --- | --- | --- |

A.

Meditsiinitöötajate poolt meditsiinikiiritusseadmete abil läbiviidavad toimingud:

1.

tervise radioloogiline hindamine töölevõtmisel;

| 2. | tervise radioloogiline hindamine sisserändel; |
| --- | --- |

2.

tervise radioloogiline hindamine sisserändel;

| 3. | tervise radioloogiline hindamine kindlustuse eesmärgil; |
| --- | --- |

3.

tervise radioloogiline hindamine kindlustuse eesmärgil;

| 4. | tervise radioloogiline hindamine muudel eesmärkidel kui kiiritusega kokkupuutuva isiku tervis ja heaolu; |
| --- | --- |

4.

tervise radioloogiline hindamine muudel eesmärkidel kui kiiritusega kokkupuutuva isiku tervis ja heaolu;

| 5. | laste ja täiskasvanute füüsilise arengu radioloogiline hindamine seoses sportlasekarjääri, tantsimisega jne; |
| --- | --- |

5.

laste ja täiskasvanute füüsilise arengu radioloogiline hindamine seoses sportlasekarjääri, tantsimisega jne;

| 6. | radioloogiline vanuse hindamine; |
| --- | --- |

6.

radioloogiline vanuse hindamine;

| 7. | ioniseeriva kiirguse kasutamine peidetud objektide avastamiseks inimese kehas. |
| --- | --- |

7.

ioniseeriva kiirguse kasutamine peidetud objektide avastamiseks inimese kehas.

| B. | Muid kui meditsiiniseadmeid kasutavate muude kui meditsiinitöötajate poolt läbiviidavad toimingud:






  1. | ioniseeriva kiirguse kasutamine inimese kehal asuvate või inimese keha külge kinnitatud peidetud objektide avastamiseks; |
| --- | --- | --- |

B.

Muid kui meditsiiniseadmeid kasutavate muude kui meditsiinitöötajate poolt läbiviidavad toimingud:

1.

ioniseeriva kiirguse kasutamine inimese kehal asuvate või inimese keha külge kinnitatud peidetud objektide avastamiseks;

| 2. | ioniseeriva kiirguse kasutamine peidetud inimeste avastamiseks lasti läbivalgustamisel; |
| --- | --- |

2.

ioniseeriva kiirguse kasutamine peidetud inimeste avastamiseks lasti läbivalgustamisel;

| 3. | muud kiirgustegevused, millega kaasneb ioniseeriva kiirguse kasutamine õiguslikel või turvalisusega seotud eesmärkidel. |
| --- | --- |

3.

muud kiirgustegevused, millega kaasneb ioniseeriva kiirguse kasutamine õiguslikel või turvalisusega seotud eesmärkidel.

V LISA

Loetelu looduslike radioaktiivsete materjalide kasutamisega seotud tööstusmeetoditest

Artikli 24 kohaldamisel võetakse arvesse järgmist loetelu looduslike radioaktiivsete materjalide kasutamisega seotud tööstusmeetoditest, mis hõlmab ka asjakohaseid kõrvalprotsesse:

| (1) | haruldaste muldmetallide eraldamine monatsiidist; |
| --- | --- |

(1)

haruldaste muldmetallide eraldamine monatsiidist;

| (2) | tooriumiühendite tootmine ja tooriumi sisaldavate toodete valmistamine; |
| --- | --- |

(2)

tooriumiühendite tootmine ja tooriumi sisaldavate toodete valmistamine;

| (3) | nioobiumi-tantaalimaagi töötlemine; |
| --- | --- |

(3)

nioobiumi-tantaalimaagi töötlemine;

| (4) | nafta ja gaasi tootmine; |
| --- | --- |

(4)

nafta ja gaasi tootmine;

| (5) | geotermilise energia tootmine; |
| --- | --- |

(5)

geotermilise energia tootmine;

| (6) | TiO2 pigmendi tootmine; |
| --- | --- |

(6)

TiO2 pigmendi tootmine;

| (7) | fosfori termiline tootmine; |
| --- | --- |

(7)

fosfori termiline tootmine;

| (8) | tsirkoon ja tsirkooniumitööstus; |
| --- | --- |

(8)

tsirkoon ja tsirkooniumitööstus;

| (9) | fosforväetiste tootmine; |
| --- | --- |

(9)

fosforväetiste tootmine;

| (10) | tsemendi tootmine, klinkerahjude hooldus; |
| --- | --- |

(10)

tsemendi tootmine, klinkerahjude hooldus;

| (11) | kivisöega köetavad elektrijaamad, keskküttekatelde hooldus; |
| --- | --- |

(11)

kivisöega köetavad elektrijaamad, keskküttekatelde hooldus;

| (12) | fosforhappe tootmine; |
| --- | --- |

(12)

fosforhappe tootmine;

| (13) | raua esmane tootmine; |
| --- | --- |

(13)

raua esmane tootmine;

| (14) | tina, plii, vase sulatamine; |
| --- | --- |

(14)

tina, plii, vase sulatamine;

| (15) | põhjavee puhastusjaamad; |
| --- | --- |

(15)

põhjavee puhastusjaamad;

| (16) | muude maakide kui uraani kaevandamine. |
| --- | --- |

(16)

muude maakide kui uraani kaevandamine.

VI LISA

Väljaarvamis- ja vabastamiskriteeriumid

1.   Väljaarvamine

Kiirgustegevuse võib välja arvata käesoleva direktiivi nõuete kohaldamisalast kas otseselt, võttes aluseks selle vastavuse punktis 2 sätestatud numbrilistele väljaarvamiskriteeriumidele (aktiivsuse väärtused (Bq) või kontsentratsiooni väärtused (Bq g-1)), või reguleeriva otsuse põhjal, lähtudes tegevusest teatamisel esitatud teabest ja kooskõlas punktis 3 esitatud üldiste väljaarvamiskriteeriumidega, mida kasutatakse kiirgustegevuse edaspidiste nõuete kohaldamisalast väljaarvamiseks.

2.   Väljaarvamis- ja vabastamisväärtused

Kiirgustegevusega kaasneva koguaktiivsuse väljaarvamise väärtused (Bq) on esitatud tabeli B 3. veerus kunstlike radionukliidide ja teatavate tarbekaupades kasutatavate looduslike radionukliidide kohta. Muude looduslike radionukliididega seotud kiirgustegevuste puhul sellised väärtused üldiselt kohaldatavad ei ole.

Kiirgustegevuses kasutatavate materjalide väljaarvamise aktiivsuskontsentratsioonide väärtused (Bq g–1) on esitatud tabeli A 1. osas kunstlike radionukliidide kohta ja tabeli A 2. osas looduslike radionukliidide kohta. Tabeli A1 1. osa väärtused on kohaldatavuse korral esitatud individuaalsete radionukliidide kohta, sealhulgas lühiealiste radionukliidide kohta, mis on tasakaalus nende emanukliididega. Tabeli A 2. osa väärtusi kohaldatakse kõikide U-238 või Th-232 lagunemisahela radionukliidide suhtes, kõrgemaid väärtusi võib kohaldada lagunemisahela nende osade kohta, mis ei ole emanukliidiga tasakaalus.

Tabeli A 1. osas või tabeli A 2. osas esitatud kontsentratsiooniväärtusi kasutatakse ka tahkete materjalide vabastamiseks taaskasutuse, ringlussevõtu, tavapärase lõppladustamise või põletamise eesmärgil. Kõrgemad väärtused võidakse määrata konkreetsetele materjalidele või konkreetsetele kiiritusradadele, võttes seejuures arvesse ühenduse juhiseid, samuti ka asjakohaseid täiendavaid nõudmisi pindaktiivsuse kohta või seiret käsitlevaid nõudmisi.

Kunstlike radionukliidide segude puhul peab konkreetse nukliidiga seotud tegevuste või kontsentratsioonide kaalutud summa (kõikide ühes ja samas põhiaines esinevate radionukliidide kohta) jagatuna vastava väljaarvamisväärtusega olema ühest väiksem. Vajaduse korral saab seda tingimust kontrollida kõige täpsemate radionukliidide segu kohta antud hinnangute põhjal. Tabeli A 2. osas esitatud väärtusi kohaldatakse individuaalselt iga emanukliidi suhtes. Mõnede lagunemisahela elementide, näiteks Po-210 või Pb-210 puhul võib olla vajalik oluliselt, kuni kaks suurusjärku kõrgema väärtuse kasutamine, mille puhul võetakse arvesse komisjoni juhiseid.

Tabeli A 2. osas esitatud väärtusi ei tohi kasutada looduslikke radioaktiivseid materjale töötlevate tööstusharude ehitusmaterjalidele lisatavate jääkide väljaarvamiseks. Selliste tuvastatud tööstusharudest pärinevate jääkide ringlussevõttu ohjatakse tegevusloa alusel toimuva kiirgustegevusena või arvatakse see välja 3. jaos esitatud üldiste väljaarvamiskriteeriumide põhjal. Selleks kontrollitakse radionukliidide kontsentratsioonide summa vastavust VII lisas määratletud ehitusmaterjalide radionukliidide indeksi I asjakohasele väärtusele.

Tabeli B 3. veerus sätestatud väärtused kehtivad radioaktiivsete ainete kogumi suhtes, mis on konkreetsel hetkel konkreetse kiirgustegevusega seoses teatava isiku või ettevõtja valduses. Siiski võib pädev asutus kasutada neid väärtusi ka väiksemate üksuste või pakendite puhul, näiteks väljaarvatud tarbekaupade veo või ladustamise väljaarvamiseks, kui 3. jaos esitatud üldised väljaarvamiskriteeriumid on täidetud.

3.   Üldised väljaarvamis- ja vabastamiskriteeriumid

Teatatud kiirgustegevuste väljaarvamise või
  radioaktiivsete
  materjalide tegevusloa alusel toimuvatest tegevustest vabastamise üldised kriteeriumid on järgmised: [ME 126]

| (a) | aruandluskohustusest vabastatava kiirgustegevusega üksikisikutele kaasnev kiirgusoht on piisavalt väike, nii et seda ei pea õiguslikult reguleerima ja |
| --- | --- |

(a)

aruandluskohustusest vabastatava kiirgustegevusega üksikisikutele kaasnev kiirgusoht on piisavalt väike, nii et seda ei pea õiguslikult reguleerima ja

| (b) | kiirgustegevuse tüüp on leitud olevat põhjendatud ja |
| --- | --- |

(b)

kiirgustegevuse tüüp on leitud olevat põhjendatud ja

| (c) | kiirgustegevus on iseenesest ohutu. |
| --- | --- |

(c)

kiirgustegevus on iseenesest ohutu.

Kiirgustegevust, millega kaasnevad väikesed radioaktiivsete ainete kogused või madalad aktiivsuskontsentratsioonid, mis on võrreldavad tabeli A 1. osas ja tabelis B sätestatud väljaarvamisväärtustega, ning üldiselt iga looduslike radionukliididega seotud tegevust loetakse vastavaks kriteeriumile c.

Kiirgustegevused, millega kaasnevad tabeli A 1. osas ja tabelis B sätestatud väljaarvamisväärtustest väiksemad radioaktiivsete ainete kogused või madalamad aktiivsuskontsentratsioonid, vastavad automaatselt ja täiendava kontrollimiseta kriteeriumile a. Sama kehtib ka tabeli A 2. osas esitatud väärtuste kohta, välja arvatud jääkide ringlussevõtt ehitusmaterjalides või konkreetsete kiiritusradade korral, milleks on näiteks joogivesi.

Teatatud kiirgustegevuste puhul, mis ei vasta neile väärtustele, tuleb hinnata üksikindiviidile tegevusest tulenevat kokkupuudet. Üldise kriteeriumi a täitmiseks tuleb tõendada, et järgmised doosi kriteeriumid on kõikvõimalikes olukordades täidetud:

Kunstlike radionukliidide
  ja looduslike radionukliidide
  puhul
  , mida kasutatakse nende lõhustuvus-, fertiilsus- või radioaktiivsusomaduste tõttu
  : [ME 127]

väljaarvatud kiirgustegevusest üksikisikule mõjuv eeldatav efektiivdoos on suurusjärgus kuni 10 mikrosiivertit aastas.

