# Úřední věstník C 177/18.

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 177 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5918. května 2016 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 177

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5918. května 2016

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Přípravné akty |
| | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR |
| | 515. plenární zasedání ESHV ve dnech 16. a 17. března 2016 |
| 2016/C 177/01 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Zlepšování jednotného trhu: více příležitostí pro lidi a podniky [COM(2015) 550 final] | 1 |
| 2016/C 177/02 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování [COM(2015) 583 final] | 9 |
| 2016/C 177/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému Parlamentu, Radě a Evropské centrální bance Plán na vytvoření jednotnějšího vnějšího zastoupení eurozóny v mezinárodních fórech [COM(2015) 602 final] a k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se stanoví opatření s cílem vytvořit postupně jednotné zastoupení eurozóny v Mezinárodním měnovém fondu [COM(2015) 603 final – 2015/0250 (NLE)] | 16 |
| 2016/C 177/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 806/2014 za účelem zřízení evropského systému pojištění vkladů [COM(2015) 586 final – 2015/0270 (COD)] | 21 |
| 2016/C 177/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropské centrální bance o krocích k dokončení hospodářské a měnové unie [COM(2015) 600 final] a k rozhodnutí Komise (EU) 2015/1937 ze dne 21. října 2015 o zřízení nezávislé poradní Evropské fiskální rady [C(2015) 8000 final] | 28 |
| 2016/C 177/06 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k doporučení pro doporučení Rady ke zřízení vnitrostátních rad pro konkurenceschopnost v rámci eurozóny [COM(2015) 601 final] | 35 |
| 2016/C 177/07 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny [COM(2015) 692 final] | 41 |
| 2016/C 177/08 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zavedení Programu na podporu strukturálních reforem na období 2017–2020 a o změně nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1305/2013 [COM(2015) 701 final – 2015/0263 (COD)] | 47 |
| 2016/C 177/09 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Provádění Evropského programu pro bezpečnost: akční plán EU proti nedovolenému obchodu se střelnými zbraněmi a výbušninami a proti jejich používání [COM(2015) 624 final] a návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o boji proti terorismu, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí 2002/475/SVV o boji proti terorismu [COM(2015) 625 final – 2015/0281(COD)] | 51 |
| 2016/C 177/10 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost [COM(2015) 667 final – 2015/0313 (COD)] | 57 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

515. plenární zasedání ESHV ve dnech 16. a 17. března 2016

2016/C 177/01

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Zlepšování jednotného trhu: více příležitostí pro lidi a podniky [COM(2015) 550 final]

1

2016/C 177/02

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování [COM(2015) 583 final]

9

2016/C 177/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému Parlamentu, Radě a Evropské centrální bance Plán na vytvoření jednotnějšího vnějšího zastoupení eurozóny v mezinárodních fórech [COM(2015) 602 final] a k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se stanoví opatření s cílem vytvořit postupně jednotné zastoupení eurozóny v Mezinárodním měnovém fondu [COM(2015) 603 final – 2015/0250 (NLE)]

16

2016/C 177/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 806/2014 za účelem zřízení evropského systému pojištění vkladů [COM(2015) 586 final – 2015/0270 (COD)]

21

2016/C 177/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropské centrální bance o krocích k dokončení hospodářské a měnové unie [COM(2015) 600 final] a k rozhodnutí Komise (EU) 2015/1937 ze dne 21. října 2015 o zřízení nezávislé poradní Evropské fiskální rady [C(2015) 8000 final]

28

2016/C 177/06

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k doporučení pro doporučení Rady ke zřízení vnitrostátních rad pro konkurenceschopnost v rámci eurozóny [COM(2015) 601 final]

35

2016/C 177/07

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny [COM(2015) 692 final]

41

2016/C 177/08

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zavedení Programu na podporu strukturálních reforem na období 2017–2020 a o změně nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1305/2013 [COM(2015) 701 final – 2015/0263 (COD)]

47

2016/C 177/09

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Provádění Evropského programu pro bezpečnost: akční plán EU proti nedovolenému obchodu se střelnými zbraněmi a výbušninami a proti jejich používání [COM(2015) 624 final] a návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o boji proti terorismu, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí 2002/475/SVV o boji proti terorismu [COM(2015) 625 final – 2015/0281(COD)]

51

2016/C 177/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost [COM(2015) 667 final – 2015/0313 (COD)]

57

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

515. plenární zasedání ESHV ve dnech 16. a 17. března 2016

| 18.5.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 177/1

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Zlepšování jednotného trhu: více příležitostí pro lidi a podniky

[COM(2015) 550 final]

(2016/C 177/01)

| Zpravodaj: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Antonello PEZZINI

Dne 15. července 2015 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Zlepšování jednotného trhu: více příležitostí pro lidi a podniky

[COM(2015) 550 final].

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 1. března 2016.

Na 515. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. března 2016 (jednání dne 16. března), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 170 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) opakovaně poukazoval na to, že jednotný trh je pilířem evropské integrace, jenž může mít hmatatelný přínos pro evropské ekonomiky a může jim zajistit udržitelný růst. |
| --- | --- |

1.1.

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) opakovaně poukazoval na to, že jednotný trh je pilířem evropské integrace, jenž může mít hmatatelný přínos pro evropské ekonomiky a může jim zajistit udržitelný růst.

| 1.1.1. | Výbor požaduje, aby byla při provádění jednotného trhu zohledněna odvětví zelené ekonomiky, byly šířeny tržní modely udržitelné výroby a spotřeby a nadále se uplatňovaly zásady oběhového hospodářství a boje proti změně klimatu prostřednictvím zkoumání nových ukazatelů. |
| --- | --- |

1.1.1.

Výbor požaduje, aby byla při provádění jednotného trhu zohledněna odvětví zelené ekonomiky, byly šířeny tržní modely udržitelné výroby a spotřeby a nadále se uplatňovaly zásady oběhového hospodářství a boje proti změně klimatu prostřednictvím zkoumání nových ukazatelů.

| 1.1.2. | V souvislosti s trhem s energií považuje EHSV za nezbytné zvýšit úsilí a investice do plynárenských a elektrických sítí a zavést zásadu subsidiarity v oblasti skladování energie mezi různými členskými státy. |
| --- | --- |

1.1.2.

V souvislosti s trhem s energií považuje EHSV za nezbytné zvýšit úsilí a investice do plynárenských a elektrických sítí a zavést zásadu subsidiarity v oblasti skladování energie mezi různými členskými státy.

| 1.2. | Evropský fond pro regionální rozvoj a Evropský sociální fond by se měly stále více zaměřovat na jednotný trh a sociální začleňování evropských občanů a pracovníků. |
| --- | --- |

1.2.

Evropský fond pro regionální rozvoj a Evropský sociální fond by se měly stále více zaměřovat na jednotný trh a sociální začleňování evropských občanů a pracovníků.

| 1.3. | Balíček opatření v oblasti mobility pracovních sil by se měl zaměřit na odstranění všech překážek volného pohybu pracovníků a současné zachování vysoké úrovně ochrany. Za tímto účelem požaduje EHSV lepší koordinaci mezi systémy sociálního zabezpečení a zřízení úřadů sociálního zabezpečení, jejichž úloha by byla uznávána na evropské úrovni. Považuje za zásadně důležité důsledně uplatňovat ustanovení Smlouvy týkající se práv zaměstnanců na informace a konzultace a doufá, že zaměstnanci budou více zapojeni do řízení podniků. |
| --- | --- |

1.3.

Balíček opatření v oblasti mobility pracovních sil by se měl zaměřit na odstranění všech překážek volného pohybu pracovníků a současné zachování vysoké úrovně ochrany. Za tímto účelem požaduje EHSV lepší koordinaci mezi systémy sociálního zabezpečení a zřízení úřadů sociálního zabezpečení, jejichž úloha by byla uznávána na evropské úrovni. Považuje za zásadně důležité důsledně uplatňovat ustanovení Smlouvy týkající se práv zaměstnanců na informace a konzultace a doufá, že zaměstnanci budou více zapojeni do řízení podniků.

| 1.4. | EHSV má za to, že je třeba považovat spotřebitele za protagonisty jednotného trhu, a žádá Komisi, aby převzala energičtější úlohu v koordinaci příslušných právních předpisů Unie a zdokonalila mechanismy řešení sporů. Je nutné vynaložit větší úsilí o zvýšení bezpečnosti výrobků a dozoru nad trhem, přičemž se musí věnovat mimořádná pozornost podvodům na digitálním trhu. V tomto ohledu doufá, že bude vypracován efektivní mechanismus kolektivního odškodnění spotřebitelů, který by platil i na nadnárodní úrovni. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV má za to, že je třeba považovat spotřebitele za protagonisty jednotného trhu, a žádá Komisi, aby převzala energičtější úlohu v koordinaci příslušných právních předpisů Unie a zdokonalila mechanismy řešení sporů. Je nutné vynaložit větší úsilí o zvýšení bezpečnosti výrobků a dozoru nad trhem, přičemž se musí věnovat mimořádná pozornost podvodům na digitálním trhu. V tomto ohledu doufá, že bude vypracován efektivní mechanismus kolektivního odškodnění spotřebitelů, který by platil i na nadnárodní úrovni.

| 1.5. | EHSV se domnívá, že je třeba ve všech zemích zlepšit retailové finanční služby, a doufá, že budou v jednotlivých zemích zavedena jednotná kontaktní místa a sítě těchto kontaktních míst, které budou propojeny s centrálním evropským systémem. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV se domnívá, že je třeba ve všech zemích zlepšit retailové finanční služby, a doufá, že budou v jednotlivých zemích zavedena jednotná kontaktní místa a sítě těchto kontaktních míst, které budou propojeny s centrálním evropským systémem.

| 1.6. | Pro sociální soudržnost a pro zaručení účinnějšího a udržitelnějšího hospodářského růstu pro evropské občany má zásadní význam sociální a družstevní podnikání. V tomto ohledu může EHSV přispět k úvahám Komise a již navrhl vytvoření stálé struktury (1), která by se více ponořila do zkoumání souvisejících aspektů. |
| --- | --- |

1.6.

Pro sociální soudržnost a pro zaručení účinnějšího a udržitelnějšího hospodářského růstu pro evropské občany má zásadní význam sociální a družstevní podnikání. V tomto ohledu může EHSV přispět k úvahám Komise a již navrhl vytvoření stálé struktury (1), která by se více ponořila do zkoumání souvisejících aspektů.

| 1.7. | Služby a sítě poskytující podporu a informace, právní poradenství a asistenci v oblasti marketingu by měly pokrývat celou řadu typů podniků (2), přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována mikropodnikům. |
| --- | --- |

1.7.

Služby a sítě poskytující podporu a informace, právní poradenství a asistenci v oblasti marketingu by měly pokrývat celou řadu typů podniků (2), přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována mikropodnikům.

| 1.7.1. | Všechny organizace, které jsou nejdůležitějšími zástupci různých typů podniků, by se měly zapojit do sociálního dialogu na podnikové úrovni v případech, kdy mohou prokázat svou reprezentativnost. |
| --- | --- |

1.7.1.

Všechny organizace, které jsou nejdůležitějšími zástupci různých typů podniků, by se měly zapojit do sociálního dialogu na podnikové úrovni v případech, kdy mohou prokázat svou reprezentativnost.

| 1.8. | Evropské podniky, zejména malé a střední podniky a zvláště mikropodniky, potřebují, aby byl jednotný trh silný a dynamický. EHSV souhlasí s nutností předložit legislativní podnět týkající se platební neschopnosti podniků a včasné restrukturalizace a souhlasí s tím, aby podnikatelé dostali druhou šanci. V tomto návrhu je třeba se zaměřit na ochranu zaměstnanců a spotřebitelů a na nutnost dát jim odpovídající záruky. |
| --- | --- |

1.8.

Evropské podniky, zejména malé a střední podniky a zvláště mikropodniky, potřebují, aby byl jednotný trh silný a dynamický. EHSV souhlasí s nutností předložit legislativní podnět týkající se platební neschopnosti podniků a včasné restrukturalizace a souhlasí s tím, aby podnikatelé dostali druhou šanci. V tomto návrhu je třeba se zaměřit na ochranu zaměstnanců a spotřebitelů a na nutnost dát jim odpovídající záruky.

| 1.9. | Podle EHSV je nezbytné posílit v podnicích a veřejných orgánech zásadu vzájemného uznávání neharmonizovaných výrobků. |
| --- | --- |

1.9.

Podle EHSV je nezbytné posílit v podnicích a veřejných orgánech zásadu vzájemného uznávání neharmonizovaných výrobků.

| 1.10. | EHSV vyzdvihuje nutnost omezit a odstranit administrativní překážky, které brání rozvoji podniků a zatěžují především podniky malé a střední a mikropodniky. Další, zbytečné požadavky ukládané členskými státy by měly být zrušeny, pokud jsou v rozporu s určitou směrnicí nebo jejími cíli, a Komise by měla provádět důslednější kontroly soudržnosti. EHSV zdůrazňuje, že je třeba nadále uplatňovat zvláštní požadavky na svobodná povolání a posílit on-line spolupráci mezi orgány členských států. |
| --- | --- |

1.10.

EHSV vyzdvihuje nutnost omezit a odstranit administrativní překážky, které brání rozvoji podniků a zatěžují především podniky malé a střední a mikropodniky. Další, zbytečné požadavky ukládané členskými státy by měly být zrušeny, pokud jsou v rozporu s určitou směrnicí nebo jejími cíli, a Komise by měla provádět důslednější kontroly soudržnosti. EHSV zdůrazňuje, že je třeba nadále uplatňovat zvláštní požadavky na svobodná povolání a posílit on-line spolupráci mezi orgány členských států.

| 1.11. | Musí se zvýšit účinnost směrnice o službách a postupu oznamování podle směrnice, přičemž je třeba zamezit protekcionismu a dalším překážkám volného pohybu služeb uplatňováním odvětvového přístupu, s cílem určit rozdíly a překážky. V případech prokázaného nedodržování směrnice je třeba uplatňovat zásadu „nulové tolerance“ prostřednictvím cílených řízení o jejím porušení. |
| --- | --- |

1.11.

Musí se zvýšit účinnost směrnice o službách a postupu oznamování podle směrnice, přičemž je třeba zamezit protekcionismu a dalším překážkám volného pohybu služeb uplatňováním odvětvového přístupu, s cílem určit rozdíly a překážky. V případech prokázaného nedodržování směrnice je třeba uplatňovat zásadu „nulové tolerance“ prostřednictvím cílených řízení o jejím porušení.

| 1.12. | EHSV doufá v lepší uplatňování směrnice o vysílání pracovníků (96/71/ES) a provádění směrnice o prosazování z roku 2014. |
| --- | --- |

1.12.

EHSV doufá v lepší uplatňování směrnice o vysílání pracovníků (96/71/ES) a provádění směrnice o prosazování z roku 2014.

| 1.13. | Je důležité a vhodné trvat na uznávání odborných a akademických kvalifikací a podpořit vzájemné uznávání prostřednictvím harmonizace, která zaručí rovný přístup. |
| --- | --- |

1.13.

Je důležité a vhodné trvat na uznávání odborných a akademických kvalifikací a podpořit vzájemné uznávání prostřednictvím harmonizace, která zaručí rovný přístup.

| 1.13.1. | V této souvislosti je důležité rozšířit evropský profesní průkaz i na nová povolání. |
| --- | --- |

1.13.1.

V této souvislosti je důležité rozšířit evropský profesní průkaz i na nová povolání.

| 1.14. | Zároveň je zásadně důležité podporovat evropskou normalizaci prostřednictvím systému zdola nahoru a trvalého zapojení sociálních partnerů, spotřebitelů a ekologických sdružení. |
| --- | --- |

1.14.

Zároveň je zásadně důležité podporovat evropskou normalizaci prostřednictvím systému zdola nahoru a trvalého zapojení sociálních partnerů, spotřebitelů a ekologických sdružení.

| 1.15. | Výbor požaduje zahájit kampaň zaměřenou na přímé zapojení občanů, především mladých lidí, jakožto výraz evropského občanství každého jednotlivce, a vytvořit
  aplikaci pro chytré telefony a
   interaktivní elektronický portál EU ve všech jazycích a s personalizovanými příspěvky, v zájmu optimální správy dotvoření a řádného fungování jednotného trhu a boje proti asymetrickým informacím s pomocí občanů a pro ně. EHSV dále požaduje vytvoření programu
  Erasmus pro řemesla a učňovskou přípravu na jednotném trhu
  , který by mladým řemeslníkům, osobám začínajícím vykonávat svobodné povolání a učňům umožnil zakusit jednotnost domácího evropského trhu a výměn zkušeností a dovedností. |
| --- | --- |

1.15.

Výbor požaduje zahájit kampaň zaměřenou na přímé zapojení občanů, především mladých lidí, jakožto výraz evropského občanství každého jednotlivce, a vytvořit
  aplikaci pro chytré telefony a
   interaktivní elektronický portál EU ve všech jazycích a s personalizovanými příspěvky, v zájmu optimální správy dotvoření a řádného fungování jednotného trhu a boje proti asymetrickým informacím s pomocí občanů a pro ně. EHSV dále požaduje vytvoření programu
  Erasmus pro řemesla a učňovskou přípravu na jednotném trhu
  , který by mladým řemeslníkům, osobám začínajícím vykonávat svobodné povolání a učňům umožnil zakusit jednotnost domácího evropského trhu a výměn zkušeností a dovedností.

| 1.16. | Za stejně důležité považuje Výbor zahájení propagační kampaně mimo EU na téma
  Jednotný evropský trh – jedinečná příležitost pro více než 500 milionů lidí uzavírat bezpečná a stabilní partnerství
  , na níž by se aktivně podílela Evropská služba pro vnější činnost. |
| --- | --- |

1.16.

Za stejně důležité považuje Výbor zahájení propagační kampaně mimo EU na téma
  Jednotný evropský trh – jedinečná příležitost pro více než 500 milionů lidí uzavírat bezpečná a stabilní partnerství
  , na níž by se aktivně podílela Evropská služba pro vnější činnost.

2.   Plán plného využití možností jednotného trhu

| 2.1. | Jednotný trh je jádrem evropské integrace, na němž je postavena důvěra občanů v evropský projekt, iniciativnost evropských podniků, harmonický a udržitelný rozvoj výroby, obchodu a služeb a rozvoj lidských zdrojů. |
| --- | --- |

2.1.

Jednotný trh je jádrem evropské integrace, na němž je postavena důvěra občanů v evropský projekt, iniciativnost evropských podniků, harmonický a udržitelný rozvoj výroby, obchodu a služeb a rozvoj lidských zdrojů.

| 2.2. | Komise nedávno předložila návrhy evropské energetické unie, strategie pro jednotný digitální trh, Akčního plánu pro vytváření unie kapitálových trhů, iniciativy Obchod pro všechny, obsáhlého balíčku opatření týkajících se oběhového hospodářství a balíčku předpisů týkajících se transparentnosti systémů zdanění. |
| --- | --- |

2.2.

Komise nedávno předložila návrhy evropské energetické unie, strategie pro jednotný digitální trh, Akčního plánu pro vytváření unie kapitálových trhů, iniciativy Obchod pro všechny, obsáhlého balíčku opatření týkajících se oběhového hospodářství a balíčku předpisů týkajících se transparentnosti systémů zdanění.

| 2.3. | Jednotný trh byl vytvořen proto, aby všichni evropští občané mohli plně využívat výhod spojených s možností neomezeně žít, pracovat, cestovat, studovat, vyrábět, prodávat a nakupovat kdekoli v Evropské unii, a během 23 let od svého vzniku odstranil řadu překážek a omezení volného výkonu těchto základních práv. |
| --- | --- |

2.3.

Jednotný trh byl vytvořen proto, aby všichni evropští občané mohli plně využívat výhod spojených s možností neomezeně žít, pracovat, cestovat, studovat, vyrábět, prodávat a nakupovat kdekoli v Evropské unii, a během 23 let od svého vzniku odstranil řadu překážek a omezení volného výkonu těchto základních práv.

| 2.4. | Navzdory dosaženému pokroku jsou v plném dotvoření jednotného trhu stále ještě značné mezery a nedostatky, které „brání inovacím a odrazují společnosti od vývoje nových výrobků a služeb v Evropě, od přijímání dalších zaměstnanců a pronikání na nové trhy“ (3). |
| --- | --- |

2.4.

Navzdory dosaženému pokroku jsou v plném dotvoření jednotného trhu stále ještě značné mezery a nedostatky, které „brání inovacím a odrazují společnosti od vývoje nových výrobků a služeb v Evropě, od přijímání dalších zaměstnanců a pronikání na nové trhy“ (3).

| 2.5. | Překážky volného pohybu osob, zboží, služeb a kapitálu brání růstu a vytváření pracovních míst a snižují konkurenceschopnost evropských podniků. Na základě pozitivních výsledků aktů o jednotném trhu I a II je nyní nutné učinit radikální krok k optimalizaci fungování jednotného trhu a uvolnit nevyužitý potenciál jednotného trhu. |
| --- | --- |

2.5.

Překážky volného pohybu osob, zboží, služeb a kapitálu brání růstu a vytváření pracovních míst a snižují konkurenceschopnost evropských podniků. Na základě pozitivních výsledků aktů o jednotném trhu I a II je nyní nutné učinit radikální krok k optimalizaci fungování jednotného trhu a uvolnit nevyužitý potenciál jednotného trhu.

| 2.6. | Je tedy třeba „pokračovat v odstraňování překážek a intelektuálních a ideologických bariér, aby se tato jedinečná strategie spolupráce mohla jako celek plně rozvinout ve prospěch všech občanů žijících ve 28 členských státech a 3 zemích Evropského hospodářského prostoru“ (4). |
| --- | --- |

2.6.

Je tedy třeba „pokračovat v odstraňování překážek a intelektuálních a ideologických bariér, aby se tato jedinečná strategie spolupráce mohla jako celek plně rozvinout ve prospěch všech občanů žijících ve 28 členských státech a 3 zemích Evropského hospodářského prostoru“ (4).

| 2.7. | SSJT ve svém programu na období 2015–2018 navrhl jako prioritu „strategii pro jednotný digitální trh a trh s energií“ a různé jiné formy spolupráce, například posílení sítě SOLVIT (5). |
| --- | --- |

2.7.

SSJT ve svém programu na období 2015–2018 navrhl jako prioritu „strategii pro jednotný digitální trh a trh s energií“ a různé jiné formy spolupráce, například posílení sítě SOLVIT (5).

| 2.8. | Komise předložila v dubnu 2011 „Akt o jednotném trhu I“ a v říjnu 2012 „Akt o jednotném trhu II“, k nimž EHSV vydal stanoviska (6), na základě doporučení z Montiho zprávy z roku 2010. |
| --- | --- |

2.8.

Komise předložila v dubnu 2011 „Akt o jednotném trhu I“ a v říjnu 2012 „Akt o jednotném trhu II“, k nimž EHSV vydal stanoviska (6), na základě doporučení z Montiho zprávy z roku 2010.

| 2.9. | Hlubší a spravedlivější jednotný trh je jednou z 10 politických priorit Komise. Odstranění zbývajících právních a jiných překážek jednotného trhu zboží a služeb bylo v Roční analýze růstu 2015 (7) určeno za prioritu. |
| --- | --- |

2.9.

Hlubší a spravedlivější jednotný trh je jednou z 10 politických priorit Komise. Odstranění zbývajících právních a jiných překážek jednotného trhu zboží a služeb bylo v Roční analýze růstu 2015 (7) určeno za prioritu.

| 2.10. | Podle Cecchiniho zprávy z roku 1988 o nákladech vyplývajících z neexistence společného evropského postupu následovaly různé akční plány, jejichž prioritou bylo dotvoření jednotného trhu, a Komise opakovaně předkládala návrhy pokynů a opatření, jež však doposud nebyly s to přinést uspokojivé výsledky. V tomto kontextu je třeba vidět i výzvu Komisi, aby v souvislosti s tímto novým plánem přijala konkrétní opatření. |
| --- | --- |

2.10.

Podle Cecchiniho zprávy z roku 1988 o nákladech vyplývajících z neexistence společného evropského postupu následovaly různé akční plány, jejichž prioritou bylo dotvoření jednotného trhu, a Komise opakovaně předkládala návrhy pokynů a opatření, jež však doposud nebyly s to přinést uspokojivé výsledky. V tomto kontextu je třeba vidět i výzvu Komisi, aby v souvislosti s tímto novým plánem přijala konkrétní opatření.