Looduslike radionukliidide puhul:

väljajäetud kiirgustegevusest tulenev doosi suurenemine üksikisiku jaoks, võttes arvesse looduslike kiirgusallikate valitsevat taustkiirgust, on suurusjärgus kuni 300 mikrosiivertit aastas elanike ja vähem kui 1 millisiivert töötajate puhul.

Elanikudooside hindamisel võetakse kiiritusradadena arvesse mitte üksnes gaasilist või vedelat heidet, vaid ka tahkete jääkide lõppladustamist või ringlussevõttu.

TABEL A:

Materjalide väljaarvamise või vabastamise aktiivsuskontsentratsioonide väärtused, mida saab kohaldada vaikeväärtustena tahke materjali mis tahes kogusele ja tüübile

TABEL A 1. osa: Kunstlikud radionukliidid

| Radionukliid | Aktiivsus-kontsentratsioon (Bq g–1) |
| --- | --- |
| H-3 | 100 |
| Be-7 | 10 |
| C-14 | 1 |
| F-18 | 10 |
| Na-22 | 0,1 |
| Na-24 | 1 |
| Si-31 | 1 000 |
| P-32 | 1 000 |
| P-33 | 1 000 |
| S-35 | 100 |
| Cl-36 | 1 |
| Cl-38 | 10 |
| K-42 | 100 |
| K-43 | 10 |
| Ca-45 | 100 |
| Ca-47 | 10 |
| Sc-46 | 0,1 |
| Sc-47 | 100 |
| Sc-48 | 1 |
| V-48 | 1 |
| Cr-51 | 100 |
| Mn-51 | 10 |
| Mn-52 | 1 |
| Mn-52m | 10 |
| Mn-53 | 100 |
| Mn-54 | 0,1 |
| Mn-56 | 10 |
| Fe-52a | 10 |
| Fe-55 | 1 000 |
| Fe-59 | 1 |
| Co-55 | 10 |
| Co-56 | 0,1 |
| Co-57 | 1 |
| Co-58 | 1 |
| Co-58m | 10 000 |
| Co-60 | 0,1 |
| Co-60m | 1 000 |
| Co-61 | 100 |
| Co-62m | 10 |
| Ni-59 | 100 |
| Ni-63 | 100 |
| Ni-65 | 10 |
| Cu-64 | 100 |
| Zn-65 | 0,1 |
| Zn-69 | 1 000 |
| Zn-69ma | 10 |
| Ga-72 | 10 |
| Ge-71 | 10 000 |
| As-73 | 1 000 |
| As-74 | 10 |
| As-76 | 10 |
| As-77 | 1 000 |
| Se-75 | 1 |
| Br-82 | 1 |
| Rb-86 | 100 |
| Sr-85 | 1 |
| Sr-85m | 100 |
| Sr-87m | 100 |
| Sr-89 | 1 000 |
| Sr-90a | 1 |
| Sr-91a | 10 |
| Sr-92 | 10 |
| Y-90 | 1 000 |
| Y-91 | 100 |
| Y-91m | 100 |
| Y-92 | 100 |
| Y-93 | 100 |
| Zr-93 | 10 |
| Zr-95a | 1 |
| Zr-97a | 10 |
| Nb-93m | 10 |
| Nb-94 | 0,1 |
| Nb-95 | 1 |
| Nb-97a | 10 |
| Nb-98 | 10 |
| Mo-90 | 10 |
| Mo-93 | 10 |
| Mo-99a | 10 |
| Mo-101a | 10 |
| Tc-96 | 1 |
| Tc-96m | 1 000 |
| Tc-97 | 10 |
| Tc-97m | 100 |
| Tc-99 | 1 |
| Tc-99m | 100 |
| Ru-97 | 10 |
| Ru-103a | 1 |
| Ru-105a | 10 |
| Ru-106a | 0,1 |
| Rh-103m | 10 000 |
| Rh-105 | 100 |
| Pd-103a | 1 000 |
| Pd-109a | 100 |
| Ag-105 | 1 |
| Ag-110ma | 0,1 |
| Ag-111 | 100 |
| Cd-109a | 1 |
| Cd-115a | 10 |
| Cd-115ma | 100 |
| In-111 | 10 |
| In-113m | 100 |
| In-114ma | 10 |
| In-115m | 100 |
| Sn-113a | 1 |
| Sn-125 | 10 |
| Sb-122 | 10 |
| Sb-124 | 1 |
| Sb-125a | 0,1 |
| Te-123m | 1 |
| Te-125m | 1 000 |
| Te-127 | 1 000 |
| Te-127ma | 10 |
| Te-129 | 100 |
| Te-129ma | 10 |
| Te-131 | 100 |
| Te-131ma | 10 |
| Te-132a | 1 |
| Te-133 | 10 |
| Te-133m | 10 |
| Te-134 | 10 |
| I-123 | 100 |
| I-125 | 100 |
| I-126 | 10 |
| I-129 | 0,01 |
| I-130 | 10 |
| I-131 | 10 |
| I-132 | 10 |
| I-133 | 10 |
| I-134 | 10 |
| I-135 | 10 |
| Cs-129 | 10 |
| Cs-131 | 1 000 |
| Cs-132 | 10 |
| Cs-134 | 0,1 |
| Cs-134m | 1 000 |
| Cs-135 | 100 |
| Cs-136 | 1 |
| Cs-137a | 0,1 |
| Cs-138 | 10 |
| Ba-131 | 10 |
| Ba-140 | 1 |
| La-140 | 1 |
| Ce-139 | 1 |
| Ce-141 | 100 |
| Ce-143 | 10 |
| Ce-144 | 10 |
| Pr-142 | 100 |
| Pr-143 | 1 000 |
| Nd-147 | 100 |
| Nd-149 | 100 |
| Pm-147 | 1 000 |
| Pm-149 | 1 000 |
| Sm-151 | 1 000 |
| Sm-153 | 100 |
| Eu-152 | 0,1 |
| Eu-152m | 100 |
| Eu-154 | 0,1 |
| Eu-155 | 1 |
| Gd-153 | 10 |
| Gd-159 | 100 |
| Tb-160 | 1 |
| Dy-165 | 1 000 |
| Dy-166 | 100 |
| Ho-166 | 100 |
| Er-169 | 1 000 |
| Er-171 | 100 |
| Tm-170 | 100 |
| Tm-171 | 1 000 |
| Yb-175 | 100 |
| Lu-177 | 100 |
| Hf-181 | 1 |
| Ta-182 | 0,1 |
| W-181 | 10 |
| W-185 | 1 000 |
| W-187 | 10 |
| Re-186 | 1 000 |
| Re-188 | 100 |
| Os-185 | 1 |
| Os-191 | 100 |
| Os-191m | 1 000 |
| Os-193 | 100 |
| Ir-190 | 1 |
| Ir-192 | 1 |
| Ir-194 | 100 |
| Pt-191 | 10 |
| Pt-193m | 1 000 |
| Pt-197 | 1 000 |
| Pt-197m | 100 |
| Au-198 | 10 |
| Au-199 | 100 |
| Hg-197 | 100 |
| Hg-197m | 100 |
| Hg-203 | 10 |
| Tl-200 | 10 |
| Tl-201 | 100 |
| Tl-202 | 10 |
| Tl-204 | 1 |
| Pb-203 | 10 |
| Bi-206 | 1 |
| Bi-207 | 0,1 |
| Po-203 | 10 |
| Po-205 | 10 |
| Po-207 | 10 |
| At-211 | 1 000 |
| Ra-225 | 10 |
| Ra-227 | 100 |
| Th-226 | 1 000 |
| Th-229 | 0,1 |
| Pa-230 | 10 |
| Pa-233 | 10 |
| U-230 | 10 |
| U-231a | 100 |
| U-232a | 0,1 |
| U-233 | 1 |
| U-236 | 10 |
| U-237 | 100 |
| U-239 | 100 |
| U-240a | 100 |
| Np-237a | 1 |
| Np-239 | 100 |
| Np-240 | 10 |
| Pu-234 | 100 |
| Pu-235 | 100 |
| Pu-236 | 1 |
| Pu-237 | 100 |
| Pu-238 | 0,1 |
| Pu-239 | 0,1 |
| Pu-240 | 0,1 |
| Pu-241 | 10 |
| Pu-242 | 0,1 |
| Pu-243 | 1 000 |
| Pu-244a | 0,1 |
| Am-241 | 0,1 |
| Am-242 | 1 000 |
| Am-242ma | 0,1 |
| Am-243a | 0,1 |
| Cm-242 | 10 |
| Cm-243 | 1 |
| Cm-244 | 1 |
| Cm-245 | 0,1 |
| Cm-246 | 0,1 |
| Cm-247a | 0,1 |
| Cm-248 | 0,1 |
| Bk-249 | 100 |
| Cf-246 | 1 000 |
| Cf-248 | 1 |
| Cf-249 | 0,1 |
| Cf-250 | 1 |
| Cf-251 | 0,1 |
| Cf-252 | 1 |
| Cf-253 | 100 |
| Cf-254 | 1 |
| Es-253 | 100 |
| Es-254a | 0,1 |
| Es-254ma | 10 |
| Fm-254 | 10 000 |
| Fm-255 | 100 |
| a | Emanukliidid ja nende tütarproduktid, mille doose on võetud arvesse dooside arvutamisel (seega on vaja arvesse võtta üksnes emanukliidi väljaarvamistaset), on loetletud järgmises tabelis:








  Emanukliid | Tütarprodukt |
| Fe-52 | Mn-52m |
| Zn-69m | Zn-69 |
| Sr-90 | Y-90 |
| Sr-91 | Y-91m |
| Zr-95 | Nb-95 |
| Zr-97 | Nb-97m, Nb-97 |
| Nb-97 | Nb-97m |
| Mo-99 | Tc-99m |
| Mo-101 | Tc-101 |
| Ru-103 | Rh-103m |
| Ru-105 | Rh-105m |
| Ru-106 | Rh-106 |
| Pd-103 | Rh-103m |
| Pd-109 | Ag-109m |
| Ag-110m | Ag-110 |
| Cd-109 | Ag-109m |
| Cd-115 | In-115m |
| Cd-115m | In-115m |
| In-114m | In-114 |
| Sn-113 | In-113m |
| Emanukliid | Tütarprodukt |
| Sb-125 | Te-125m |
| Te-127m | Te-127 |
| Te-129m | Te-129 |
| Te-131m | Te-131 |
| Te132 | I-132 |
| Cs-137 | Ba-137m |
| Ce-144 | Pr-144, Pr-144m |
| U-232 | Th-228, Ra-224, Rn-220, Po-216, Pb-212, Bi-212, Tl-208 |
| U-240 | Np-240m, Np-240 |
| Np237 | Pa-233 |
| Pu-244 | U-240, Np-240m, Np-240 |
| Am-242m | Np-238 |
| Am-243 | Np-239 |
| Cm-247 | Pu-243 |
| Es-254 | Bk-250 |
| Es-254m | Fm-254 |

Radionukliid

Aktiivsus-kontsentratsioon (Bq g–1)