3.   Návrhy předložené v rámci plánu Komise

| 3.1. | V plánu jsou vytyčeny tři klíčové cíle za účelem dotvoření jednotného trhu:






  — | vytváření příležitostí pro spotřebitele, živnostníky a podniky, |
| --- | --- | --- |

3.1.

V plánu jsou vytyčeny tři klíčové cíle za účelem dotvoření jednotného trhu:

—

vytváření příležitostí pro spotřebitele, živnostníky a podniky,

| — | podpora a usnadňování modernizací a inovací, které Evropa potřebuje, |
| --- | --- |

—

podpora a usnadňování modernizací a inovací, které Evropa potřebuje,

| — | zajišťování praktické realizace, která přinese prospěch spotřebitelům a podnikům v jejich každodenním životě. |
| --- | --- |

—

zajišťování praktické realizace, která přinese prospěch spotřebitelům a podnikům v jejich každodenním životě.

| 3.2. | Stěžejní prvky iniciativy lze shrnout následovně:






  a) | vyvážený rozvoj ekonomiky sdílení; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Stěžejní prvky iniciativy lze shrnout následovně:

a)

vyvážený rozvoj ekonomiky sdílení;

| b) | růst malých a středních podniků a nově začínajících podniků; |
| --- | --- |

b)

růst malých a středních podniků a nově začínajících podniků;

| c) | realizace trhu služeb bez hranic; |
| --- | --- |

c)

realizace trhu služeb bez hranic;

| d) | řešení omezení v maloobchodu; |
| --- | --- |

d)

řešení omezení v maloobchodu;

| e) | zabránění diskriminaci spotřebitelů a podnikatelů; |
| --- | --- |

e)

zabránění diskriminaci spotřebitelů a podnikatelů;

| f) | modernizace systému technických norem; |
| --- | --- |

f)

modernizace systému technických norem;

| g) | konsolidace evropského rámce duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

g)

konsolidace evropského rámce duševního vlastnictví;

| h) | pevnější kultura dodržování právních předpisů a jejich vymáhání; |
| --- | --- |

h)

pevnější kultura dodržování právních předpisů a jejich vymáhání;

| i) | transparentní, účinné a odpovědné zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

i)

transparentní, účinné a odpovědné zadávání veřejných zakázek;

| j) | posílení jednotného trhu se zbožím a službami: plné provedení směrnice o službách a její rozšíření, vzájemné uznávání a kontroly souladu nelegálních výrobků. |
| --- | --- |

j)

posílení jednotného trhu se zbožím a službami: plné provedení směrnice o službách a její rozšíření, vzájemné uznávání a kontroly souladu nelegálních výrobků.

| 3.3. | Komise hodlá tento proces usnadnit aktivním zásahem do provádění příslušných směrnic a nařízení a řadou opatření založených na příležitostech, modernizaci a konkrétních výsledcích a prostřednictvím přesného a – doufejme – i závazného harmonogramu. |
| --- | --- |

3.3.

Komise hodlá tento proces usnadnit aktivním zásahem do provádění příslušných směrnic a nařízení a řadou opatření založených na příležitostech, modernizaci a konkrétních výsledcích a prostřednictvím přesného a – doufejme – i závazného harmonogramu.

4.   Obecné připomínky

| 4.1. | EHSV opakovaně vyjádřil své přesvědčení o nezbytnosti opatření, která umožní podnikům, pracovníkům, spotřebitelům, občanům a dalším zainteresovaným stranám využít potenciál jednotného trhu mj. v oblasti služeb, přístupu k financování či snížení administrativní zátěže pro malé a střední podniky, a to při dodržování požadavků na ochranu pracovníků, spotřebitelů a životního prostředí, aktualizovaných a přísnějších technických norem, internetového obchodování, jednotného digitálního trhu a mobility. |
| --- | --- |

4.1.

EHSV opakovaně vyjádřil své přesvědčení o nezbytnosti opatření, která umožní podnikům, pracovníkům, spotřebitelům, občanům a dalším zainteresovaným stranám využít potenciál jednotného trhu mj. v oblasti služeb, přístupu k financování či snížení administrativní zátěže pro malé a střední podniky, a to při dodržování požadavků na ochranu pracovníků, spotřebitelů a životního prostředí, aktualizovaných a přísnějších technických norem, internetového obchodování, jednotného digitálního trhu a mobility.

| 4.1.1. | V této souvislosti považuje Výbor za zásadní, aby se každý jednotlivý občan, zejména mladí lidé, ztotožnil s významem jednotného evropského trhu, a to prostřednictvím:






  — | spuštění kampaně zaměřené na přímé zapojení občanů na téma
  Jednotný evropský trh je můj a nepřipustím jeho špatné fungování
  , vytvoření
  aplikace pro chytré telefony
  a 
  interaktivního elektronického portálu EU
  ve všech jazycích, v zájmu optimální správy dotvoření a řádného fungování jednotného trhu a boje proti asymetrickým informacím s pomocí občanů a pro ně, |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

V této souvislosti považuje Výbor za zásadní, aby se každý jednotlivý občan, zejména mladí lidé, ztotožnil s významem jednotného evropského trhu, a to prostřednictvím:

—

spuštění kampaně zaměřené na přímé zapojení občanů na téma
  Jednotný evropský trh je můj a nepřipustím jeho špatné fungování
  , vytvoření
  aplikace pro chytré telefony
  a 
  interaktivního elektronického portálu EU
  ve všech jazycích, v zájmu optimální správy dotvoření a řádného fungování jednotného trhu a boje proti asymetrickým informacím s pomocí občanů a pro ně,

| — | vytvoření programu
  Erasmus pro řemesla a učňovskou přípravu na jednotném evropském trhu
  , který by mladým řemeslníkům, osobám začínajícím vykonávat svobodné povolání a učňům umožnil zakusit jednotnost domácího evropského trhu a výměn zkušeností a dovedností, |
| --- | --- |

—

vytvoření programu
  Erasmus pro řemesla a učňovskou přípravu na jednotném evropském trhu
  , který by mladým řemeslníkům, osobám začínajícím vykonávat svobodné povolání a učňům umožnil zakusit jednotnost domácího evropského trhu a výměn zkušeností a dovedností,

| — | zahájení kampaně za
  jednotný evropský trh
  s cílem zvýšit informovanou přítomnost
  Evropy jako takové
  na světových trzích, zejména v Asii a Americe. Této kampaně se bude aktivně účastnit Evropská služba pro vnější činnost, |
| --- | --- |

—

zahájení kampaně za
  jednotný evropský trh
  s cílem zvýšit informovanou přítomnost
  Evropy jako takové
  na světových trzích, zejména v Asii a Americe. Této kampaně se bude aktivně účastnit Evropská služba pro vnější činnost,

| — | kampaně zaměřené na zvláštní požadavky na citlivé oblasti služeb v evropském soudržném rámci. |
| --- | --- |

—

kampaně zaměřené na zvláštní požadavky na citlivé oblasti služeb v evropském soudržném rámci.

| 4.2. | Podle EHSV by se před prováděním nových legislativních iniciativ měla dát přednost mechanismům účinného uplatňování stávajících pravidel, prostřednictvím vytvoření dynamického systému shromažďování informací, a lepšímu hodnocení dopadu, aby bylo možné zjišťovat porušování pravidel a navrhovat nová opatření k lepšímu dotvoření vnitřního trhu. Při tom je třeba brát v úvahu, do jaké míry lze zamýšlených cílů dosáhnout prostřednictvím deregulace (prognóza). |
| --- | --- |

4.2.

Podle EHSV by se před prováděním nových legislativních iniciativ měla dát přednost mechanismům účinného uplatňování stávajících pravidel, prostřednictvím vytvoření dynamického systému shromažďování informací, a lepšímu hodnocení dopadu, aby bylo možné zjišťovat porušování pravidel a navrhovat nová opatření k lepšímu dotvoření vnitřního trhu. Při tom je třeba brát v úvahu, do jaké míry lze zamýšlených cílů dosáhnout prostřednictvím deregulace (prognóza).

| 4.3. | EHSV považuje za důležité provést kvalitativní výběr pravidel na ochranu spotřebitele, a zaručit tak proporcionalitu, transparentnost, účinnost a skutečnou evropskou přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

4.3.

EHSV považuje za důležité provést kvalitativní výběr pravidel na ochranu spotřebitele, a zaručit tak proporcionalitu, transparentnost, účinnost a skutečnou evropskou přidanou hodnotu.

| 4.4. | EHSV se domnívá, že prioritou je trvat na ustanoveních o vzájemném uznávání a prozkoumat jednotlivé případy, aby byl podpořen a zvýšen volný pohyb zboží a služeb. |
| --- | --- |

4.4.

EHSV se domnívá, že prioritou je trvat na ustanoveních o vzájemném uznávání a prozkoumat jednotlivé případy, aby byl podpořen a zvýšen volný pohyb zboží a služeb.

| 4.4.1. | Za tímto účelem by bylo vhodné stanovit pravidla, přičemž některá z nich by v určitých případech mohla být obsažena ve 29. režimu s poukazem na osvědčené zkušenosti získané v jednotlivých členských státech. |
| --- | --- |

4.4.1.

Za tímto účelem by bylo vhodné stanovit pravidla, přičemž některá z nich by v určitých případech mohla být obsažena ve 29. režimu s poukazem na osvědčené zkušenosti získané v jednotlivých členských státech.

| 4.5. | EHSV podporuje rozvoj služeb ve výrobních odvětvích prostřednictvím opatření k zajištění nových obchodních modelů společného poskytování zboží a služeb. Lepší provedení směrnice o službách a jasnější a obecně vyhovující formulace prováděcích předpisů by mohly zaručit, že aplikace budou splňovat technické a regulační jakostní normy. |
| --- | --- |

4.5.

EHSV podporuje rozvoj služeb ve výrobních odvětvích prostřednictvím opatření k zajištění nových obchodních modelů společného poskytování zboží a služeb. Lepší provedení směrnice o službách a jasnější a obecně vyhovující formulace prováděcích předpisů by mohly zaručit, že aplikace budou splňovat technické a regulační jakostní normy.

| 4.6. | Výbor je potěšen, že Komise ve sdělení věnuje jednu kapitolu ekonomice sdílení. K tomuto tématu již přijal několik stanovisek (8). V současné době připravuje na žádost nizozemského předsednictví průzkumné stanovisko a dvě stanoviska z vlastní iniciativy k otázkám týkajícím se nových trendů ve spotřebě. |
| --- | --- |

4.6.

Výbor je potěšen, že Komise ve sdělení věnuje jednu kapitolu ekonomice sdílení. K tomuto tématu již přijal několik stanovisek (8). V současné době připravuje na žádost nizozemského předsednictví průzkumné stanovisko a dvě stanoviska z vlastní iniciativy k otázkám týkajícím se nových trendů ve spotřebě.

| 4.6.1. | EHSV se domnívá, že hospodářství založené na spolupráci umožňuje dosáhnout významného pokroku směrem k etičtější ekonomice vycházející z evropských hodnot a pomáhá spotřebitelům přejít k etickým vzorcům spotřeby. |
| --- | --- |

4.6.1.

EHSV se domnívá, že hospodářství založené na spolupráci umožňuje dosáhnout významného pokroku směrem k etičtější ekonomice vycházející z evropských hodnot a pomáhá spotřebitelům přejít k etickým vzorcům spotřeby.

| 4.6.2. | Ekonomika sdílení v některých ohledech vyžaduje změnu koncepce kultury práce a má silný potenciál pro vytváření nových pracovních míst. Je inovativním doplněním také z ekologického hlediska. |
| --- | --- |

4.6.2.

Ekonomika sdílení v některých ohledech vyžaduje změnu koncepce kultury práce a má silný potenciál pro vytváření nových pracovních míst. Je inovativním doplněním také z ekologického hlediska.

| 4.6.3. | EHSV může přispět k úvahám Komise v této věci a již navrhl vytvoření stálé struktury, která by se do úvah více ponořila. |
| --- | --- |

4.6.3.

EHSV může přispět k úvahám Komise v této věci a již navrhl vytvoření stálé struktury, která by se do úvah více ponořila.

| 4.7. | Podle EHSV je třeba využít veškerého potenciálu ekonomiky sdílení a zároveň lépe vyjasnit pravidla upravující služby, které ekonomika sdílení nabízí, a to prostřednictvím náležitého shromažďování údajů o subjektech činných v celé EU. U každého legislativního opatření, které má být přijato, je třeba zohlednit nutnost zaručit rovné podmínky pro všechny účastníky trhu. V této souvislosti musí být zajištěny rovněž přísné evropské standardy v oblasti pracovního práva, sociální ochrany a ochrany spotřebitelů. |
| --- | --- |

4.7.

Podle EHSV je třeba využít veškerého potenciálu ekonomiky sdílení a zároveň lépe vyjasnit pravidla upravující služby, které ekonomika sdílení nabízí, a to prostřednictvím náležitého shromažďování údajů o subjektech činných v celé EU. U každého legislativního opatření, které má být přijato, je třeba zohlednit nutnost zaručit rovné podmínky pro všechny účastníky trhu. V této souvislosti musí být zajištěny rovněž přísné evropské standardy v oblasti pracovního práva, sociální ochrany a ochrany spotřebitelů.

| 4.8. | Podle EHSV je třeba řešit překážky volného pohybu služeb, přičemž je třeba se zaměřit na služby pro obchod, stavebnictví, cestovní ruch a maloobchodní prodej, jakož i na služby podnikům. Členské státy musí lépe informovat o vnitrostátních předpisech upravujících poskytování přeshraničních služeb a zdůvodnit veškerá pravidla a další požadavky platné nediskriminujícím způsobem pro všechny poskytovatele služeb a oznámit je Komisi. EHSV žádá Komisi, aby usilovala o sjednocení a zlepšení činnosti „jednotných kontaktních míst“ a o lepší propojení stávajících nástrojů (9). |
| --- | --- |

4.8.

Podle EHSV je třeba řešit překážky volného pohybu služeb, přičemž je třeba se zaměřit na služby pro obchod, stavebnictví, cestovní ruch a maloobchodní prodej, jakož i na služby podnikům. Členské státy musí lépe informovat o vnitrostátních předpisech upravujících poskytování přeshraničních služeb a zdůvodnit veškerá pravidla a další požadavky platné nediskriminujícím způsobem pro všechny poskytovatele služeb a oznámit je Komisi. EHSV žádá Komisi, aby usilovala o sjednocení a zlepšení činnosti „jednotných kontaktních míst“ a o lepší propojení stávajících nástrojů (9).

| 4.9. | EHSV přikládá zásadní význam zpřísnění řízení o nesplnění povinnosti, které zaručí kulturu dodržování právních předpisů na úrovni EU a jejich řádného provedení do vnitrostátního práva. Členské státy musí tuto kulturu dodržování přijmout, a to i prostřednictvím důslednějšího ústředního dohledu nad uplatňováním, rychlejších řízení o nesplnění povinnosti na úrovni EU, bude-li to nutné, ale také díky intenzivnější spolupráci a častějším partnerstvím mezi Komisí a vnitrostátními správními orgány. |
| --- | --- |

4.9.

EHSV přikládá zásadní význam zpřísnění řízení o nesplnění povinnosti, které zaručí kulturu dodržování právních předpisů na úrovni EU a jejich řádného provedení do vnitrostátního práva. Členské státy musí tuto kulturu dodržování přijmout, a to i prostřednictvím důslednějšího ústředního dohledu nad uplatňováním, rychlejších řízení o nesplnění povinnosti na úrovni EU, bude-li to nutné, ale také díky intenzivnější spolupráci a častějším partnerstvím mezi Komisí a vnitrostátními správními orgány.

| 4.10. | Podle EHSV by iniciativy podporující malé a střední podniky, začínající podniky, inovace a digitální aplikace měly být v navrženém plánu více vyzdviženy, neboť mají zásadní význam pro růst a oživení zaměstnanosti v Unii. V této souvislosti je třeba zvážit i možnost, aby podnikatelé dostali druhou šanci. |
| --- | --- |

4.10.

Podle EHSV by iniciativy podporující malé a střední podniky, začínající podniky, inovace a digitální aplikace měly být v navrženém plánu více vyzdviženy, neboť mají zásadní význam pro růst a oživení zaměstnanosti v Unii. V této souvislosti je třeba zvážit i možnost, aby podnikatelé dostali druhou šanci.

| 4.11. | Podle EHSV by Komise měla věnovat co největší pozornost tomu, aby členské státy provedly nové směrnice o veřejných zakázkách (10) včas a řádně, jelikož představují přibližně 20 % HDP Unie. |
| --- | --- |

4.11.

Podle EHSV by Komise měla věnovat co největší pozornost tomu, aby členské státy provedly nové směrnice o veřejných zakázkách (10) včas a řádně, jelikož představují přibližně 20 % HDP Unie.

| 4.12. | Různé typy podniků, jež v EU existují, vycházejí z rozmanitého historického vývoje našeho kontinentu. Ze všech různých forem vyčnívá a je stále důležitější ekonomika sdílení, neboť umí cenově dostupně reagovat na společenské potřeby a využívá různých forem zaměstnanosti a podnikání. |
| --- | --- |

4.12.

Různé typy podniků, jež v EU existují, vycházejí z rozmanitého historického vývoje našeho kontinentu. Ze všech různých forem vyčnívá a je stále důležitější ekonomika sdílení, neboť umí cenově dostupně reagovat na společenské potřeby a využívá různých forem zaměstnanosti a podnikání.

| 4.13. | Výbor vyzývá Evropskou komisi, aby – i prostřednictvím plánu – podpořila sociální ekonomiku a odstranila konkrétní překážky, které brání sociálním podnikům v činnosti a v plném využívání potenciálu jednotného trhu. |
| --- | --- |

4.13.

Výbor vyzývá Evropskou komisi, aby – i prostřednictvím plánu – podpořila sociální ekonomiku a odstranila konkrétní překážky, které brání sociálním podnikům v činnosti a v plném využívání potenciálu jednotného trhu.

| 4.14. | Evropská normalizace musí s přispěním všech sociálních partnerů a zainteresovaných subjektů stále více přispívat k doplnění a obohacení probíhajících procesů ve světových ekonomikách, aby jednak přispěla svou přidanou hodnotou sociálně tržního hospodářství, která je pro ni příznačná, a jednak podpořila evropské hospodářství v procesu globalizace. |
| --- | --- |

4.14.

Evropská normalizace musí s přispěním všech sociálních partnerů a zainteresovaných subjektů stále více přispívat k doplnění a obohacení probíhajících procesů ve světových ekonomikách, aby jednak přispěla svou přidanou hodnotou sociálně tržního hospodářství, která je pro ni příznačná, a jednak podpořila evropské hospodářství v procesu globalizace.

| 4.14.1. | Je žádoucí, aby kultura evropské normalizace byla v globálních procesech normalizace více přítomná a měla větší váhu. |
| --- | --- |

4.14.1.

Je žádoucí, aby kultura evropské normalizace byla v globálních procesech normalizace více přítomná a měla větší váhu.

5.   Konkrétní připomínky

5.1.   
  Spotřebitelé a občané

| 5.1.1. | Evropští spotřebitelé si stále více uvědomují, že vlády členských států, které jsou často pod tlakem silných hospodářských zájmů, kladou stále více přímých i nepřímých překážek volnému pohybu osob, zboží, služeb a kapitálu. |
| --- | --- |

5.1.1.

Evropští spotřebitelé si stále více uvědomují, že vlády členských států, které jsou často pod tlakem silných hospodářských zájmů, kladou stále více přímých i nepřímých překážek volnému pohybu osob, zboží, služeb a kapitálu.

| 5.1.2. | Pojišťovny nabízející pojištění zboží, služeb a odpovědnosti by měly mít možnost působit svobodně ve všech členských státech EU. |
| --- | --- |

5.1.2.

Pojišťovny nabízející pojištění zboží, služeb a odpovědnosti by měly mít možnost působit svobodně ve všech členských státech EU.

| 5.1.3. | Členské státy nezavedly žádný společný elektronický systém, který by harmonizoval a zjednodušoval mýtné pro osobní a užitková vozidla. |
| --- | --- |

5.1.3.

Členské státy nezavedly žádný společný elektronický systém, který by harmonizoval a zjednodušoval mýtné pro osobní a užitková vozidla.

| 5.1.4. | Nebyl harmonizován systém kontroly vozidel v jednotlivých členských státech, ani nebyl zpřístupněn občanům. |
| --- | --- |

5.1.4.

Nebyl harmonizován systém kontroly vozidel v jednotlivých členských státech, ani nebyl zpřístupněn občanům.

| 5.1.5. | Elektrické zásuvky, které evropští občané využívají stále častěji, nebyly doposud sjednoceny. |
| --- | --- |

5.1.5.

Elektrické zásuvky, které evropští občané využívají stále častěji, nebyly doposud sjednoceny.

| 5.1.6. | V příliš velkém počtu členských států se liší i velikosti oděvů a obuvi. |
| --- | --- |

5.1.6.

V příliš velkém počtu členských států se liší i velikosti oděvů a obuvi.

| 5.1.7. | EHSV doufá, že budou pořádány četné informační kampaně, jejichž cílem budou spotřebitelé a jejichž tématem budou výhody důrazných kroků směřujících ke zpřísnění společných norem platných na jednotném trhu. |
| --- | --- |

5.1.7.

EHSV doufá, že budou pořádány četné informační kampaně, jejichž cílem budou spotřebitelé a jejichž tématem budou výhody důrazných kroků směřujících ke zpřísnění společných norem platných na jednotném trhu.

| 5.1.8. | Výbor vyzývá Komisi, aby předložila návrh harmonizace informací pro občany ohledně bytového zařízení. |
| --- | --- |

5.1.8.

Výbor vyzývá Komisi, aby předložila návrh harmonizace informací pro občany ohledně bytového zařízení.

5.2.   
  Osoby se zdravotním postižením

| 5.2.1. | Osoby se zdravotním postižením, které tvoří 15 % evropské populace, se potýkají s dalšími překážkami, jež jim brání požívat svobod jednotného trhu. EHSV vítá, že Evropská komise nedávno předložila Evropský akt přístupnosti, jehož cílem je podpořit přístup ke zboží a službám. |
| --- | --- |

5.2.1.

Osoby se zdravotním postižením, které tvoří 15 % evropské populace, se potýkají s dalšími překážkami, jež jim brání požívat svobod jednotného trhu. EHSV vítá, že Evropská komise nedávno předložila Evropský akt přístupnosti, jehož cílem je podpořit přístup ke zboží a službám.

5.3.   
  Povolání

| 5.3.1. | EHSV se domnívá, že je třeba zavést společný právní předpis pro svobodná povolání, který by platil ve všech evropských zemích, a má za to, že by evropský profesní průkaz měl být v souladu s ustanoveními evropské směrnice o odborných kvalifikacích rozšířen na všechny možné kategorie. |
| --- | --- |

5.3.1.

EHSV se domnívá, že je třeba zavést společný právní předpis pro svobodná povolání, který by platil ve všech evropských zemích, a má za to, že by evropský profesní průkaz měl být v souladu s ustanoveními evropské směrnice o odborných kvalifikacích rozšířen na všechny možné kategorie.

5.4.   
  Patenty

| 5.4.1. | Systémy ochrany duševního vlastnictví jsou nedostatečné, zejména co se týče malých a středních podniků, a panuje nejistota ohledně souběžné existence jednotného patentu na jedné straně a vnitrostátních patentů a vnitrostátních dodatkových ochranných osvědčení na straně druhé. |
| --- | --- |

5.4.1.

Systémy ochrany duševního vlastnictví jsou nedostatečné, zejména co se týče malých a středních podniků, a panuje nejistota ohledně souběžné existence jednotného patentu na jedné straně a vnitrostátních patentů a vnitrostátních dodatkových ochranných osvědčení na straně druhé.

| 5.4.2. | EHSV souhlasí s tím, že je nutné zřídit Jednotný patentový soud, což zaručí jednotnou jurisdikci v patentových otázkách. |
| --- | --- |

5.4.2.

EHSV souhlasí s tím, že je nutné zřídit Jednotný patentový soud, což zaručí jednotnou jurisdikci v patentových otázkách.

| 5.4.3. | EHSV podporuje návrh Komise přenést postup udělování jednotného titulu dodatkovým ochranným osvědčením na úroveň EU. |
| --- | --- |

5.4.3.

EHSV podporuje návrh Komise přenést postup udělování jednotného titulu dodatkovým ochranným osvědčením na úroveň EU.