H-3

100

Be-7

10

C-14

1

F-18

10

Na-22

0,1

Na-24

1

Si-31

1 000

P-32

1 000

P-33

1 000

S-35

100

Cl-36

1

Cl-38

10

K-42

100

K-43

10

Ca-45

100

Ca-47

10

Sc-46

0,1

Sc-47

100

Sc-48

1

V-48

1

Cr-51

100

Mn-51

10

Mn-52

1

Mn-52m

10

Mn-53

100

Mn-54

0,1

Mn-56

10

Fe-52a

10

Fe-55

1 000

Fe-59

1

Co-55

10

Co-56

0,1

Co-57

1

Co-58

1

Co-58m

10 000

Co-60

0,1

Co-60m

1 000

Co-61

100

Co-62m

10

Ni-59

100

Ni-63

100

Ni-65

10

Cu-64

100

Zn-65

0,1

Zn-69

1 000

Zn-69ma

10

Ga-72

10

Ge-71

10 000

As-73

1 000

As-74

10

As-76

10

As-77

1 000

Se-75

1

Br-82

1

Rb-86

100

Sr-85

1

Sr-85m

100

Sr-87m

100

Sr-89

1 000

Sr-90a

1

Sr-91a

10

Sr-92

10

Y-90

1 000

Y-91

100

Y-91m

100

Y-92

100

Y-93

100

Zr-93

10

Zr-95a

1

Zr-97a

10

Nb-93m

10

Nb-94

0,1

Nb-95

1

Nb-97a

10

Nb-98

10

Mo-90

10

Mo-93

10

Mo-99a

10

Mo-101a

10

Tc-96

1

Tc-96m

1 000

Tc-97

10

Tc-97m

100

Tc-99

1

Tc-99m

100

Ru-97

10

Ru-103a

1

Ru-105a

10

Ru-106a

0,1

Rh-103m

10 000

Rh-105

100

Pd-103a

1 000

Pd-109a

100

Ag-105

1

Ag-110ma

0,1

Ag-111

100

Cd-109a

1

Cd-115a

10

Cd-115ma

100

In-111

10

In-113m

100

In-114ma

10

In-115m

100

Sn-113a

1

Sn-125

10

Sb-122

10

Sb-124

1

Sb-125a

0,1

Te-123m

1

Te-125m

1 000

Te-127

1 000

Te-127ma

10

Te-129

100

Te-129ma

10

Te-131

100

Te-131ma

10

Te-132a

1

Te-133

10

Te-133m

10

Te-134

10

I-123

100

I-125

100

I-126

10

I-129

0,01

I-130

10

I-131

10

I-132

10

I-133

10

I-134

10

I-135

10

Cs-129

10

Cs-131

1 000

Cs-132

10

Cs-134

0,1

Cs-134m

1 000

Cs-135

100

Cs-136

1

Cs-137a

0,1

Cs-138

10

Ba-131

10

Ba-140

1

La-140

1

Ce-139

1

Ce-141

100

Ce-143

10

Ce-144

10

Pr-142

100

Pr-143

1 000

Nd-147

100

Nd-149

100

Pm-147

1 000

Pm-149

1 000

Sm-151

1 000

Sm-153

100

Eu-152

0,1

Eu-152m

100

Eu-154

0,1

Eu-155

1

Gd-153

10

Gd-159

100

Tb-160

1

Dy-165

1 000

Dy-166

100

Ho-166

100

Er-169

1 000

Er-171

100

Tm-170

100

Tm-171

1 000

Yb-175

100

Lu-177

100

Hf-181

1

Ta-182

0,1

W-181

10

W-185

1 000

W-187

10

Re-186

1 000

Re-188

100

Os-185

1

Os-191

100

Os-191m

1 000

Os-193

100

Ir-190

1

Ir-192

1

Ir-194

100

Pt-191

10

Pt-193m

1 000

Pt-197

1 000

Pt-197m

100

Au-198

10

Au-199

100

Hg-197

100

Hg-197m

100

Hg-203

10

Tl-200

10

Tl-201

100

Tl-202

10

Tl-204

1

Pb-203

10

Bi-206

1

Bi-207

0,1

Po-203

10

Po-205

10

Po-207

10

At-211

1 000

Ra-225

10

Ra-227

100

Th-226

1 000

Th-229

0,1

Pa-230

10

Pa-233

10

U-230

10

U-231a

100

U-232a

0,1

U-233

1

U-236

10

U-237

100

U-239

100

U-240a

100

Np-237a

1

Np-239

100

Np-240

10

Pu-234

100

Pu-235

100

Pu-236

1

Pu-237

100

Pu-238

0,1

Pu-239

0,1

Pu-240

0,1

Pu-241

10

Pu-242

0,1

Pu-243

1 000

Pu-244a

0,1

Am-241

0,1

Am-242

1 000

Am-242ma

0,1

Am-243a

0,1

Cm-242

10

Cm-243

1

Cm-244

1

Cm-245

0,1

Cm-246

0,1

Cm-247a

0,1

Cm-248

0,1

Bk-249

100

Cf-246

1 000

Cf-248

1

Cf-249

0,1

Cf-250

1

Cf-251

0,1

Cf-252

1

Cf-253

100

Cf-254

1

Es-253

100

Es-254a

0,1

Es-254ma

10

Fm-254

10 000

Fm-255

100

a

Emanukliidid ja nende tütarproduktid, mille doose on võetud arvesse dooside arvutamisel (seega on vaja arvesse võtta üksnes emanukliidi väljaarvamistaset), on loetletud järgmises tabelis:

Emanukliid

Tütarprodukt

Fe-52

Mn-52m

Zn-69m

Zn-69

Sr-90

Y-90

Sr-91

Y-91m

Zr-95

Nb-95

Zr-97

Nb-97m, Nb-97

Nb-97

Nb-97m

Mo-99

Tc-99m

Mo-101

Tc-101

Ru-103

Rh-103m

Ru-105

Rh-105m

Ru-106

Rh-106

Pd-103

Rh-103m

Pd-109

Ag-109m

Ag-110m

Ag-110

Cd-109

Ag-109m

Cd-115

In-115m

Cd-115m

In-115m

In-114m

In-114

Sn-113

In-113m

Emanukliid

Tütarprodukt

Sb-125

Te-125m

Te-127m

Te-127

Te-129m

Te-129

Te-131m

Te-131

Te132

I-132

Cs-137

Ba-137m

Ce-144

Pr-144, Pr-144m

U-232

Th-228, Ra-224, Rn-220, Po-216, Pb-212, Bi-212, Tl-208

U-240

Np-240m, Np-240

Np237

Pa-233

Pu-244

U-240, Np-240m, Np-240

Am-242m

Np-238

Am-243

Np-239

Cm-247

Pu-243

Es-254

Bk-250

Es-254m

Fm-254

Tabeli A 1. osas nimetamata radionukliididel määrab pädev asutus vajaduse korral koguste ja aktiivsuskontsentratsiooni asjakohased väärtused massiühiku kohta. Sel viisil määratud väärtused täiendavad tabeli A 1.osas esitatud väärtusi.

TABELI A 2.osa: looduslikud radionukliidid

Väljaarvamis- ja vabastamisväärtused tahketes materjalides looduslikult esinevate radionukliidide kohta, mis on püsivas tasakaalus oma tütarproduktidega:

| U-238 seeria looduslikud radionukliidid | 1 Bq g–1 |
| --- | --- |
| Th-232 seeria looduslikud radionukliidid | 1 Bq g–1 |
| K-40 | 10 Bq g–1 |

U-238 seeria looduslikud radionukliidid

1 Bq g–1

Th-232 seeria looduslikud radionukliidid

1 Bq g–1

K-40

10 Bq g–1

TABEL B:

Koguaktiivsuse väljaarvamisväärtused (3. veerg) ning aktiivsuskontsentratsiooni väljaarvamisväärtused mis tahes materjali mõõdukate koguste kohta (2. veerg)

| Radionukliid | Aktiivsus-kontsentratsioon (Bq g–1) | Aktiivsus (Bq) |
| --- | --- | --- |
| H-3 | 1 × 106 | 1 × 109 |
| Be-7 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| C-14 | 1 × 104 | 1 × 107 |
| O-15 | 1 × 102 | 1 × 109 |
| F-18 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Na-22 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Na-24 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Si-31 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| P-32 | 1 × 103 | 1 × 105 |
| P-33 | 1 × 105 | 1 × 108 |
| S-35 | 1 × 105 | 1 × 108 |
| Cl-36 | 1 × 104 | 1 × 106 |
| Cl-38 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Ar-37 | 1 × 106 | 1 × 108 |
| Ar-41 | 1 × 102 | 1 × 109 |
| K-40 (1) | 1 × 102 | 1 × 106 |
| K-42 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| K-43 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Ca-45 | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Ca-47 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Sc-46 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Sc-47 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Sc-48 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| V-48 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Cr-51 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Mn-51 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Mn-52 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Mn-52m | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Mn-53 | 1 × 104 | 1 × 109 |
| Mn-54 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Mn-56 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Fe-52 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Fe-55 | 1 × 104 | 1 × 106 |
| Fe-59 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Co-55 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Co-56 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Co-57 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Co-58 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Co-58m | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Co-60 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Co-60m | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Co-61 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Co-62m | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Ni-59 | 1 × 104 | 1 × 108 |
| Ni-63 | 1 × 105 | 1 × 108 |
| Ni-65 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Cu-64 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Zn-65 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Zn-69 | 1 × 104 | 1 × 106 |
| Zn-69m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Ga-72 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Ge-71 | 1 × 104 | 1 × 108 |
| As-73 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| As-74 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| As-76 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| As-77 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Se-75 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Br-82 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Kr-74 | 1 × 102 | 1 × 109 |
| Kr-76 | 1 × 102 | 1 × 109 |
| Kr-77 | 1 × 102 | 1 × 109 |
| Kr-79 | 1 × 103 | 1 × 105 |
| Kr-81 | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Kr-83m | 1 × 105 | 1 × 1012 |
| Kr-85 | 1 × 105 | 1 × 104 |
| Kr-85m | 1 × 103 | 1 × 1010 |
| Kr-87 | 1 × 102 | 1 × 109 |
| Kr-88 | 1 × 102 | 1 × 109 |
| Rb-86 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Sr-85 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Sr-85m | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Sr-87m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Sr-89 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Sr-90b | 1 × 102 | 1 × 104 |
| Sr-91 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Sr-92 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Y-90 | 1 × 103 | 1 × 105 |
| Y-91 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Y-91m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Y-92 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Y-93 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Zr-93b | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Zr-95 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Zr-97b | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Nb-93m | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Nb-94 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Nb-95 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Nb-97 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Nb-98 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Mo-90 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Mo-93 | 1 × 103 | 1 × 108 |
| Mo-99 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Mo-101 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Tc-96 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Tc-96m | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Tc-97 | 1 × 103 | 1 × 108 |
| Tc-97m | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Tc-99 | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Tc-99m | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Ru-97 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Ru-103 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Ru-105 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Ru-106b | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Rh-103m | 1 × 104 | 1 × 108 |
| Rh-105 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Pd-103 | 1 × 103 | 1 × 108 |
| Pd-109 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Ag-105 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Ag-108m | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Ag-110m | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Ag-111 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Cd-109 | 1 × 104 | 1 × 106 |
| Cd-115 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Cd-115m | 1 × 103 | 1 × 106 |
| In-111 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| In-113m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| In-114m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| In-115m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Sn-113 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Sn-125 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Sb-122 | 1 × 102 | 1 × 104 |
| Sb-124 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Sb-125 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Te-123m | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Te-125m | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Te-127 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Te-127m | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Te-129 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Te-129m | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Te-131 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Te-131m | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Te-132 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Te-133 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Te-133m | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Te-134 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| I-123 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| I-125 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| I-126 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| I-129 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| I-130 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| I-131 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| I-132 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| I-133 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| I-134 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| I-135 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Xe-131m | 1 × 104 | 1 × 104 |
| Xe-133 | 1 × 103 | 1 × 104 |
| Xe-135 | 1 × 103 | 1 × 1010 |
| Cs-129 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Cs-131 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Cs-132 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Cs-134m | 1 × 103 | 1 × 105 |
| Cs-134 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Cs-135 | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Cs-136 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Cs-137b | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Cs-138 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Ba-131 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Ba-140b | 1 × 101 | 1 × 105 |
| La-140 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Ce-139 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Ce-141 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Ce-143 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Ce-144b | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Pr-142 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Pr-143 | 1 × 104 | 1 × 106 |
| Nd-147 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Nd-149 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Pm-147 | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Pm-149 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Sm-151 | 1 × 104 | 1 × 108 |
| Sm-153 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Eu-152 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Eu-152m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Eu-154 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Eu-155 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Gd-153 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Gd-159 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Tb-160 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Dy-165 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Dy-166 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Ho-166 | 1 × 103 | 1 × 105 |
| Er-169 | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Er-171 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Tm-170 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Tm-171 | 1 × 104 | 1 × 108 |
| Yb-175 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Lu-177 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Hf-181 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Ta-182 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| W-181 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| W-185 | 1 × 104 | 1 × 107 |
| W-187 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Re-186 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Re-188 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Os-185 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Os-191 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Os-191m | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Os-193 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Ir-190 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Ir-192 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Ir-194 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Pt-191 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Pt-193m | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Pt-197 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Pt-197m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Au-198 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Au-199 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Hg-197 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Hg-197m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Hg-203 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Tl-200 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Tl-201 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Tl-202 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Tl-204 | 1 × 104 | 1 × 104 |
| Pb-203 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Pb-210b | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Pb-212b | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Bi-206 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Bi-207 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Bi-210 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Bi-212b | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Po-203 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Po-205 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Po-207 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Po-210 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| At-211 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Rn-220b | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Rn-222b | 1 × 101 | 1 × 108 |
| Ra-223b | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Ra-224b | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Ra-225 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Ra-226b | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Ra-227 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Ra-228b | 1 × 101 | 1 × 105 |
| Ac-228 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Th-226b | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Th-227 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Th-228b | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Th-229b | 1 x 100 | 1 × 103 |
| Th-230 | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Th-231 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Th-234b | 1 × 103 | 1 × 105 |
| Pa-230 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Pa-231 | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Pa-233 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| U-230 | 1 × 101 | 1 × 105 |
| U-231 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| U-232b | 1 × 100 | 1 × 103 |
| U-233 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| U-234 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| U-235b | 1 × 101 | 1 × 104 |
| U-236 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| U-237 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| U-238b | 1 × 101 | 1 × 104 |
| U-239 | 1 × 102 | 1 × 106 |
| U-240 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| U-240b | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Np-237b | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Np-239 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Np-240 | 1 × 101 | 1 × 106 |
| Pu-234 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Pu-235 | 1 × 102 | 1 × 107 |
| Pu-236 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Pu-237 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Pu-238 | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Pu-239 | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Pu-240 | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Pu-241 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Pu-242 | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Pu-243 | 1 × 103 | 1 × 107 |
| Pu-244 | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Am-241 | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Am-242 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Am-242mb | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Am-243b | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Cm-242 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Cm-243 | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Cm-244 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Cm-245 | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Cm-246 | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Cm-247 | 1 × 100 | 1 × 104 |
| Cm-248 | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Bk-249 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Cf-246 | 1 × 103 | 1 × 106 |
| Cf-248 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Cf-249 | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Cf-250 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Cf-251 | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Cf-252 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Cf-253 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Cf-254 | 1 × 100 | 1 × 103 |
| Es-253 | 1 × 102 | 1 × 105 |
| Es-254 | 1 × 101 | 1 × 104 |
| Es-254m | 1 × 102 | 1 × 106 |
| Fm-254 | 1 × 104 | 1 × 107 |
| Fm-255 | 1 × 103 | 1 × 106 |

Radionukliid

Aktiivsus-kontsentratsioon (Bq g–1)

Aktiivsus (Bq)

H-3

1 × 106

1 × 109

Be-7

1 × 103

1 × 107

C-14

1 × 104

1 × 107

O-15

1 × 102

1 × 109

F-18

1 × 101

1 × 106

Na-22

1 × 101

1 × 106

Na-24

1 × 101

1 × 105

Si-31

1 × 103

1 × 106

P-32

1 × 103

1 × 105

P-33

1 × 105

1 × 108

S-35

1 × 105

1 × 108

Cl-36

1 × 104

1 × 106

Cl-38

1 × 101

1 × 105

Ar-37

1 × 106

1 × 108

Ar-41

1 × 102

1 × 109

K-40 (1)

1 × 102

1 × 106

K-42

1 × 102

1 × 106

K-43

1 × 101

1 × 106

Ca-45

1 × 104

1 × 107

Ca-47

1 × 101

1 × 106

Sc-46

1 × 101

1 × 106

Sc-47

1 × 102

1 × 106

Sc-48

1 × 101

1 × 105

V-48

1 × 101

1 × 105

Cr-51

1 × 103

1 × 107

Mn-51

1 × 101

1 × 105

Mn-52

1 × 101

1 × 105

Mn-52m

1 × 101

1 × 105

Mn-53

1 × 104

1 × 109

Mn-54

1 × 101

1 × 106

Mn-56

1 × 101

1 × 105

Fe-52

1 × 101

1 × 106

Fe-55

1 × 104

1 × 106

Fe-59

1 × 101

1 × 106

Co-55

1 × 101

1 × 106

Co-56

1 × 101

1 × 105

Co-57

1 × 102

1 × 106

Co-58

1 × 101

1 × 106

Co-58m

1 × 104

1 × 107

Co-60

1 × 101

1 × 105

Co-60m

1 × 103

1 × 106

Co-61

1 × 102

1 × 106

Co-62m

1 × 101

1 × 105

Ni-59

1 × 104

1 × 108

Ni-63

1 × 105

1 × 108

Ni-65

1 × 101

1 × 106

Cu-64

1 × 102

1 × 106

Zn-65

1 × 101

1 × 106

Zn-69

1 × 104

1 × 106

Zn-69m

1 × 102

1 × 106

Ga-72

1 × 101

1 × 105

Ge-71

1 × 104

1 × 108

As-73

1 × 103

1 × 107

As-74

1 × 101

1 × 106

As-76

1 × 102

1 × 105

As-77

1 × 103

1 × 106

Se-75

1 × 102

1 × 106

Br-82

1 × 101

1 × 106

Kr-74

1 × 102

1 × 109

Kr-76

1 × 102

1 × 109

Kr-77

1 × 102

1 × 109

Kr-79

1 × 103

1 × 105

Kr-81

1 × 104

1 × 107

Kr-83m

1 × 105

1 × 1012

Kr-85

1 × 105

1 × 104

Kr-85m

1 × 103

1 × 1010

Kr-87

1 × 102

1 × 109

Kr-88

1 × 102

1 × 109

Rb-86

1 × 102

1 × 105

Sr-85

1 × 102

1 × 106

Sr-85m

1 × 102

1 × 107

Sr-87m

1 × 102

1 × 106

Sr-89

1 × 103

1 × 106

Sr-90b

1 × 102

1 × 104

Sr-91

1 × 101

1 × 105

Sr-92

1 × 101

1 × 106

Y-90

1 × 103

1 × 105

Y-91

1 × 103

1 × 106

Y-91m

1 × 102

1 × 106

Y-92

1 × 102

1 × 105

Y-93

1 × 102

1 × 105

Zr-93b

1 × 103

1 × 107

Zr-95

1 × 101

1 × 106

Zr-97b

1 × 101

1 × 105

Nb-93m

1 × 104

1 × 107

Nb-94

1 × 101

1 × 106

Nb-95

1 × 101

1 × 106

Nb-97

1 × 101

1 × 106

Nb-98

1 × 101

1 × 105

Mo-90

1 × 101

1 × 106

Mo-93

1 × 103

1 × 108

Mo-99

1 × 102

1 × 106

Mo-101

1 × 101

1 × 106

Tc-96

1 × 101

1 × 106

Tc-96m

1 × 103

1 × 107

Tc-97

1 × 103

1 × 108

Tc-97m

1 × 103

1 × 107

Tc-99

1 × 104

1 × 107

Tc-99m

1 × 102

1 × 107

Ru-97

1 × 102

1 × 107

Ru-103

1 × 102

1 × 106

Ru-105

1 × 101

1 × 106

Ru-106b

1 × 102

1 × 105

Rh-103m

1 × 104

1 × 108

Rh-105

1 × 102

1 × 107

Pd-103

1 × 103

1 × 108

Pd-109

1 × 103

1 × 106

Ag-105

1 × 102

1 × 106

Ag-108m

1 × 101

1 × 106

Ag-110m

1 × 101

1 × 106

Ag-111

1 × 103

1 × 106

Cd-109

1 × 104

1 × 106

Cd-115

1 × 102

1 × 106

Cd-115m

1 × 103

1 × 106

In-111

1 × 102

1 × 106

In-113m

1 × 102

1 × 106

In-114m

1 × 102

1 × 106

In-115m

1 × 102

1 × 106

Sn-113

1 × 103

1 × 107

Sn-125

1 × 102

1 × 105

Sb-122

1 × 102

1 × 104

Sb-124

1 × 101

1 × 106

Sb-125

1 × 102

1 × 106

Te-123m

1 × 102

1 × 107

Te-125m

1 × 103

1 × 107

Te-127

1 × 103

1 × 106

Te-127m

1 × 103

1 × 107

Te-129

1 × 102

1 × 106

Te-129m

1 × 103

1 × 106

Te-131

1 × 102

1 × 105

Te-131m

1 × 101

1 × 106

Te-132

1 × 102

1 × 107

Te-133

1 × 101

1 × 105

Te-133m

1 × 101

1 × 105

Te-134

1 × 101

1 × 106

I-123

1 × 102

1 × 107

I-125

1 × 103

1 × 106

I-126

1 × 102

1 × 106

I-129

1 × 102

1 × 105

I-130

1 × 101

1 × 106

I-131

1 × 102

1 × 106

I-132

1 × 101

1 × 105

I-133

1 × 101

1 × 106

I-134

1 × 101

1 × 105

I-135

1 × 101

1 × 106

Xe-131m

1 × 104

1 × 104

Xe-133

1 × 103

1 × 104

Xe-135

1 × 103

1 × 1010

Cs-129

1 × 102

1 × 105

Cs-131

1 × 103

1 × 106

Cs-132

1 × 101

1 × 105

Cs-134m

1 × 103

1 × 105

Cs-134

1 × 101

1 × 104

Cs-135

1 × 104

1 × 107

Cs-136

1 × 101

1 × 105

Cs-137b

1 × 101

1 × 104

Cs-138

1 × 101

1 × 104

Ba-131

1 × 102

1 × 106

Ba-140b

1 × 101

1 × 105

La-140

1 × 101

1 × 105

Ce-139

1 × 102

1 × 106

Ce-141

1 × 102

1 × 107

Ce-143

1 × 102

1 × 106

Ce-144b

1 × 102

1 × 105

Pr-142

1 × 102

1 × 105

Pr-143

1 × 104

1 × 106

Nd-147

1 × 102

1 × 106

Nd-149

1 × 102

1 × 106

Pm-147

1 × 104

1 × 107

Pm-149

1 × 103

1 × 106

Sm-151

1 × 104

1 × 108

Sm-153

1 × 102

1 × 106

Eu-152

1 × 101

1 × 106

Eu-152m

1 × 102

1 × 106

Eu-154

1 × 101

1 × 106

Eu-155

1 × 102

1 × 107

Gd-153

1 × 102

1 × 107

Gd-159

1 × 103

1 × 106

Tb-160

1 × 101

1 × 106

Dy-165

1 × 103

1 × 106

Dy-166

1 × 103

1 × 106

Ho-166

1 × 103

1 × 105

Er-169

1 × 104

1 × 107

Er-171

1 × 102

1 × 106

Tm-170

1 × 103

1 × 106

Tm-171

1 × 104

1 × 108

Yb-175

1 × 103

1 × 107

Lu-177

1 × 103

1 × 107

Hf-181

1 × 101

1 × 106

Ta-182

1 × 101

1 × 104

W-181

1 × 103

1 × 107

W-185

1 × 104

1 × 107

W-187

1 × 102

1 × 106

Re-186

1 × 103

1 × 106

Re-188

1 × 102

1 × 105

Os-185

1 × 101

1 × 106

Os-191

1 × 102

1 × 107

Os-191m

1 × 103

1 × 107

Os-193

1 × 102

1 × 106

Ir-190

1 × 101

1 × 106

Ir-192

1 × 101

1 × 104

Ir-194

1 × 102

1 × 105

Pt-191

1 × 102

1 × 106

Pt-193m

1 × 103

1 × 107

Pt-197

1 × 103

1 × 106

Pt-197m

1 × 102

1 × 106

Au-198

1 × 102

1 × 106

Au-199

1 × 102

1 × 106

Hg-197

1 × 102

1 × 107

Hg-197m

1 × 102

1 × 106

Hg-203

1 × 102

1 × 105

Tl-200

1 × 101

1 × 106

Tl-201

1 × 102

1 × 106

Tl-202

1 × 102

1 × 106

Tl-204

1 × 104

1 × 104

Pb-203

1 × 102

1 × 106

Pb-210b

1 × 101

1 × 104

Pb-212b

1 × 101

1 × 105

Bi-206

1 × 101

1 × 105

Bi-207

1 × 101

1 × 106

Bi-210

1 × 103

1 × 106

Bi-212b

1 × 101

1 × 105

Po-203

1 × 101

1 × 106

Po-205

1 × 101

1 × 106

Po-207

1 × 101

1 × 106

Po-210

1 × 101

1 × 104

At-211

1 × 103

1 × 107

Rn-220b

1 × 104

1 × 107

Rn-222b

1 × 101

1 × 108

Ra-223b

1 × 102

1 × 105

Ra-224b

1 × 101

1 × 105

Ra-225

1 × 102

1 × 105

Ra-226b

1 × 101

1 × 104

Ra-227

1 × 102

1 × 106

Ra-228b

1 × 101

1 × 105

Ac-228

1 × 101

1 × 106

Th-226b

1 × 103

1 × 107

Th-227

1 × 101

1 × 104

Th-228b

1 × 100

1 × 104

Th-229b

1 x 100

1 × 103

Th-230

1 × 100

1 × 104

Th-231

1 × 103

1 × 107

Th-234b

1 × 103

1 × 105

Pa-230

1 × 101

1 × 106

Pa-231

1 × 100

1 × 103

Pa-233

1 × 102

1 × 107

U-230

1 × 101

1 × 105

U-231

1 × 102

1 × 107

U-232b

1 × 100

1 × 103

U-233

1 × 101

1 × 104

U-234

1 × 101

1 × 104

U-235b

1 × 101

1 × 104

U-236

1 × 101

1 × 104

U-237

1 × 102

1 × 106

U-238b

1 × 101

1 × 104

U-239

1 × 102

1 × 106

U-240

1 × 103

1 × 107

U-240b

1 × 101

1 × 106

Np-237b

1 × 100

1 × 103

Np-239

1 × 102

1 × 107

Np-240

1 × 101

1 × 106

Pu-234

1 × 102

1 × 107

Pu-235

1 × 102

1 × 107

Pu-236

1 × 101

1 × 104

Pu-237

1 × 103

1 × 107

Pu-238