5.5.   
  Zadávání veřejných zakázek

| 5.5.1. | Pokud jde o zadávání veřejných zakázek, EHSV vítá zavedení systému sběru údajů a nových analytických nástrojů, které mohou rozpoznat problémy a nesrovnalosti. |
| --- | --- |

5.5.1.

Pokud jde o zadávání veřejných zakázek, EHSV vítá zavedení systému sběru údajů a nových analytických nástrojů, které mohou rozpoznat problémy a nesrovnalosti.

| 5.5.2. | Jako velmi účelné by se mohlo ukázat i vytvoření evropských registrů veřejných zakázek s cílem odhalit v procesu zadávání veřejných zakázek nesrovnalosti. |
| --- | --- |

5.5.2.

Jako velmi účelné by se mohlo ukázat i vytvoření evropských registrů veřejných zakázek s cílem odhalit v procesu zadávání veřejných zakázek nesrovnalosti.

| 5.5.3. | EHSV souhlasí s tím, že by měl být zaveden dobrovolný mechanismus předběžného hodnocení aspektů zadávání veřejných zakázek na určité velké infrastrukturní projekty. |
| --- | --- |

5.5.3.

EHSV souhlasí s tím, že by měl být zaveden dobrovolný mechanismus předběžného hodnocení aspektů zadávání veřejných zakázek na určité velké infrastrukturní projekty.

5.6.   
  Solvit

| 5.6.1. | EHSV vyzývá Komisi, aby rozšířila pravomoci a vliv sítě SOLVIT, a členské státy, které jsou v poslední době velmi pozorné k silným nacionalistickým tendencím, tak dodržovaly pravidla jednotného trhu. |
| --- | --- |

5.6.1.

EHSV vyzývá Komisi, aby rozšířila pravomoci a vliv sítě SOLVIT, a členské státy, které jsou v poslední době velmi pozorné k silným nacionalistickým tendencím, tak dodržovaly pravidla jednotného trhu.

| 5.6.2. | EHSV upozorňuje na to, že kultura jednotného trhu je stále ještě málo rozšířená a že jeho plnému dotvoření brání příliš mnoho vnitrostátních opatření. |
| --- | --- |

5.6.2.

EHSV upozorňuje na to, že kultura jednotného trhu je stále ještě málo rozšířená a že jeho plnému dotvoření brání příliš mnoho vnitrostátních opatření.

V Bruselu dne 16. března 2016.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  Úř. věst. C 177, 11.6.2014, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 31.

2

(3)  COM(2015) 550 final, bod 1.2.

3

(4)  EESC-2014-04518-00-00 (příspěvek SSJT k řídicímu výboru pro strategii Evropa 2020) [není k dispozici v češtině].

4

(5)  EESC-2015-05912-00-00 (pracovní program SSJT) [není k dispozici v češtině].

5

(6)  Úř. věst. C 67, 6.3.2014, s. 53. Úř. věst. C 76, 14.3.2013, s. 24. Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 99.

6

(7)  COM(2014) 902 final.

7

(8)  Úř. věst. C 177, 11.6.2014, s. 1. Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 26. Úř. věst. C 67, 6.3.2014, s. 23.

8

(9)  SOLVIT, RAPEX, kontaktní místo pro výrobky apod.

9

(10)  Směrnice 2014/23/EU, 2014/24/EU a 2014/25/EU.

10

---

| 18.5.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 177/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 177/9

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování

[COM(2015) 583 final]

(2016/C 177/02)

| Zpravodajka: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Milena ANGELOVA

Dne 15. ledna 2016 se Rada a dne 18. ledna 2016 Evropský parlament, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování

[COM(2015) 583 final].

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 3. března 2016.

Na svém 515. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. března 2016 (jednání dne 16. března 2016), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 158 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV rozhodně podporuje současný návrh nařízení včetně jeho celkového přístupu – zjednodušit a zefektivnit požadavky na prospekty, které se zveřejňují, když jsou cenné papíry nabízeny na regulovaném trhu, díky čemuž budou tyto prospekty nákladově efektivnější a pro investory z hlediska obsažených informací užitečnější. Výbor oceňuje větší právní srozumitelnost, kterou pro emitenty, investory a všechny zúčastněné strany představuje skutečnost, že jde v tomto případě o nařízení, nikoli směrnici, protože to zvýší důvěru a jistotu investorů a podpoří dokončení unie kapitálových trhů. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV rozhodně podporuje současný návrh nařízení včetně jeho celkového přístupu – zjednodušit a zefektivnit požadavky na prospekty, které se zveřejňují, když jsou cenné papíry nabízeny na regulovaném trhu, díky čemuž budou tyto prospekty nákladově efektivnější a pro investory z hlediska obsažených informací užitečnější. Výbor oceňuje větší právní srozumitelnost, kterou pro emitenty, investory a všechny zúčastněné strany představuje skutečnost, že jde v tomto případě o nařízení, nikoli směrnici, protože to zvýší důvěru a jistotu investorů a podpoří dokončení unie kapitálových trhů.

| 1.2. | EHSV vítá, že je návrh zvláště zaměřen na opětovné získání důvěry investorů, souhlasí s konkrétními opatřeními v tomto směru a přiklání se k zásadě, že zveřejnění prospektu, který bude pro čtenáře přehlednější a lépe zacílený na konkrétní situaci emitenta, přináší dvojnásobnou výhodu – snížení nákladů a zvýšení významu prospektu pro potenciální investory. EHSV rovněž vítá skutečnost, že všechny prospekty v EU budou přístupné ve společné, uživatelsky vstřícné a dostupné databázi, která povede ke značnému rozvoji evropských kapitálových trhů, větší důvěře investorů a vytváření rozmanitějších finančních produktů. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV vítá, že je návrh zvláště zaměřen na opětovné získání důvěry investorů, souhlasí s konkrétními opatřeními v tomto směru a přiklání se k zásadě, že zveřejnění prospektu, který bude pro čtenáře přehlednější a lépe zacílený na konkrétní situaci emitenta, přináší dvojnásobnou výhodu – snížení nákladů a zvýšení významu prospektu pro potenciální investory. EHSV rovněž vítá skutečnost, že všechny prospekty v EU budou přístupné ve společné, uživatelsky vstřícné a dostupné databázi, která povede ke značnému rozvoji evropských kapitálových trhů, větší důvěře investorů a vytváření rozmanitějších finančních produktů.

| 1.3. | Návrh nařízení jasně cílí na snížení administrativní zátěže, již vydávání prospektu představuje pro všechny emitenty včetně malých a středních podniků, častých emitentů cenných papírů a sekundárních emisí, a proto zasluhuje podporu EHSV. Chvályhodné je rovněž úsilí učinit z prospektu vhodnější nástroj pro zveřejňování informací pro potenciální investory a dosáhnout většího sblížení prospektu EU a jiných pravidel EU pro zveřejňování informací. |
| --- | --- |

1.3.

Návrh nařízení jasně cílí na snížení administrativní zátěže, již vydávání prospektu představuje pro všechny emitenty včetně malých a středních podniků, častých emitentů cenných papírů a sekundárních emisí, a proto zasluhuje podporu EHSV. Chvályhodné je rovněž úsilí učinit z prospektu vhodnější nástroj pro zveřejňování informací pro potenciální investory a dosáhnout většího sblížení prospektu EU a jiných pravidel EU pro zveřejňování informací.

| 1.4. | Aby bylo zaručeno, že návrh nařízení povede k dosažení vytyčených cílů, je třeba, aby byly všechny zúčastněné strany úzce zapojeny do tvorby právních předpisů druhého stupně a aby dva roky poté, co předpis vstoupí v platnost, bylo provedeno důkladné kvalitativní posouzení dopadu. EHSV má velký zájem se na těchto konzultacích aktivně podílet. |
| --- | --- |

1.4.

Aby bylo zaručeno, že návrh nařízení povede k dosažení vytyčených cílů, je třeba, aby byly všechny zúčastněné strany úzce zapojeny do tvorby právních předpisů druhého stupně a aby dva roky poté, co předpis vstoupí v platnost, bylo provedeno důkladné kvalitativní posouzení dopadu. EHSV má velký zájem se na těchto konzultacích aktivně podílet.

| 1.5. | EHSV Komisi naléhavě vyzývá, aby ozřejmila některé sporné body, které by mohly ovlivnit dopad navrhovaného nařízení, a aby předešla jakékoli situaci, kdy by ponechání prostoru pro uvážení členským státům přispělo ke vzniku zbytečné a nepřiměřené zátěže pro emitenty nebo mohlo nepříznivě ovlivnit srozumitelnost informací relevantních pro investory. Důrazně proto doporučuje, aby Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) při vykonávání svých pravomocí, které spočívají v uvádění postupů dohledu členských států ve větší soulad, zohlednil nejen postoje místních regulačních orgánů, ale také místních zúčastněných stran včetně účastníků trhu. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV Komisi naléhavě vyzývá, aby ozřejmila některé sporné body, které by mohly ovlivnit dopad navrhovaného nařízení, a aby předešla jakékoli situaci, kdy by ponechání prostoru pro uvážení členským státům přispělo ke vzniku zbytečné a nepřiměřené zátěže pro emitenty nebo mohlo nepříznivě ovlivnit srozumitelnost informací relevantních pro investory. Důrazně proto doporučuje, aby Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) při vykonávání svých pravomocí, které spočívají v uvádění postupů dohledu členských států ve větší soulad, zohlednil nejen postoje místních regulačních orgánů, ale také místních zúčastněných stran včetně účastníků trhu.

2.   Návrh Evropské komise

| 2.1. | Přezkum právních předpisů v oblasti zveřejňování prospektů v případě veřejných nabídek cenných papírů je součástí třetího pilíře investičního plánu pro Evropu (1), jehož cílem je zlepšit podnikatelské prostředí a je klíčovým prvkem unie kapitálových trhů (2). |
| --- | --- |

2.1.

Přezkum právních předpisů v oblasti zveřejňování prospektů v případě veřejných nabídek cenných papírů je součástí třetího pilíře investičního plánu pro Evropu (1), jehož cílem je zlepšit podnikatelské prostředí a je klíčovým prvkem unie kapitálových trhů (2).

| 2.2. | Návrh nařízení je výsledkem dlouhodobé snahy Evropské komise zlepšit právní rámec pro zveřejňování informací při vydání cenných papírů. Jednotlivé části návrhu je proto třeba hodnotit retrospektivně, s ohledem na pokrok, kterého již v různých fázích tohoto úsilí bylo dosaženo. |
| --- | --- |

2.2.

Návrh nařízení je výsledkem dlouhodobé snahy Evropské komise zlepšit právní rámec pro zveřejňování informací při vydání cenných papírů. Jednotlivé části návrhu je proto třeba hodnotit retrospektivně, s ohledem na pokrok, kterého již v různých fázích tohoto úsilí bylo dosaženo.

| 2.2.1. | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES (3) nahradila dvě předchozí směrnice, a to směrnici o informacích pro kotaci (1980) (4) a směrnici o prospektech (1989) (5), které zúčastněné strany silně kritizovaly, neboť v celé Unii umožňovaly širokou škálu různorodých praktik a byly založeny na systému vzájemného uznávání, přičemž orgánům domovského členského státu byla ponechána značná volnost. Nově rovněž zavedla zásadu „jediného schválení“. |
| --- | --- |

2.2.1.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES (3) nahradila dvě předchozí směrnice, a to směrnici o informacích pro kotaci (1980) (4) a směrnici o prospektech (1989) (5), které zúčastněné strany silně kritizovaly, neboť v celé Unii umožňovaly širokou škálu různorodých praktik a byly založeny na systému vzájemného uznávání, přičemž orgánům domovského členského státu byla ponechána značná volnost. Nově rovněž zavedla zásadu „jediného schválení“.

| 2.2.2. | Přezkum směrnice 2003/71/ES v roce 2010 ukázal, že ačkoli bylo dosaženo určitého pokroku, směrnici stále schází nutná právní srozumitelnost, není dostatečně účinná a účelná a nezajišťuje potřebnou rovnováhu mezi efektivností trhu a ochranou investora. Byla proto nahrazena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/73/EU (6). |
| --- | --- |

2.2.2.