1 × 100

1 × 104

Pu-239

1 × 100

1 × 104

Pu-240

1 × 100

1 × 103

Pu-241

1 × 102

1 × 105

Pu-242

1 × 100

1 × 104

Pu-243

1 × 103

1 × 107

Pu-244

1 × 100

1 × 104

Am-241

1 × 100

1 × 104

Am-242

1 × 103

1 × 106

Am-242mb

1 × 100

1 × 104

Am-243b

1 × 100

1 × 103

Cm-242

1 × 102

1 × 105

Cm-243

1 × 100

1 × 104

Cm-244

1 × 101

1 × 104

Cm-245

1 × 100

1 × 103

Cm-246

1 × 100

1 × 103

Cm-247

1 × 100

1 × 104

Cm-248

1 × 100

1 × 103

Bk-249

1 × 103

1 × 106

Cf-246

1 × 103

1 × 106

Cf-248

1 × 101

1 × 104

Cf-249

1 × 100

1 × 103

Cf-250

1 × 101

1 × 104

Cf-251

1 × 100

1 × 103

Cf-252

1 × 101

1 × 104

Cf-253

1 × 102

1 × 105

Cf-254

1 × 100

1 × 103

Es-253

1 × 102

1 × 105

Es-254

1 × 101

1 × 104

Es-254m

1 × 102

1 × 106

Fm-254

1 × 104

1 × 107

Fm-255

1 × 103

1 × 106

---

(1)  1 000 kilogrammist väiksemad kaaliumisoolade kogused on välja arvatud.

| b | Emanukliidid ja nende tütarproduktid, mille doose on võetud arvesse dooside arvutamisel (nõuavad seega üksnes emanukliidi väljaarvamistaseme arvessevõtmist), on loetletud allpool esitatud tabelis:






  Sr-90 | Y-90 |
| --- | --- | --- |
| Zr-93 | Nb-93m |
| Zr-97 | Nb-97 |
| Ru-106 | Rh-106 |
| Ag-108m | Ag-108 |
| Cs-137 | Ba-137m |
| Ba-140 | La-140 |
| Ce-144 | Pr-144 |
| Pb-210 | Bi-210, Po-210 |
| Pb-212 | Bi-212, Tl-208 (0,36 ), Po-212 (0,64 ) |
| Bi-212 | Tl-208 (0,36 ), Po-212 (0,64 ) |
| Rn-220 | Po-216 |
| Rn-222 | Po-218, Pb-214, Bi-214, Po-214 |
| Ra-223 | Rn-219, Po-215, Pb-211, Bi-211, Tl-207 |
| Ra-224 | Rn-220, Po-216, Pb-212, Bi-212, Tl-208 (0,36 ), Po-212 (0,64 ) |
| Ra-226 | Rn-222, Po-218, Pb-214, Bi-214, Po-214, Pb-210, Bi-210, Po-210 |
| Ra-228 | Ac-228 |
| Th-226 | Ra-222, Rn-218, Po-214 |
| Th-228 | Ra-224, Rn-220, Po-216, Pb-212, Bi-212, Tl-208 (0,36 ), Po-212 (0,64 ) |
| Th-229 | Ra-225, Ac-225, Fr-221, At-217, Bi-213, Po-213, Pb-209 |
| Th-234 | Pa-234m |
| U-230 | Th-226, Ra-222, Rn-218, Po-214 |
| U-232 | Th-228, Ra-224, Rn-220, Po-216, Pb-212, Bi-212, Tl-208 (0,36 ), Po-212 (0,64 ) |
| U-235 | Th-231 |
| U-238 | Th-234, Pa-234m |
| U-240 | Np-240m |
| Np237 | Pa-233 |
| Am-242m | Am-242 |
| Am-243 | Np-239 |

b

Emanukliidid ja nende tütarproduktid, mille doose on võetud arvesse dooside arvutamisel (nõuavad seega üksnes emanukliidi väljaarvamistaseme arvessevõtmist), on loetletud allpool esitatud tabelis:

Sr-90

Y-90

Zr-93

Nb-93m

Zr-97

Nb-97

Ru-106

Rh-106

Ag-108m

Ag-108

Cs-137

Ba-137m

Ba-140

La-140

Ce-144

Pr-144

Pb-210

Bi-210, Po-210

Pb-212

Bi-212, Tl-208 (0,36 ), Po-212 (0,64 )

Bi-212

Tl-208 (0,36 ), Po-212 (0,64 )

Rn-220

Po-216

Rn-222

Po-218, Pb-214, Bi-214, Po-214

Ra-223

Rn-219, Po-215, Pb-211, Bi-211, Tl-207

Ra-224

Rn-220, Po-216, Pb-212, Bi-212, Tl-208 (0,36 ), Po-212 (0,64 )

Ra-226

Rn-222, Po-218, Pb-214, Bi-214, Po-214, Pb-210, Bi-210, Po-210

Ra-228

Ac-228

Th-226

Ra-222, Rn-218, Po-214

Th-228

Ra-224, Rn-220, Po-216, Pb-212, Bi-212, Tl-208 (0,36 ), Po-212 (0,64 )

Th-229

Ra-225, Ac-225, Fr-221, At-217, Bi-213, Po-213, Pb-209

Th-234

Pa-234m

U-230

Th-226, Ra-222, Rn-218, Po-214

U-232

Th-228, Ra-224, Rn-220, Po-216, Pb-212, Bi-212, Tl-208 (0,36 ), Po-212 (0,64 )

U-235

Th-231

U-238

Th-234, Pa-234m

U-240

Np-240m

Np237

Pa-233

Am-242m

Am-242

Am-243

Np-239

VII LISA

Aktiivsuskontsentratsiooni indeksi määratlus ja kasutamine seoses ehitusmaterjalidest eralduva gammakiirgusega

Artikli 75 lõike 2 kohaldamiseks määratakse tuvastatud ehitusmaterjalide liikide puhul kindlaks algsete radionukliidide Ra-226, Th-232 (või selle lagunemisprodukti Ra-228) ja K-40 aktiivsuskontsentratsioonid.

Aktiivsuskontsentratsiooni indeks I on esitatud järgmise valemi abil:

I = CRa226/300 Bq/kg + CTh232/200 Bq/kg+ CK40/3000 Bq/kg,

kus CRa226, CTh232 ja CK40 on vastavate radionukliidide aktiivsuskontsentratsioonid (Bq/kg) ehitusmaterjalides.

Indeks on otse seotud gammakiirguse doosiga, mis ületab tavalist väliskeskkonna kaudu kokkupuudet määratletud ehitusmaterjalist ehitatud ehitises. Seda kohaldatakse ehitusmaterjalide, mitte nende koostisosade suhtes. Et kohaldada indeksit nimetatud koostisosade suhtes, eriti kui on tegemist looduslikke radionukliide töötleva tööstusharu jääkide ringlussevõtuga ehitusmaterjalis, tuleb kasutada asjakohast jaotumistegurit. Aktiivsuskontsentratsiooni indeksit kasutatakse sõelumisvahendina materjalide tuvastamisel, mida võiks välja arvata või mille suhtes võiks kohaldada piiranguid. Sellega seoses võib kasutada aktiivsuskontsentratsiooni indeksit I materjalide klassifitseerimiseks nelja klassi, mille põhjal saadakse kaks ehitusmaterjalide kategooriat (A ja B):

| | Kategooria (vastab doosi vaikeväärtusele) |
| --- | --- |
| Kasutus | A (≤ 1 mSv) | B (> 1 mSv) |
| (1) puistematerjalid | A1
  I≤1 | B1
  I>1 |
| (2) piiratud kasutusega pinna- ja muud materjalid | A2
  I≤6 | B2
  I>6 |

Kategooria (vastab doosi vaikeväärtusele)

Kasutus

A (≤ 1 mSv)

B (> 1 mSv)

(1) puistematerjalid

A1

I≤1

B1

I>1

(2) piiratud kasutusega pinna- ja muud materjalid

A2

I≤6

B2

I>6

Materjalid jagatakse 1. ja 2. kategooriasse vastavalt nende kasutusele riiklike ehitusnormide alusel.

Kui see on asjakohane, kasutatakse tegelike dooside võrdlemiseks viitetasemetega keerukamaid mudeleid, mille puhul võidakse arvesse võtta ka välist taustkokkupuudet, mis tuleneb puutumata maakoore kohalikest valdavatest aktiivsuskontsentratsioonidest.

VIII LISA

Individuaalse kiirgusseire andmesüsteem

Üldsätted

Liikmesriik kasutab individuaalse kiirgusseire andmesüsteemi loomiseks kas riiklikku keskandmebaasi või riiklikku dooside registrit. Lisaks nimetatud andmebaasidele või registritele
  tuleks

  võib igale välistöötajale väljastada individuaalseid kiirgusseire dokumente. [ME 128]

| 1. | Liikmesriikide kiirgustöötajate individuaalse kiirgusseire andmesüsteem hõlmab järgmisi jagusid:






  (a) | töötaja isikuandmed; |
| --- | --- | --- |

1.

Liikmesriikide kiirgustöötajate individuaalse kiirgusseire andmesüsteem hõlmab järgmisi jagusid:

(a)

töötaja isikuandmed;

| (b) | töötaja tervisekontrolli andmed; |
| --- | --- |

(b)

töötaja tervisekontrolli andmed;

| (c) | andmed ettevõtja või tööandja (kui on tegemist välistöötajaga) kohta, kelle juures töötaja töötab; |
| --- | --- |

(c)

andmed ettevõtja või tööandja (kui on tegemist välistöötajaga) kohta, kelle juures töötaja töötab;

| (d) | kiirgustöötaja individuaalse kiirgusseire tulemused. |
| --- | --- |

(d)

kiirgustöötaja individuaalse kiirgusseire tulemused.

| 2. | Liikmesriigi pädev asutus võtab kõik vajalikud meetmed, et vältida kiirgusseiresüsteemi andmesüsteemi andmete võltsimist, väärkasutust või ebaseaduslikku käitlemist. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigi pädev asutus võtab kõik vajalikud meetmed, et vältida kiirgusseiresüsteemi andmesüsteemi andmete võltsimist, väärkasutust või ebaseaduslikku käitlemist.

A:   Individuaalse kiirgusseire andmesüsteemi sisestatavad andmed

| 3. | Töötaja isikuandmed on järgmised:






  (a) | perekonnanimi, |
| --- | --- | --- |

3.

Töötaja isikuandmed on järgmised:

(a)

perekonnanimi,

| (b) | eesnimi, |
| --- | --- |

(b)

eesnimi,

| (c) | sugu, |
| --- | --- |

(c)

sugu,

| (d) | sünniaeg, |
| --- | --- |

(d)

sünniaeg,

| (e) | kodakondsus ja |
| --- | --- |

(e)

kodakondsus ja

| (f) | kordumatu isikukood. |
| --- | --- |

(f)

kordumatu isikukood.

| 4. | Töötaja tervisekontrolliandmed on:






  (a) | töötaja meditsiiniline klassifikatsioon vastavalt artiklile 45 (sobib; sobib teatavatel tingimustel; ei sobi); |
| --- | --- | --- |

4.

Töötaja tervisekontrolliandmed on:

(a)

töötaja meditsiiniline klassifikatsioon vastavalt artiklile 45 (sobib; sobib teatavatel tingimustel; ei sobi);

| (b) | teave kõikide piirangute kohta kiirgusega töötamisel, |
| --- | --- |

(b)

teave kõikide piirangute kohta kiirgusega töötamisel,

| (c) | viimase korrapärase tervisekontrolli kuupäev, |
| --- | --- |

(c)

viimase korrapärase tervisekontrolli kuupäev,

| (d) | vastutav töötervishoiuteenuste osutaja ja |
| --- | --- |

(d)

vastutav töötervishoiuteenuste osutaja ja

| (e) | tulemuste kehtivuse aeg. |
| --- | --- |

(e)

tulemuste kehtivuse aeg.

| 5. | Andmed ettevõtja kohta hõlmavad tema nime, aadressi ja kordumatut tunnusnumbrit. |
| --- | --- |

5.

Andmed ettevõtja kohta hõlmavad tema nime, aadressi ja kordumatut tunnusnumbrit.

| 6. | Andmed töötaja töösuhte kohta on järgmised:






  (a) | tööandja nimi, aadress ja kordumatu tunnusnumber; |
| --- | --- | --- |

6.

Andmed töötaja töösuhte kohta on järgmised:

(a)

tööandja nimi, aadress ja kordumatu tunnusnumber;

| (b) | töölevõtmise kuupäev ja |
| --- | --- |

(b)

töölevõtmise kuupäev ja

| (c) | töötaja klassifikatsioon vastavalt artiklile 38. |
| --- | --- |

(c)

töötaja klassifikatsioon vastavalt artiklile 38.

| 7. | Töötaja individuaalse kiirgusseire tulemused sisaldavad:






  (a) | ametlikke doosiandmeid viimase 5 kalendriaasta kohta (aasta; efektiivdoos millisiivertites; ebaühtlase kokkupuute korral eri kehaosade kiirgusdoosi hinnang millisiivertites ja sisemise saastumise korral oodatav efektiivdoos millisiivertites) ja |
| --- | --- | --- |

7.

Töötaja individuaalse kiirgusseire tulemused sisaldavad:

(a)

ametlikke doosiandmeid viimase 5 kalendriaasta kohta (aasta; efektiivdoos millisiivertites; ebaühtlase kokkupuute korral eri kehaosade kiirgusdoosi hinnang millisiivertites ja sisemise saastumise korral oodatav efektiivdoos millisiivertites) ja

| (b) | ametlikke doosiandmeid jooksva aasta kohta (ajavahemik; efektiivdoos millisiivertites; ebaühtlase kokkupuute korral eri kehaosade kiirgusdoosi hinnang millisiivertites ja sisemise saastumise korral oodatav efektiivdoos millisiivertites). |
| --- | --- |

(b)

ametlikke doosiandmeid jooksva aasta kohta (ajavahemik; efektiivdoos millisiivertites; ebaühtlase kokkupuute korral eri kehaosade kiirgusdoosi hinnang millisiivertites ja sisemise saastumise korral oodatav efektiivdoos millisiivertites).

B:   Individuaalse kiirgusseire andmesüsteemi kaudu välistöötajate kohta esitatavad andmed

| 1. | Välistöötaja tööandja esitab enne tegevuse alustamist individuaalse kiirgusseire andmesüsteemi kaudu ettevõtjale järgmised andmed:






  (a) | andmed välistöötaja tööandja kohta kooskõlas A jao punktiga 6; |
| --- | --- | --- |

1.

Välistöötaja tööandja esitab enne tegevuse alustamist individuaalse kiirgusseire andmesüsteemi kaudu ettevõtjale järgmised andmed:

(a)

andmed välistöötaja tööandja kohta kooskõlas A jao punktiga 6;

| (b) | andmed välistöötaja meditsiinikontrolli kohta kooskõlas A jao punktiga 4; |
| --- | --- |

(b)

andmed välistöötaja meditsiinikontrolli kohta kooskõlas A jao punktiga 4;

| (c) | välistöötaja individuaalse kiirgusseire tulemused kooskõlas A jao punktiga 7. |
| --- | --- |

(c)

välistöötaja individuaalse kiirgusseire tulemused kooskõlas A jao punktiga 7.

| 2. | Ettevõtja peab pärast iga tegevuse lõppemist registreerima või juba on registreerinud individuaalse kiirgusseire andmesüsteemis järgmised andmed:






  (a) | tööülesande kestus; |
| --- | --- | --- |

2.

Ettevõtja peab pärast iga tegevuse lõppemist registreerima või juba on registreerinud individuaalse kiirgusseire andmesüsteemis järgmised andmed:

(a)

tööülesande kestus;

| (b) | välistöötaja saadud efektiivdoosi hinnang (töödoos tegevuse jätkumise perioodil); |
| --- | --- |

(b)

välistöötaja saadud efektiivdoosi hinnang (töödoos tegevuse jätkumise perioodil);

| (c) | ebaühtlase kokkupuute korral eri kehaosade saadud kiirgusdoosi hinnang; |
| --- | --- |

(c)

ebaühtlase kokkupuute korral eri kehaosade saadud kiirgusdoosi hinnang;

| (d) | sisemise saastumise korral hinnanguline sissevõtt või oodatav doos. |
| --- | --- |

(d)

sisemise saastumise korral hinnanguline sissevõtt või oodatav doos.

C.   Individuaalset kiirgusseire dokumenti käsitlevad sätted

| 1. | Liikmesriik võib otsustada väljastada individuaalse kiirgusseire dokumendi iga välistöötaja kohta. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriik võib otsustada väljastada individuaalse kiirgusseire dokumendi iga välistöötaja kohta.

| 2. | See dokument ei ole edasiantav. |
| --- | --- |

2.

See dokument ei ole edasiantav.

| 3. | Liikmesriik võtab vajalikud meetmeid, et takistada töötajale samal ajal rohkem kui ühe kehtiva individuaalse kiirgusseire dokumendi väljastamist. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriik võtab vajalikud meetmeid, et takistada töötajale samal ajal rohkem kui ühe kehtiva individuaalse kiirgusseire dokumendi väljastamist.

| 4. | Lisaks A ja B osades nõutud teabele sisaldab dokument selle väljastanud asutuse nime ja aadressi ning väljastamise kuupäeva. |
| --- | --- |

4.

Lisaks A ja B osades nõutud teabele sisaldab dokument selle väljastanud asutuse nime ja aadressi ning väljastamise kuupäeva.

IX LISA

A.   Avariiolukorra ohjamise süsteemi elemendid.

| 1. | Ohuhinnang. |
| --- | --- |

1.

Ohuhinnang.

| 2. | Selge kohustuste jaotus isikute ja organisatsioonide vahel, kes osalevad valmisoleku ja reageerimise korraldamises, sealhulgas avariiolukordadele reageerimisega tegelevate organisatsioonide loomine ning nende töö kooskõlastamine – need organisatsioonid vastutavad üldiselt avariikiirituse olukordade juhtimise eest ja kui see on vajalik, ka kaitsemeetmete võtmise ja spetsiaalsete meeskondade moodustamise eest. |
| --- | --- |

2.

Selge kohustuste jaotus isikute ja organisatsioonide vahel, kes osalevad valmisoleku ja reageerimise korraldamises, sealhulgas avariiolukordadele reageerimisega tegelevate organisatsioonide loomine ning nende töö kooskõlastamine – need organisatsioonid vastutavad üldiselt avariikiirituse olukordade juhtimise eest ja kui see on vajalik, ka kaitsemeetmete võtmise ja spetsiaalsete meeskondade moodustamise eest.

| 3. | Avariiolukorra lahendamise kavade koostamine riiklikul tasandil, kohalikul tasandil ja käitistes. |
| --- | --- |

3.

Avariiolukorra lahendamise kavade koostamine riiklikul tasandil, kohalikul tasandil ja käitistes.

| 4. | Usaldusväärne side ning tõhus ja tulemuslik kord käitiste ning kohaliku, riikliku ja rahvusvahelise tasandi vahelise koostöö ja kooskõlastamise jaoks. |
| --- | --- |

4.

Usaldusväärne side ning tõhus ja tulemuslik kord käitiste ning kohaliku, riikliku ja rahvusvahelise tasandi vahelise koostöö ja kooskõlastamise jaoks.

| 5. | Kiirgustöötajate tervisekaitse. |
| --- | --- |

5.

Kiirgustöötajate tervisekaitse.

| 6. | Kiirgustöötajate ning kõikide muude avariiolukordadele reageerimises osalevate töötajate haridus ja koolitus, sealhulgas korrapäraselt korraldatavad õppused. |
| --- | --- |

6.

Kiirgustöötajate ning kõikide muude avariiolukordadele reageerimises osalevate töötajate haridus ja koolitus, sealhulgas korrapäraselt korraldatavad õppused.

| 7. | Kiirgustöötajate individuaalse seire ja dooside registreerimise kord. |
| --- | --- |

7.

Kiirgustöötajate individuaalse seire ja dooside registreerimise kord.

| 8. | Avalikkuse teavitamise kord. |
| --- | --- |

8.

Avalikkuse teavitamise kord.

| 9. | Sidusrühmade kaasamine. |
| --- | --- |

9.

Sidusrühmade kaasamine.

| 10. | Üleminek avariiolukorra lahendamiselt taastamisele ja saneerimisele. |
| --- | --- |

10.

Üleminek avariiolukorra lahendamiselt taastamisele ja saneerimisele.

B.   Avariiolukorra lahendamise kava kohustuslikud elemendid.

Valmisolekut avariiolukorraks aitavad tagada:

| 1. | viitetasemed, võttes arvesse I lisas sätestatud kriteeriume; |
| --- | --- |

1.

viitetasemed, võttes arvesse I lisas sätestatud kriteeriume;

| 2. | optimeeritud kaitsestrateegiad kiiritusega kokku puutuda võivate elanike jaoks, etteantud sündmuste ja nendega seotud stsenaariumide jaoks; |
| --- | --- |

2.

optimeeritud kaitsestrateegiad kiiritusega kokku puutuda võivate elanike jaoks, etteantud sündmuste ja nendega seotud stsenaariumide jaoks;

| 3. | eelnevalt määratletud üldised kriteeriumid konkreetsete kaitsemeetmete jaoks, väljendatud prognoositud ja saadud doosidena; |
| --- | --- |

3.

eelnevalt määratletud üldised kriteeriumid konkreetsete kaitsemeetmete jaoks, väljendatud prognoositud ja saadud doosidena;

| 4. | käivituslävede vaikeväärtused või toimimiskriteeriumid, näiteks kohapealsete tingimuste tunnused ja näitajad; |
| --- | --- |

4.

käivituslävede vaikeväärtused või toimimiskriteeriumid, näiteks kohapealsete tingimuste tunnused ja näitajad;

| 5. | riigipiiri läheduses paiknevate käitiste puhul naabruses asuva liikmesriigi või mitteliikmesriigi avariiolukorrale reageerimisega tegelevate organisatsioonidega tegevuse kiire kooskõlastamise kord; |
| --- | --- |

5.

riigipiiri läheduses paiknevate käitiste puhul naabruses asuva liikmesriigi või mitteliikmesriigi avariiolukorrale reageerimisega tegelevate organisatsioonidega tegevuse kiire kooskõlastamise kord;

| 6. | avariiolukorra lahendamise kava läbivaatamise ja muutmise kord, et võtta arvesse toimunud muutusi või õppuste ja sündmuste käigus omandatud kogemusi. |
| --- | --- |

6.

avariiolukorra lahendamise kava läbivaatamise ja muutmise kord, et võtta arvesse toimunud muutusi või õppuste ja sündmuste käigus omandatud kogemusi.