Přezkum směrnice 2003/71/ES v roce 2010 ukázal, že ačkoli bylo dosaženo určitého pokroku, směrnici stále schází nutná právní srozumitelnost, není dostatečně účinná a účelná a nezajišťuje potřebnou rovnováhu mezi efektivností trhu a ochranou investora. Byla proto nahrazena směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/73/EU (6).

| 2.2.3. | Dopad směrnice 2010/73/EU byl zhodnocen tři roky po jejím vstupu v platnost. Posouzení jednoznačně ukázalo, že směrnice nepřinesla očekávané výsledky (například souhrn prospektu) a nebyla dostatečně ambiciózní (přiměřené režimy zveřejňování) či zkrátka nezahrnovala opatření, která by naplňovala všechna očekávání zúčastněných stran. |
| --- | --- |

2.2.3.

Dopad směrnice 2010/73/EU byl zhodnocen tři roky po jejím vstupu v platnost. Posouzení jednoznačně ukázalo, že směrnice nepřinesla očekávané výsledky (například souhrn prospektu) a nebyla dostatečně ambiciózní (přiměřené režimy zveřejňování) či zkrátka nezahrnovala opatření, která by naplňovala všechna očekávání zúčastněných stran.

| 2.2.4. | Návrh nařízení obsahuje mnoho nových prvků a opatření a můžeme na něj nahlížet jako na velký krok, který povede k lepší a účinnější regulaci při veřejné nabídce a rovněž povede k tomu, že emitentům a investorům bude umožněno v rámci Unie jednat efektivně. |
| --- | --- |

2.2.4.

Návrh nařízení obsahuje mnoho nových prvků a opatření a můžeme na něj nahlížet jako na velký krok, který povede k lepší a účinnější regulaci při veřejné nabídce a rovněž povede k tomu, že emitentům a investorům bude umožněno v rámci Unie jednat efektivně.

| 2.3. | Hlavním cílem návrhu je, aby společnosti mohly snadněji a levněji získávat v Unii kapitál na základě jednotného schválení regulačním orgánem pouze v jediném členském státě (obvykle v zemi původu) a současně se zajistily dostatečné a pravdivé informace pro investory. |
| --- | --- |

2.3.

Hlavním cílem návrhu je, aby společnosti mohly snadněji a levněji získávat v Unii kapitál na základě jednotného schválení regulačním orgánem pouze v jediném členském státě (obvykle v zemi původu) a současně se zajistily dostatečné a pravdivé informace pro investory.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV plně podporuje záměr Evropské komise zjednodušit vytváření prospektů a rovněž zjednodušit postupy vedoucí ke zveřejnění prospektů při veřejné nabídce cenných papírů či přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu umístěném nebo provozovaném v členském státě, díky čemuž budou prospekty nákladově efektivnější a informace v nich obsažené budou pro investory užitečnější. EHSV již podporu týmž zásadám vyjádřil ve stanovisku ke směrnici 2003/71/ES (7). |
| --- | --- |

3.1.

EHSV plně podporuje záměr Evropské komise zjednodušit vytváření prospektů a rovněž zjednodušit postupy vedoucí ke zveřejnění prospektů při veřejné nabídce cenných papírů či přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu umístěném nebo provozovaném v členském státě, díky čemuž budou prospekty nákladově efektivnější a informace v nich obsažené budou pro investory užitečnější. EHSV již podporu týmž zásadám vyjádřil ve stanovisku ke směrnici 2003/71/ES (7).

| 3.2. | EHSV zdůrazňuje význam opětovného získání důvěry investorů a v tomto ohledu vítá, že se návrh nařízení zvláště zaměřuje právě na investory. Souhlasí s konkrétními opatřeními v tomto směru a přiklání se k zásadě, že zveřejnění prospektu, který bude pro čtenáře přehlednější a lépe zacílený na konkrétní situaci emitenta, přináší dvojnásobnou výhodu – snížení nákladů a zvýšení významu prospektu pro možné investory. Oceňuje rovněž lepší strukturování rizikových faktorů v prospektu. |
| --- | --- |

3.2.

EHSV zdůrazňuje význam opětovného získání důvěry investorů a v tomto ohledu vítá, že se návrh nařízení zvláště zaměřuje právě na investory. Souhlasí s konkrétními opatřeními v tomto směru a přiklání se k zásadě, že zveřejnění prospektu, který bude pro čtenáře přehlednější a lépe zacílený na konkrétní situaci emitenta, přináší dvojnásobnou výhodu – snížení nákladů a zvýšení významu prospektu pro možné investory. Oceňuje rovněž lepší strukturování rizikových faktorů v prospektu.

| 3.3. | EHSV též plně podporuje a schvaluje názor Komise, že je třeba přijmout opatření ke zlepšení situace pro emitenty tím, že se sníží administrativní zátěž při veřejné nabídce cenných papírů, protože současné požadavky na rozsáhlou dokumentaci, která vyžaduje vysoké náklady, omezují malé a střední podniky. Výbor je toho názoru, že odhadovaná úspora času a nákladů pro emitenty, o níž se pojednává v posouzení dopadu návrhu nařízení (zhruba 175 milionů EUR ročně), dále přispěje ke zvýšení konkurenceschopnosti evropských podniků. |
| --- | --- |

3.3.

EHSV též plně podporuje a schvaluje názor Komise, že je třeba přijmout opatření ke zlepšení situace pro emitenty tím, že se sníží administrativní zátěž při veřejné nabídce cenných papírů, protože současné požadavky na rozsáhlou dokumentaci, která vyžaduje vysoké náklady, omezují malé a střední podniky. Výbor je toho názoru, že odhadovaná úspora času a nákladů pro emitenty, o níž se pojednává v posouzení dopadu návrhu nařízení (zhruba 175 milionů EUR ročně), dále přispěje ke zvýšení konkurenceschopnosti evropských podniků.

| 3.4. | EHSV je přesvědčen, že skutečnost, že všechny prospekty v EU budou přístupné ve společné databázi, by měla značně povzbudit rozvoj evropských kapitálových trhů, zvýšit důvěru investorů a vytváření rozmanitějších finančních produktů. Aby taková databáze byla skutečně účinná, je třeba ji navrhnout tak, aby byla pro uživatele přehledná a pracovala s formáty, které umožní snadnou dostupnost a využitelnost informací. |
| --- | --- |

3.4.

EHSV je přesvědčen, že skutečnost, že všechny prospekty v EU budou přístupné ve společné databázi, by měla značně povzbudit rozvoj evropských kapitálových trhů, zvýšit důvěru investorů a vytváření rozmanitějších finančních produktů. Aby taková databáze byla skutečně účinná, je třeba ji navrhnout tak, aby byla pro uživatele přehledná a pracovala s formáty, které umožní snadnou dostupnost a využitelnost informací.

| 3.5. | EHSV vítá požadavek zveřejňovat méně – avšak standardizovaných – informací, což rovněž zjednoduší práci dotčeným orgánům a sníží jim provozní náklady. |
| --- | --- |

3.5.

EHSV vítá požadavek zveřejňovat méně – avšak standardizovaných – informací, což rovněž zjednoduší práci dotčeným orgánům a sníží jim provozní náklady.

| 3.6. | EHSV vítá výběr právního nástroje a rozhodnutí regulovat tuto oblast pomocí nařízení, nikoli směrnice. Jelikož nařízení představuje jediný soubor ustanovení, která mají být přímo provedena ve všech členských státech, ruší tak dosavadní volnost členských států při provádění směrnice (8) do jejich vnitrostátních právních předpisů. Přijetí nařízení zaručuje jednotnost a celistvost vnitřního trhu, zmenšuje rozdíly mezi právními ustanoveními platnými v Evropské unii a jejich roztříštěnost a napomáhá k unii kapitálových trhů. Tento přístup rovněž významně zjednoduší práci investorům, protože se při rozhodování o investování v zahraničí nebudou muset seznamovat s různými vnitrostátními právními předpisy. |
| --- | --- |

3.6.

EHSV vítá výběr právního nástroje a rozhodnutí regulovat tuto oblast pomocí nařízení, nikoli směrnice. Jelikož nařízení představuje jediný soubor ustanovení, která mají být přímo provedena ve všech členských státech, ruší tak dosavadní volnost členských států při provádění směrnice (8) do jejich vnitrostátních právních předpisů. Přijetí nařízení zaručuje jednotnost a celistvost vnitřního trhu, zmenšuje rozdíly mezi právními ustanoveními platnými v Evropské unii a jejich roztříštěnost a napomáhá k unii kapitálových trhů. Tento přístup rovněž významně zjednoduší práci investorům, protože se při rozhodování o investování v zahraničí nebudou muset seznamovat s různými vnitrostátními právními předpisy.

| 3.7. | Vzhledem k vývoji právních předpisů EU o prospektech a prokázané potřebě je zlepšovat EHSV vítá, že Komise vyjádřila – již na úrovni návrhu – záměr posoudit dopad nařízení po jeho vstupu v platnost a konkrétněji že za tímto účelem ustanovila podmínky. Výbor je však toho názoru, že pět let je u tak důležitého hodnocení příliš dlouho, a naléhavě vyzývá ke zkrácení této doby, a to na dva roky od vstupu nařízení v platnost. To umožní získat rychleji přehled o tom, jaké mělo navrhované nařízení účinky, a v případě potřeby přijmout nápravná opatření. EHSV doporučuje, aby se provedlo důkladné kvalitativní hodnocení, které by doplnilo uvedené parametry kvantitativního hodnocení, a to včetně důkladného kvalitativního hodnocení zaměřeného rovněž na analýzu, jak – a do jaké míry – kapitál získaný zjednodušením prospektů zlepšil konkurenceschopnost podniků, nakolik napomohl zlepšení podpory kapitálových trhů v členských státech a jak to ovlivnilo všeobecné podnikatelské prostředí v těchto státech. Nanejvýš důležité je rovněž zhodnotit, zda členské státy při provádění ustanovení nařízení nepřijaly v oblastech, kde měly volnost si ustanovení přizpůsobit, nadměrná opatření. |
| --- | --- |

3.7.

Vzhledem k vývoji právních předpisů EU o prospektech a prokázané potřebě je zlepšovat EHSV vítá, že Komise vyjádřila – již na úrovni návrhu – záměr posoudit dopad nařízení po jeho vstupu v platnost a konkrétněji že za tímto účelem ustanovila podmínky. Výbor je však toho názoru, že pět let je u tak důležitého hodnocení příliš dlouho, a naléhavě vyzývá ke zkrácení této doby, a to na dva roky od vstupu nařízení v platnost. To umožní získat rychleji přehled o tom, jaké mělo navrhované nařízení účinky, a v případě potřeby přijmout nápravná opatření. EHSV doporučuje, aby se provedlo důkladné kvalitativní hodnocení, které by doplnilo uvedené parametry kvantitativního hodnocení, a to včetně důkladného kvalitativního hodnocení zaměřeného rovněž na analýzu, jak – a do jaké míry – kapitál získaný zjednodušením prospektů zlepšil konkurenceschopnost podniků, nakolik napomohl zlepšení podpory kapitálových trhů v členských státech a jak to ovlivnilo všeobecné podnikatelské prostředí v těchto státech. Nanejvýš důležité je rovněž zhodnotit, zda členské státy při provádění ustanovení nařízení nepřijaly v oblastech, kde měly volnost si ustanovení přizpůsobit, nadměrná opatření.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | Zvýšení prahové hodnoty, nad kterou je třeba k cenným papírům zveřejnit prospekt, na 500 000 EUR (9) je krok správným směrem, který zjednoduší byrokracii v zájmu lepšího přístupu malých a středních podniků k financování. Na druhou stranu právo členských států vyžadovat zvláštní formuláře pro zveřejnění informací týkající se těchto otázek (10) nesmí vést k další administrativní zátěži a zavádění nadměrných opatření („gold-plating“) (11) a mělo by být součástí posouzení dopadu, které bude provedeno po vstupu nařízení v platnost. EHSV v této souvislosti spatřuje určitá potenciální rizika a vyzývá Komisi, aby se na ně během posouzení dopadu blíže zaměřila. |
| --- | --- |

4.1.

Zvýšení prahové hodnoty, nad kterou je třeba k cenným papírům zveřejnit prospekt, na 500 000 EUR (9) je krok správným směrem, který zjednoduší byrokracii v zájmu lepšího přístupu malých a středních podniků k financování. Na druhou stranu právo členských států vyžadovat zvláštní formuláře pro zveřejnění informací týkající se těchto otázek (10) nesmí vést k další administrativní zátěži a zavádění nadměrných opatření („gold-plating“) (11) a mělo by být součástí posouzení dopadu, které bude provedeno po vstupu nařízení v platnost. EHSV v této souvislosti spatřuje určitá potenciální rizika a vyzývá Komisi, aby se na ně během posouzení dopadu blíže zaměřila.

| 4.2. | EHSV zcela souhlasí s tím, že Komise věnuje zvláštní pozornost přesnému definování malého a středního podniku, a sdílí názor, že tuto definici může být třeba dále upravit (12). Výbor na nutnost zavést jednotnou, aktuální a přesnější definici již v poslední době upozorňoval v řadě svých stanovisek (13). |
| --- | --- |

4.2.