Eelnevalt tuleb kehtestada kord nimetatud elementide vajalikuks läbivaatamiseks avariikiirituse olukorras, et kohandada need valitsevate tingimustega, mis võivad kogu reageerimisaja vältel muutuda.

Avariiolukorrale reageerimise jaoks:

Avariikiirituse olukorrale reageerimiseks rakendatakse õigeaegselt valmisoleku korda, mis hõlmab muu hulgas:

| 1. | võimaluse korral kiiret kaitsemeetmete rakendamist enne kokkupuudet kiirgusega; |
| --- | --- |

1.

võimaluse korral kiiret kaitsemeetmete rakendamist enne kokkupuudet kiirgusega;

| 2. | strateegia ja võetud meetmete tõhususe hindamist ja nende kohandamist vajaduse korral valitseva olukorraga; |
| --- | --- |

2.

strateegia ja võetud meetmete tõhususe hindamist ja nende kohandamist vajaduse korral valitseva olukorraga;

| 3. | eeldatavate jääkdooside võrdlemist kohaldatavate viitetasemetega, keskendudes neile rühmadele, kelle doosid ületavad viitetaseme; |
| --- | --- |

3.

eeldatavate jääkdooside võrdlemist kohaldatavate viitetasemetega, keskendudes neile rühmadele, kelle doosid ületavad viitetaseme;

| 4. | vajaduse korral täiendava kaitsestrateegia rakendamist, lähtudes valitsevatest tingimustest ja kättesaadavast teabest. |
| --- | --- |

4.

vajaduse korral täiendava kaitsestrateegia rakendamist, lähtudes valitsevatest tingimustest ja kättesaadavast teabest.

X LISA

| A. | Eelteave avariiolukorras kiirgusega tõenäoliselt kokkupuutuvatele elanikele:






  1. | põhifaktid radioaktiivsuse ja selle toime kohta inimesele ja keskkonnale; |
| --- | --- | --- |

A.

Eelteave avariiolukorras kiirgusega tõenäoliselt kokkupuutuvatele elanikele:

1.

põhifaktid radioaktiivsuse ja selle toime kohta inimesele ja keskkonnale;

| 2. | mitmesugust tüüpi avariiolukorrad, millega võib tegemist olla, ning nende tagajärjed elanikkonnale ja keskkonnale; |
| --- | --- |

2.

mitmesugust tüüpi avariiolukorrad, millega võib tegemist olla, ning nende tagajärjed elanikkonnale ja keskkonnale;

| 3. | elanikkonna avariiolukorras hoiatamiseks, kaitsmiseks ja abistamiseks ettenähtud erakorralised meetmed; |
| --- | --- |

3.

elanikkonna avariiolukorras hoiatamiseks, kaitsmiseks ja abistamiseks ettenähtud erakorralised meetmed;

| 4. | asjakohane teave elanikkonna poolt avariiolukorras võetavate meetmete kohta. |
| --- | --- |

4.

asjakohane teave elanikkonna poolt avariiolukorras võetavate meetmete kohta.

| 4a. | teave eri avariiolukorras tekkida võivate kahjustuste olemuse ja ulatuse kohta; [ME 129] |
| --- | --- |

4a.

teave eri avariiolukorras tekkida võivate kahjustuste olemuse ja ulatuse kohta; [ME 129]

| 4b. | teave avariiolukorra tagajärjel tekkinud füüsiliste ja materiaalsete kahjustuste hüvitamise tingimuste kohta; [ME 130] |
| --- | --- |

4b.

teave avariiolukorra tagajärjel tekkinud füüsiliste ja materiaalsete kahjustuste hüvitamise tingimuste kohta; [ME 130]

| 4c. | teave pädevate asutuste jagatavate stabiilse joodi tablettide säilitamis- ja kasutamistingimuste kohta.[ME 131] |
| --- | --- |

4c.

teave pädevate asutuste jagatavate stabiilse joodi tablettide säilitamis- ja kasutamistingimuste kohta.[ME 131]

| B. | Ohustatud elanikele avariiolukorras edastatav teave






  1. | Avariiolukorras tegelikult ohustatud elanikud saavad vastavalt avariiolukorra lahendamise kavadele, mille liikmesriigid on eelnevalt koostanud, kiiresti ja korrapäraselt:






  (a) | teavet avariiolukorra liigi ja võimaluse korral selle omaduste kohta (nt selle tekkepõhjus, ulatus ja eeldatav areng); [ME 132] |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Ohustatud elanikele avariiolukorras edastatav teave

1.

Avariiolukorras tegelikult ohustatud elanikud saavad vastavalt avariiolukorra lahendamise kavadele, mille liikmesriigid on eelnevalt koostanud, kiiresti ja korrapäraselt:

(a)

teavet avariiolukorra liigi ja võimaluse korral selle omaduste kohta (nt selle tekkepõhjus, ulatus ja eeldatav areng); [ME 132]

| (b) | kiirguskaitsealast nõustamist, mis sõltuvalt avariiolukorrast võib:






  i) | hõlmata järgmist: teatavate tõenäoliselt saastunud toiduainete ja vee tarbimise piirangud, üldarusaadavad hügieenieeskirjad ja saastatusest puhastamise eeskirjad, soovitused jääda siseruumidesse, kaitseainete jaotamine ja kasutamine, evakueerimise kord; |
| --- | --- | --- |

(b)

kiirguskaitsealast nõustamist, mis sõltuvalt avariiolukorrast võib:

i)

hõlmata järgmist: teatavate tõenäoliselt saastunud toiduainete ja vee tarbimise piirangud, üldarusaadavad hügieenieeskirjad ja saastatusest puhastamise eeskirjad, soovitused jääda siseruumidesse, kaitseainete jaotamine ja kasutamine, evakueerimise kord;

| ii) | hõlmata vajaduse korral erihoiatusi teatavatele elanikkonna rühmadele; |
| --- | --- |

ii)

hõlmata vajaduse korral erihoiatusi teatavatele elanikkonna rühmadele;

| (c) | teadaandeid, milles soovitatakse teha koostööd instruktoritega või esitatakse pädevate asutuste nõuded. |
| --- | --- |

(c)

teadaandeid, milles soovitatakse teha koostööd instruktoritega või esitatakse pädevate asutuste nõuded.

| 2. | Kui avariiolukorrale eelneb eelhoiatuse faas, peaks tõenäoliselt ohtu sattuv elanikkond saama juba selles faasis teavet ja nõuandeid, mis hõlmavad näiteks järgmist:






  (a) | üleskutse asjaomastele elanikele lülitada sisse asjakohased kommunikatsioonivahendid; |
| --- | --- | --- |

2.

Kui avariiolukorrale eelneb eelhoiatuse faas, peaks tõenäoliselt ohtu sattuv elanikkond saama juba selles faasis teavet ja nõuandeid, mis hõlmavad näiteks järgmist:

(a)

üleskutse asjaomastele elanikele lülitada sisse asjakohased kommunikatsioonivahendid;

| (b) | eelnõuanded asutustele, kellel on kollektiivsed eriülesanded; |
| --- | --- |

(b)

eelnõuanded asutustele, kellel on kollektiivsed eriülesanded;

| (c) | soovitused kutsetöötajate rühmadele, keda avariiolukord eriti ohustab. |
| --- | --- |

(c)

soovitused kutsetöötajate rühmadele, keda avariiolukord eriti ohustab.

| 3. | Kui on aega, täiendatakse seda teavet ja neid nõuandeid meeldetuletusega, mis sisaldab põhiandmeid radioaktiivsuse ning selle mõju kohta inimestele ja keskkonnale. |
| --- | --- |

3.

Kui on aega, täiendatakse seda teavet ja neid nõuandeid meeldetuletusega, mis sisaldab põhiandmeid radioaktiivsuse ning selle mõju kohta inimestele ja keskkonnale.

XI LISA

Mittetäielik loend ehitusmaterjalidest, mille puhul tuleb kaaluda kontrollimeetmeid seoses neist eralduva gammakiirgusega

| 1. | Looduslikud materjalid:






  (a) | Aluniit. |
| --- | --- | --- |

1.

Looduslikud materjalid:

(a)

Aluniit.

| (b) | Vulkaanilise päritoluga looduslikud ehitusmaterjalid või lisaained, nagu:






  — | graniit, |
| --- | --- | --- |

(b)

Vulkaanilise päritoluga looduslikud ehitusmaterjalid või lisaained, nagu:

—

graniit,

| — | gneiss, |
| --- | --- |

—

gneiss,

| — | porfüürid, |
| --- | --- |

—

porfüürid,

| — | süeniit, |
| --- | --- |

—

süeniit,

| — | basalt, |
| --- | --- |

—

basalt,

| — | tuff, |
| --- | --- |

—

tuff,

| — | putsolaan, |
| --- | --- |

—

putsolaan,

| — | laava. |
| --- | --- |

—

laava.

| 2. | Materjalid, mis sisaldavad selliste tööstusharude jääke, milles töödeldakse looduslikke radioaktiivseid materjale, nagu:






  — | lendtuhk, |
| --- | --- | --- |

2.

Materjalid, mis sisaldavad selliste tööstusharude jääke, milles töödeldakse looduslikke radioaktiivseid materjale, nagu:

—

lendtuhk,

| — | fosfokips, |
| --- | --- |

—

fosfokips,

| — | fosforiräbu, |
| --- | --- |

—

fosforiräbu,

| — | tinaräbu, |
| --- | --- |

—

tinaräbu,

| — | vaseräbu, |
| --- | --- |

—

vaseräbu,

| — | punamuda (alumiiniumitootmise jääk), |
| --- | --- |

—

punamuda (alumiiniumitootmise jääk),

| — | terasetootmise jäägid. |
| --- | --- |

—

terasetootmise jäägid.

XII LISA

Teave, mis tuleb esitada kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika arvestusdokumentides

Image

XIII LISA

Andmete esitamine kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika kohta

Ettevõtja, kes esitab pädevale asutusele elektroonilises vormis või paberkandjal koopia artiklis 90 osutatud kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika arvestusdokumentidest, mis sisaldavad XII lisas ettenähtud teavet, teeb seda:

| 1. | arvestusdokumentide kasutuselevõtu ajal ilma asjatute viivitusteta, see on võimalikult kiiresti pärast kiirgusallika omandamist, |
| --- | --- |

1.

arvestusdokumentide kasutuselevõtu ajal ilma asjatute viivitusteta, see on võimalikult kiiresti pärast kiirgusallika omandamist,

| 2. | pärast kiirgusallika omandamist liikmesriigi poolt ettenähtud ajavahemike järel, mis ei ületa 12 kuud; |
| --- | --- |

2.

pärast kiirgusallika omandamist liikmesriigi poolt ettenähtud ajavahemike järel, mis ei ületa 12 kuud;

| 3. | juhul, kui teabelehel esitatud olukord on muutunud, |
| --- | --- |

3.

juhul, kui teabelehel esitatud olukord on muutunud,

| 4. | ilma asjatu viivituseta pärast konkreetse kiirgusallika arvestusdokumentide sulgemist, kui ettevõtja kiirgusallikat enam ei valda, lisades sellise ettevõtja või jäätmete lõppladustamis- või ladustamisrajatise nime, kellele kiirgusallikas on üle antud; |
| --- | --- |

4.

ilma asjatu viivituseta pärast konkreetse kiirgusallika arvestusdokumentide sulgemist, kui ettevõtja kiirgusallikat enam ei valda, lisades sellise ettevõtja või jäätmete lõppladustamis- või ladustamisrajatise nime, kellele kiirgusallikas on üle antud;

| 5. | kui ettevõtja ei valda enam ühtegi kiirgusallikat, siis ilma asjatu viivituseta selliste arvestusdokumentide sulgemise ajal. |
| --- | --- |

5.

kui ettevõtja ei valda enam ühtegi kiirgusallikat, siis ilma asjatu viivituseta selliste arvestusdokumentide sulgemise ajal.