EHSV zcela souhlasí s tím, že Komise věnuje zvláštní pozornost přesnému definování malého a středního podniku, a sdílí názor, že tuto definici může být třeba dále upravit (12). Výbor na nutnost zavést jednotnou, aktuální a přesnější definici již v poslední době upozorňoval v řadě svých stanovisek (13).

| 4.2.1. | EHSV souhlasí s definicí použitou v návrhu nařízení (čl. 2 odst. 1 písm. f)), která zavádí požadavek, že musí být současně splněna nejméně dvě ze tří kritérií uvedených v doporučení Evropské komise 2003/361/ES (14). Tento přístup je třeba zaujmout v širším měřítku a je třeba jej začlenit do všech legislativních návrhů Komise a též do právních předpisů a správních postupů členských států. |
| --- | --- |

4.2.1.

EHSV souhlasí s definicí použitou v návrhu nařízení (čl. 2 odst. 1 písm. f)), která zavádí požadavek, že musí být současně splněna nejméně dvě ze tří kritérií uvedených v doporučení Evropské komise 2003/361/ES (14). Tento přístup je třeba zaujmout v širším měřítku a je třeba jej začlenit do všech legislativních návrhů Komise a též do právních předpisů a správních postupů členských států.

| 4.2.2. | Výbor také velice vítá zvýšení prahové hodnoty, která definuje „společnost s nižší tržní kapitalizací“ (15) ze 100 milionů EUR na 200 milionů EUR, což potvrzuje definici obsaženou ve směrnici 2014/65/EU (16) a odstraňuje rozdíl mezi touto definicí a definicí podle směrnice 2003/71/ES (17). |
| --- | --- |

4.2.2.

Výbor také velice vítá zvýšení prahové hodnoty, která definuje „společnost s nižší tržní kapitalizací“ (15) ze 100 milionů EUR na 200 milionů EUR, což potvrzuje definici obsaženou ve směrnici 2014/65/EU (16) a odstraňuje rozdíl mezi touto definicí a definicí podle směrnice 2003/71/ES (17).

| 4.3. | Možnost zveřejnit „dobrovolné prospekty“ (18) dává emitentům větší volnost a usnadňuje přístup na kapitálové trhy EU. |
| --- | --- |

4.3.

Možnost zveřejnit „dobrovolné prospekty“ (18) dává emitentům větší volnost a usnadňuje přístup na kapitálové trhy EU.

| 4.4. | Velmi příznivým novým prvkem jsou ustanovení usnadňující „kaskádový“ obchod s cennými papíry (19). |
| --- | --- |

4.4.

Velmi příznivým novým prvkem jsou ustanovení usnadňující „kaskádový“ obchod s cennými papíry (19).

| 4.5. | Navrhovaný velmi podrobný popis souhrnu prospektu (20) značně zmírňuje zátěž emitentů, a odstraňuje tak nedostatek, který byl odhalen při hodnocení ve směrnici 2010/73/EU. Povinnost zahrnout do souhrnu pouze klíčové a podstatné informace zjednodušuje práci emitentům i investorům; investoři mohou poskytnuté údaje snáze procházet a srovnávat prospekty různých emitentů. Výbor vyzývá Komisi, aby zajistila, že občanskoprávní odpovědnost bude uplatňována ve všech případech. |
| --- | --- |

4.5.

Navrhovaný velmi podrobný popis souhrnu prospektu (20) značně zmírňuje zátěž emitentů, a odstraňuje tak nedostatek, který byl odhalen při hodnocení ve směrnici 2010/73/EU. Povinnost zahrnout do souhrnu pouze klíčové a podstatné informace zjednodušuje práci emitentům i investorům; investoři mohou poskytnuté údaje snáze procházet a srovnávat prospekty různých emitentů. Výbor vyzývá Komisi, aby zajistila, že občanskoprávní odpovědnost bude uplatňována ve všech případech.

| 4.6. | Možnost vypracovat základní prospekt při emisi nekapitálových cenných papírů, se kterou návrh počítá, poskytuje volnost další kategorii emitentů. |
| --- | --- |

4.6.

Možnost vypracovat základní prospekt při emisi nekapitálových cenných papírů, se kterou návrh počítá, poskytuje volnost další kategorii emitentů.

| 4.7. | Univerzální registrační formulář představuje možnost (21), kterou je třeba využít, protože výrazně snižuje mnohé administrativní překážky pro časté emitenty, a usnadňuje jim tak přístup na kapitálový trh. |
| --- | --- |

4.7.

Univerzální registrační formulář představuje možnost (21), kterou je třeba využít, protože výrazně snižuje mnohé administrativní překážky pro časté emitenty, a usnadňuje jim tak přístup na kapitálový trh.

| 4.8. | Uznání a podporu zasluhují rovněž zvláštní režimy zveřejňování (22), protože představují další nástroj, který společnostem usnadní zveřejňování a investorům zpracovávání informací. |
| --- | --- |

4.8.

Uznání a podporu zasluhují rovněž zvláštní režimy zveřejňování (22), protože představují další nástroj, který společnostem usnadní zveřejňování a investorům zpracovávání informací.

| 4.9. | EHSV velmi vítá skutečnost, že Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) bude mít za úkol vypracovat některé regulační a prováděcí technické normy. Patří mezi ně pokyny pro jasnější zacházení s rizikovými faktory a pro rozdělení těchto faktorů do příslušných kategorií s důrazem spíše na konkrétní než obecná rizika a seznamy pro rozšíření zveřejněných informací, které mohou být do prospektu začleněny formou odkazů. To urychlí integraci v oblasti kapitálových trhů. |
| --- | --- |

4.9.

EHSV velmi vítá skutečnost, že Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) bude mít za úkol vypracovat některé regulační a prováděcí technické normy. Patří mezi ně pokyny pro jasnější zacházení s rizikovými faktory a pro rozdělení těchto faktorů do příslušných kategorií s důrazem spíše na konkrétní než obecná rizika a seznamy pro rozšíření zveřejněných informací, které mohou být do prospektu začleněny formou odkazů. To urychlí integraci v oblasti kapitálových trhů.

| 4.10. | EHSV navrhuje zařadit také návrhy zaměřené na větší standardizaci postupů při přezkumu prospektu v případě, že je zveřejnění pozastaveno či zrušeno. Konečnému rozhodnutí regulačního orgánu v mnoha případech často předchází četné regresivní i progresivní postupy. Vede to ke zbytečným odkladům, které mohou být pro emitenta značně nákladné v porovnání se situací, kdy regulační orgán předloží veškerá doporučení v jediném kroku. K příznivému vývoji unie kapitálových trhů by tudíž dle názoru Výboru přispělo to, že by orgán ESMA vypracoval jednotná pravidla pro členské státy týkající se lhůt a formátů konkrétních instrukcí pro potenciální emitenty o tom, jak řešit případné nedostatky v návrhu prospektu. Emitentům – zejména malým a středním podnikům – by to usnadnilo vypracovávání prospektů a díky tomu, že by došlo k omezení důvodů pro volnost při regulačním rozhodování, by to rovněž vytvořilo stejnorodější prostředí. |
| --- | --- |

4.10.

EHSV navrhuje zařadit také návrhy zaměřené na větší standardizaci postupů při přezkumu prospektu v případě, že je zveřejnění pozastaveno či zrušeno. Konečnému rozhodnutí regulačního orgánu v mnoha případech často předchází četné regresivní i progresivní postupy. Vede to ke zbytečným odkladům, které mohou být pro emitenta značně nákladné v porovnání se situací, kdy regulační orgán předloží veškerá doporučení v jediném kroku. K příznivému vývoji unie kapitálových trhů by tudíž dle názoru Výboru přispělo to, že by orgán ESMA vypracoval jednotná pravidla pro členské státy týkající se lhůt a formátů konkrétních instrukcí pro potenciální emitenty o tom, jak řešit případné nedostatky v návrhu prospektu. Emitentům – zejména malým a středním podnikům – by to usnadnilo vypracovávání prospektů a díky tomu, že by došlo k omezení důvodů pro volnost při regulačním rozhodování, by to rovněž vytvořilo stejnorodější prostředí.

| 4.11. | Výbor též podporuje praxi, která umožňuje dobrovolně vytvořit součást prospektu, kde by společnosti mohly investorům sdělit další věcně správné nefinanční informace o otázkách, jako je ochrana životního prostředí, výrobní postupy, účast na sociálních programech atd. V souladu s požadavkem na to, aby prospekt byl správný, srozumitelný a úplný jsou tyto informace obzvlášť důležité u velkých veřejně obchodovaných společností, které jsou vlajkovými loděmi v oblasti sociální odpovědnosti podniků. |
| --- | --- |

4.11.

Výbor též podporuje praxi, která umožňuje dobrovolně vytvořit součást prospektu, kde by společnosti mohly investorům sdělit další věcně správné nefinanční informace o otázkách, jako je ochrana životního prostředí, výrobní postupy, účast na sociálních programech atd. V souladu s požadavkem na to, aby prospekt byl správný, srozumitelný a úplný jsou tyto informace obzvlášť důležité u velkých veřejně obchodovaných společností, které jsou vlajkovými loděmi v oblasti sociální odpovědnosti podniků.

| 4.12. | S cílem vylepšit přílohy k návrhu nařízení by EHSV doporučoval následující: |
| --- | --- |

4.12.

S cílem vylepšit přílohy k návrhu nařízení by EHSV doporučoval následující:

| 4.12.1. | Oddíly pojednávající o rizicích by měly být konkrétnější: v registračním formuláři by se měla rozlišovat rizika pro společnost a rizika pro její podnikání (příloha II, II.C, s. 5). |
| --- | --- |

4.12.1.

Oddíly pojednávající o rizicích by měly být konkrétnější: v registračním formuláři by se měla rozlišovat rizika pro společnost a rizika pro její podnikání (příloha II, II.C, s. 5).

| 4.12.2. | Aby se předešlo zdvojování informací, popis cenných papírů by měl zahrnovat pouze rizika spojená s cennými papíry (příloha III, III.C, s. 8). |
| --- | --- |

4.12.2.

Aby se předešlo zdvojování informací, popis cenných papírů by měl zahrnovat pouze rizika spojená s cennými papíry (příloha III, III.C, s. 8).

| 4.12.3. | Z popisu cenných papírů by se měly vyjmout informace uvádějící totožnost ředitelů, členů vrcholného vedení, poradců a auditorů a některé další informace (příloha III, I, s. 8), neboť tyto informace obsahuje registrační dokument, s výjimkou případů kdy se jedná o zúčastněné strany emitující akcie. |
| --- | --- |

4.12.3.

Z popisu cenných papírů by se měly vyjmout informace uvádějící totožnost ředitelů, členů vrcholného vedení, poradců a auditorů a některé další informace (příloha III, I, s. 8), neboť tyto informace obsahuje registrační dokument, s výjimkou případů kdy se jedná o zúčastněné strany emitující akcie.

| 4.12.4. | Statut emitenta může být zveřejněn v samostatném dokumentu, na který prospekt odkazuje. |
| --- | --- |

4.12.4.

Statut emitenta může být zveřejněn v samostatném dokumentu, na který prospekt odkazuje.

| 4.12.5. | EHSV doporučuje zkrátit lhůty na schvalování prospektů emitentů, kteří se dopustili nesrovnalostí, a zkrátit čas na odpověď regulačního úřadu v případě, kdy dochází ke změnám, tyto lhůty by měly být kratší, než je původně navrhováno. Mělo by být rovněž umožněno předložit pouze opravené části prospektů pozměněné na základě komentářů a snížit počet papírových vyhotovení tím, že bude zavedena elektronická varianta prospektu a jeho příloh. |
| --- | --- |

4.12.5.