XIV LISA

Kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika eest vastutavale ettevõtjale esitatavad nõuded

Iga kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika eest vastutav ettevõtja:

| (a) | tagab, et kiirgusallika terviklikkuse kontrollimiseks ja hooldamiseks tehtaks korrapäraselt nõuetekohased katsed, näiteks rahvusvahelise standardi kohased lekkekatsed; |
| --- | --- |

(a)

tagab, et kiirgusallika terviklikkuse kontrollimiseks ja hooldamiseks tehtaks korrapäraselt nõuetekohased katsed, näiteks rahvusvahelise standardi kohased lekkekatsed;

| (b) | kontrollib regulaarselt, kindla ajavahemiku järel, mille liikmesriik võib kindlaks määrata, et iga kiirgusallikas ja vajaduse korral kiirgusallikat sisaldav seade asub kasutus- või hoidmiskohas ning on väliselt heas seisundis; |
| --- | --- |

(b)

kontrollib regulaarselt, kindla ajavahemiku järel, mille liikmesriik võib kindlaks määrata, et iga kiirgusallikas ja vajaduse korral kiirgusallikat sisaldav seade asub kasutus- või hoidmiskohas ning on väliselt heas seisundis;

| (c) | tagab, et iga paikse ja liikuva kiirgusallika suhtes kohaldatakse nõuetekohaseid dokumenteeritud meetmeid, nagu kirjalikud protokollid ja menetlused, mille eesmärk on takistada loata juurdepääsu kiirgusallikale, või ära hoida kiirgusallika kadumist või vargust või selle kahjustumist tulekahjus; |
| --- | --- |

(c)

tagab, et iga paikse ja liikuva kiirgusallika suhtes kohaldatakse nõuetekohaseid dokumenteeritud meetmeid, nagu kirjalikud protokollid ja menetlused, mille eesmärk on takistada loata juurdepääsu kiirgusallikale, või ära hoida kiirgusallika kadumist või vargust või selle kahjustumist tulekahjus;

| (d) | teatab viivitamatult pädevale asutusele kiirgusallika kadumisest, vargusest või loata kasutamisest, kontrollib iga kiirgusallika terviklikkust pärast iga juhtumit (k.a tulekahju), mis võib olla kiirgusallikat kahjustanud ning teatab vajaduse korral kõnealusest sündmusest ja võetud meetmetest pädevale asutusele; |
| --- | --- |

(d)

teatab viivitamatult pädevale asutusele kiirgusallika kadumisest, vargusest või loata kasutamisest, kontrollib iga kiirgusallika terviklikkust pärast iga juhtumit (k.a tulekahju), mis võib olla kiirgusallikat kahjustanud ning teatab vajaduse korral kõnealusest sündmusest ja võetud meetmetest pädevale asutusele;

| (e) | tagastab iga kasutusest kõrvaldatud kiirgusallika viivitamata pärast selle kasutamise lõppu tarnijale või paigutab säilitamisrajatisse või annab üle muule tegevusloaga omanikule, kui pädev asutus ei ole kokku leppinud teisiti; |
| --- | --- |

(e)

tagastab iga kasutusest kõrvaldatud kiirgusallika viivitamata pärast selle kasutamise lõppu tarnijale või paigutab säilitamisrajatisse või annab üle muule tegevusloaga omanikule, kui pädev asutus ei ole kokku leppinud teisiti;

| (f) | teeb enne üleandmist kindlaks, et vastuvõtjal on asjakohane tegevusluba; |
| --- | --- |

(f)

teeb enne üleandmist kindlaks, et vastuvõtjal on asjakohane tegevusluba;

| (g) | teatab viivitamata pädevale asutusele igast juhtumist või avariiolukorrast, mille tulemusena on töötaja või elanik saanud tahtmatult kiiritada. |
| --- | --- |

(g)

teatab viivitamata pädevale asutusele igast juhtumist või avariiolukorrast, mille tulemusena on töötaja või elanik saanud tahtmatult kiiritada.

XV LISA

Kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika tuvastamine ja märgistamine

| 1. | Tootja või hankija tagab, et:






  (a) | iga kõrgaktiivne kinnine kiirgusallikas on tuvastatav kordumatu tunnusnumbri abil. Kõnealune number graveeritakse või lüüakse stantsiga võimaluse korral kiirgusallikale.
  See number graveeritakse või lüüakse stantsiga ka kiirgusallika konteinerile. Kui see ei ole võimalik või juhul, kui transpordikonteinerid on korduvkasutatavad, märgitakse kiirgusallika konteinerile vähemalt teave kiirgusallika laadi kohta. |
| --- | --- | --- |

1.

Tootja või hankija tagab, et:

(a)

iga kõrgaktiivne kinnine kiirgusallikas on tuvastatav kordumatu tunnusnumbri abil. Kõnealune number graveeritakse või lüüakse stantsiga võimaluse korral kiirgusallikale.

See number graveeritakse või lüüakse stantsiga ka kiirgusallika konteinerile. Kui see ei ole võimalik või juhul, kui transpordikonteinerid on korduvkasutatavad, märgitakse kiirgusallika konteinerile vähemalt teave kiirgusallika laadi kohta.

| (b) | Kiirgusallika konteiner ja võimaluse korral ka kiirgusallikas on märgistatud inimesi kiiritusohu eest hoiatava asjakohase tähisega. |
| --- | --- |

(b)

Kiirgusallika konteiner ja võimaluse korral ka kiirgusallikas on märgistatud inimesi kiiritusohu eest hoiatava asjakohase tähisega.

| 2. | Valmistaja esitab iga valmistatud kiirgusallika konstruktsioonitüübi ja kiirgusallika tavapäraselt kasutatava konteineri ülesvõtte. |
| --- | --- |

2.

Valmistaja esitab iga valmistatud kiirgusallika konstruktsioonitüübi ja kiirgusallika tavapäraselt kasutatava konteineri ülesvõtte.

| 3. | Omanik tagab, et iga kiirgusallikaga on kaasas kirjalik teave, millega tõendatakse, et kiirgusallikas on identifitseeritud ja märgistatud lõike 1 kohaselt, ning tagab, et lõikes 1 nimetatud märgised ja sildid püsivad loetavana. Teave hõlmab ülesvõtteid kiirgusallikast, kiirgusallika konteinerist, veopakendist ning vajaduse korral vahenditest ja seadmetest. |
| --- | --- |

3.

Omanik tagab, et iga kiirgusallikaga on kaasas kirjalik teave, millega tõendatakse, et kiirgusallikas on identifitseeritud ja märgistatud lõike 1 kohaselt, ning tagab, et lõikes 1 nimetatud märgised ja sildid püsivad loetavana. Teave hõlmab ülesvõtteid kiirgusallikast, kiirgusallika konteinerist, veopakendist ning vajaduse korral vahenditest ja seadmetest.

XVI LISA

Radooniga kokkupuutest tulenevate pikaajaliste riskide ohjamise riikliku tegevuskavaga hõlmatavate teemade mittetäielik loetelu

| 1. | Siseruumide õhu radoonisisalduse uuringute läbiviimise, mõõteandmete haldamise (riiklik radooni andmebaas) ja muude parameetrite (pinnase- ja kivimitüübid, pinnase gaasisisaldus, läbilaskvus ja kivimi või pinnase raadium-226 sisaldus) määramise strateegia. |
| --- | --- |

1.

Siseruumide õhu radoonisisalduse uuringute läbiviimise, mõõteandmete haldamise (riiklik radooni andmebaas) ja muude parameetrite (pinnase- ja kivimitüübid, pinnase gaasisisaldus, läbilaskvus ja kivimi või pinnase raadium-226 sisaldus) määramise strateegia.

| 2. | Radooniohtliku ala piiritlemiseks või radooniohtliku ehitise tuvastamiseks kasutatavad andmed ja kriteeriumid. |
| --- | --- |

2.

Radooniohtliku ala piiritlemiseks või radooniohtliku ehitise tuvastamiseks kasutatavad andmed ja kriteeriumid.

| 3. | Üldkasutatavate ehitiste tüüpide ja töökohtade (nt koolid, maa all paiknevad töökohad või tervistusasutused), kus mõõtmised on vajalikud, tuvastamine riskihinnangu põhjal, milles võetakse arvesse ehitises/töökohal viibitud tunde. |
| --- | --- |

3.

Üldkasutatavate ehitiste tüüpide ja töökohtade (nt koolid, maa all paiknevad töökohad või tervistusasutused), kus mõõtmised on vajalikud, tuvastamine riskihinnangu põhjal, milles võetakse arvesse ehitises/töökohal viibitud tunde.

| 4. | Olemasolevate elamute, töökohtade, üldkasutatavate hoonete ning uute ehitiste viitetasemete kehtestamise alus. |
| --- | --- |

4.

Olemasolevate elamute, töökohtade, üldkasutatavate hoonete ning uute ehitiste viitetasemete kehtestamise alus.

| 5. | Kohustuste kindlaksmääramine (riiklikul ja valitsusvälisel tasemel), kooskõlastamismehhanismid ja tegevuskava rakendamiseks kättesaadavad vahendid. |
| --- | --- |

5.

Kohustuste kindlaksmääramine (riiklikul ja valitsusvälisel tasemel), kooskõlastamismehhanismid ja tegevuskava rakendamiseks kättesaadavad vahendid.

| 6. | Strateegia elamus radooniga kokkupuute vähendamiseks, eriti radooniohtlikus piirkonnas. |
| --- | --- |

6.

Strateegia elamus radooniga kokkupuute vähendamiseks, eriti radooniohtlikus piirkonnas.

| 7. | Meetodeid ja vahendeid hõlmav strateegia radooni uutesse ehitistesse sisseimbumise takistamiseks, sealhulgas olulise radoonieraldusega ehitusmaterjalide tuvastamine. |
| --- | --- |

7.

Meetodeid ja vahendeid hõlmav strateegia radooni uutesse ehitistesse sisseimbumise takistamiseks, sealhulgas olulise radoonieraldusega ehitusmaterjalide tuvastamine.

| 8. | Tegevuskava auditite ja läbivaatamise ajakava. |
| --- | --- |

8.

Tegevuskava auditite ja läbivaatamise ajakava.

| 9. | Teavitamisstrateegia, mille eesmärk on üldsuse teadlikkuse tõstmine ja kohaliku tasandi otsustajate teavitamine radooniga seotud ohtudest suitsetamise puhul. |
| --- | --- |

9.

Teavitamisstrateegia, mille eesmärk on üldsuse teadlikkuse tõstmine ja kohaliku tasandi otsustajate teavitamine radooniga seotud ohtudest suitsetamise puhul.

| 10. | Kui see on asjakohane, siis mõõtmiste ja parandusmeetmete juhised ja vahendid. Kaaluda tuleb ka mõõte- ja saneerimisteenistuste akrediteerimise kriteeriume. |
| --- | --- |

10.

Kui see on asjakohane, siis mõõtmiste ja parandusmeetmete juhised ja vahendid. Kaaluda tuleb ka mõõte- ja saneerimisteenistuste akrediteerimise kriteeriume.

| 11. | Kui see on asjakohane, siis radooniuuringute ja parandusmeetmete rahaline toetamine, eriti väga kõrge radoonisisaldusega eramute puhul. |
| --- | --- |

11.

Kui see on asjakohane, siis radooniuuringute ja parandusmeetmete rahaline toetamine, eriti väga kõrge radoonisisaldusega eramute puhul.

| 12. | Radooniga kokkupuutega seostatava kopsuvähki haigestumise riski vähendamise pikaajalised eesmärgid (suitsetajate ja mittesuitsetajate jaoks). |
| --- | --- |

12.

Radooniga kokkupuutega seostatava kopsuvähki haigestumise riski vähendamise pikaajalised eesmärgid (suitsetajate ja mittesuitsetajate jaoks).

---