EHSV doporučuje zkrátit lhůty na schvalování prospektů emitentů, kteří se dopustili nesrovnalostí, a zkrátit čas na odpověď regulačního úřadu v případě, kdy dochází ke změnám, tyto lhůty by měly být kratší, než je původně navrhováno. Mělo by být rovněž umožněno předložit pouze opravené části prospektů pozměněné na základě komentářů a snížit počet papírových vyhotovení tím, že bude zavedena elektronická varianta prospektu a jeho příloh.

| 4.12.6. | EHSV vyzývá Komisi, aby poskytla přiměřenou lhůtu, která umožní hladký průběh provádění nových ustanovení a umožní trhům i emitentům přizpůsobit se změnám. |
| --- | --- |

4.12.6.

EHSV vyzývá Komisi, aby poskytla přiměřenou lhůtu, která umožní hladký průběh provádění nových ustanovení a umožní trhům i emitentům přizpůsobit se změnám.

5.   Nevyřešené otázky

| 5.1. | Některé otázky, které by mohly mít vliv na dopad navrhovaného nařízení, nejsou dostatečně jasné a EHSV doporučuje vypracovat je lépe. |
| --- | --- |

5.1.

Některé otázky, které by mohly mít vliv na dopad navrhovaného nařízení, nejsou dostatečně jasné a EHSV doporučuje vypracovat je lépe.

| 5.1.1. | Pro nabídku cenných papírů se zavádí prahová hodnota 500 000 EUR, a pokud je hodnota nižší, prospekt se nevyžaduje (23). Vnitrostátní regulační orgány mohou podle vlastního uvážení stanovit, aby emitenti v takovém případě předložili „odpovídající formuláře pro zveřejnění“. EHSV doporučuje, aby byl obsah těchto „odpovídajících formulářů“ stanoven předem, aby se předešlo možnému nerovnému zacházení s těmito emitenty ze strany jednotlivých členských států EU a aby byly jednodušší než prospekt. |
| --- | --- |

5.1.1.

Pro nabídku cenných papírů se zavádí prahová hodnota 500 000 EUR, a pokud je hodnota nižší, prospekt se nevyžaduje (23). Vnitrostátní regulační orgány mohou podle vlastního uvážení stanovit, aby emitenti v takovém případě předložili „odpovídající formuláře pro zveřejnění“. EHSV doporučuje, aby byl obsah těchto „odpovídajících formulářů“ stanoven předem, aby se předešlo možnému nerovnému zacházení s těmito emitenty ze strany jednotlivých členských států EU a aby byly jednodušší než prospekt.

| 5.1.2. | Dále existuje ustanovení, podle něhož vnitrostátní regulační orgány mohou osvobodit všechny nabídky cenných papírů s hodnotou mezi 500 000 EUR a 10 000 000 EUR od toho, aby se na ně vztahovalo ustanovení nařízení o harmonizovaném prospektu, pokud se osvobození týká jen nabídky uvnitř členského státu a není vyžadováno, aby bylo pro prospekt vydáno schválení. V tomto ohledu se domníváme, že čím větší má vnitrostátní regulační orgán prostor pro uvážení, tím pravděpodobnější je nerovné zacházení se stejnými kategoriemi emitentů podle vnitrostátních právních předpisů jednotlivých členských států. Rovněž to napomáhá zabránit tomu, aby nedošlo k možnému nežádoucímu dopadu v podobě nižší úrovně ochrany spotřebitele. Z toho důvodu se domníváme, že prostor pro uvážení vnitrostátních orgánů by měl být do určité míry omezen. Abychom pokročili s touto myšlenkou ještě dále, EHSV vyzývá Komisi, aby přezkoumala, zda by výše uvedené osvobození všech emisí v hodnotě 500 000 EUR až 10 000 000 EUR mohlo být potenciálně škodlivé, zejména pro malé a střední podniky v souvislosti s unií kapitálových trhů. Výbor vyzývá Komisi, aby ve světle závěrů této analýzy přehodnotila, zda by toto osvobození mělo být zachováno, či by se od něho mělo upustit. |
| --- | --- |

5.1.2.

Dále existuje ustanovení, podle něhož vnitrostátní regulační orgány mohou osvobodit všechny nabídky cenných papírů s hodnotou mezi 500 000 EUR a 10 000 000 EUR od toho, aby se na ně vztahovalo ustanovení nařízení o harmonizovaném prospektu, pokud se osvobození týká jen nabídky uvnitř členského státu a není vyžadováno, aby bylo pro prospekt vydáno schválení. V tomto ohledu se domníváme, že čím větší má vnitrostátní regulační orgán prostor pro uvážení, tím pravděpodobnější je nerovné zacházení se stejnými kategoriemi emitentů podle vnitrostátních právních předpisů jednotlivých členských států. Rovněž to napomáhá zabránit tomu, aby nedošlo k možnému nežádoucímu dopadu v podobě nižší úrovně ochrany spotřebitele. Z toho důvodu se domníváme, že prostor pro uvážení vnitrostátních orgánů by měl být do určité míry omezen. Abychom pokročili s touto myšlenkou ještě dále, EHSV vyzývá Komisi, aby přezkoumala, zda by výše uvedené osvobození všech emisí v hodnotě 500 000 EUR až 10 000 000 EUR mohlo být potenciálně škodlivé, zejména pro malé a střední podniky v souvislosti s unií kapitálových trhů. Výbor vyzývá Komisi, aby ve světle závěrů této analýzy přehodnotila, zda by toto osvobození mělo být zachováno, či by se od něho mělo upustit.

| 5.1.3. | O aktech v přenesené pravomoci ve smyslu článku 42 návrhu nařízení by se mělo před jejich přijetím podrobně diskutovat se všemi zúčastněnými stranami. EHSV má značný zájem se aktivně účastnit konzultací při vypracovávání právních předpisů druhého stupně. |
| --- | --- |

5.1.3.

O aktech v přenesené pravomoci ve smyslu článku 42 návrhu nařízení by se mělo před jejich přijetím podrobně diskutovat se všemi zúčastněnými stranami. EHSV má značný zájem se aktivně účastnit konzultací při vypracovávání právních předpisů druhého stupně.

| 5.1.4. | Podobně by orgán ESMA při vykonávání svých pravomocí, které spočívají v uvádění postupů dohledu členských států ve větší soulad, měl zohlednit nejen postoje místních regulačních orgánů, ale také místních zúčastněných stran včetně účastníků trhu. |
| --- | --- |

5.1.4.

Podobně by orgán ESMA při vykonávání svých pravomocí, které spočívají v uvádění postupů dohledu členských států ve větší soulad, měl zohlednit nejen postoje místních regulačních orgánů, ale také místních zúčastněných stran včetně účastníků trhu.

| 5.1.5. | Vzhledem k tomu, že pro emise s hodnotou nižší než 500 000 EUR není prospektu zapotřebí a tyto emise nespadají do působnosti nařízení, EHSV doporučuje, aby Evropská komise či orgán ESMA vydaly doporučení členským státům, jak vyjasnit postavení „emitentů z řad malých a středních podniků“, kterým není povoleno obchodovat na regulovaných trzích, nýbrž obchodují prostřednictvím mnohostranného obchodního systému či platforem pro skupinové financování. Tato doporučení by se rovněž měla týkat otázky, zda jsou tyto společnosti považovány za veřejně obchodované, či neveřejně obchodované a jaké pro ně budou platit předpisy o dohledu. |
| --- | --- |

5.1.5.

Vzhledem k tomu, že pro emise s hodnotou nižší než 500 000 EUR není prospektu zapotřebí a tyto emise nespadají do působnosti nařízení, EHSV doporučuje, aby Evropská komise či orgán ESMA vydaly doporučení členským státům, jak vyjasnit postavení „emitentů z řad malých a středních podniků“, kterým není povoleno obchodovat na regulovaných trzích, nýbrž obchodují prostřednictvím mnohostranného obchodního systému či platforem pro skupinové financování. Tato doporučení by se rovněž měla týkat otázky, zda jsou tyto společnosti považovány za veřejně obchodované, či neveřejně obchodované a jaké pro ně budou platit předpisy o dohledu.

| 5.1.6. | EHSV upozorňuje na znění čl. 25 odst. 2 odkazující na „jazyk obvyklý v oblasti mezinárodních financí“ a upřesňuje, že by se mělo jednat o úřední jazyk EU akceptovaný v hostitelském státu. |
| --- | --- |

5.1.6.

EHSV upozorňuje na znění čl. 25 odst. 2 odkazující na „jazyk obvyklý v oblasti mezinárodních financí“ a upřesňuje, že by se mělo jednat o úřední jazyk EU akceptovaný v hostitelském státu.

| 5.1.7. | Pokud jde o článek 7, který se týká souhrnu, v němž jsou uvedeny informace pro investory, bylo by užitečné uvést konkrétní varování ohledně rizik spojených s investicí. |
| --- | --- |

5.1.7.

Pokud jde o článek 7, který se týká souhrnu, v němž jsou uvedeny informace pro investory, bylo by užitečné uvést konkrétní varování ohledně rizik spojených s investicí.

V Bruselu dne 16. března 2016.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2014) 903 final.

1

(2)  COM(2015) 468 final. Akční plán pro unii kapitálových trhů je komplexním a ambiciózním programem opatření, která mají posílit úlohu tržního financování v evropské ekonomice.

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a o změně směrnice 2001/34/ES (Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 64).

3

(4)  Směrnice Rady 80/390/EHS ze dne 17. března 1980 o koordinaci požadavků na sestavení, kontrolu a šíření prospektů cenných papírů, které mají být uveřejněny pro přijetí cenných papírů ke kotování na burze cenných papírů (Úř. věst. L 100, 17.4.1980, s. 1).

4

(5)  Směrnice Rady 89/298/EHS ze dne 17. dubna 1989 o koordinaci požadavků na sestavení, kontrolu a šíření prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce převoditelných cenných papírů (Úř. věst. L 124, 5.5.1989, s. 8).

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/73/EU ze dne 24. listopadu 2010, kterou se mění směrnice 2003/71/ES o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a směrnice 2004/109/ES o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu (Úř. věst. L 327, 11.12.2010, s. 1).

6

(7)  Stanovisko EHSV ke směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/73/EU ze dne 24. listopadu 2010, kterou se mění směrnice 2003/71/ES o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a směrnice 2004/109/ES o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu (Úř. věst. C 347, 18.12.2010, s. 79).

7

(8)  Směrnice 2010/73/EU.

8

(9)  Čl. 1 odst. 3 písm. d) návrhu nařízení.

9

(10)  Čl. 3 odst. 2 návrhu nařízení.

10

(11)  Ve svém sdělení „Zlepšování právní úpravy k dosažení lepších výsledků – agenda EU“ (COM(2015) 215 final, s. 7) Komise definuje „gold-plating“ takto: „Členské státy také při uplatňování právních předpisů EU na vnitrostátní úrovni často překračují rámec toho, co právní předpisy EU nezbytně vyžadují (tzv. „pozlacování“). Ve stejném odstavci Komise pokračuje: „Tím sice mohou posílit přínosy, ale také zbytečně zvyšují náklady podniků a veřejných orgánů, přičemž tyto náklady se mylně přičítají právním předpisům EU.“

11

(12)  Čl. 2 odst. 1 písm. f) návrhu nařízení.

12

(13)  Stanovisko EHSV k zelené knize – Vytváření unie kapitálových trhů (Úř. věst. C 383, 17.11.2015, s. 64), zpráva EHSV k tématu Přístup k financím pro malé a střední podniky, eesc-2014-06006-00-00-ri-tra a stanovisko EHSV k tématu Rodinné podniky v Evropě jakožto zdroj obnoveného růstu a lepších pracovních míst (Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 8). Komise byla v těchto stanoviscích vyzvána, aby zavedla novou definici malých a středních podniků, která by lépe odrážela rozmanitost společností v Evropě, a aby řešila potřebu standardizovat různé definice, jež v současnosti stanoví doporučení Komise 2003/361/ES (to přebírá ustanovení doporučení Komise 96/280/ES z roku 1996, jenž je značně zastaralé a nebere v úvahu rozšíření EU), směrnice 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a směrnice 2013/34/EU ze dne 26. června 2013 o ročních účetních závěrkách, konsolidovaných účetních závěrkách a souvisejících zprávách některých forem podniků (současný návrh nařízení již rozpory v definicích uvedených v obou směrnicích řeší).

13

(14)  Čl. 2 odst. 1 písm. f) návrhu nařízení. Původní definice malých a středních podniků uvedená v doporučení 96/280/ES vyžaduje, aby byla splněna současně dvě kritéria ze tří. Doporučení 2003/361/ES však ponechává příslušným orgánům prostor pro uvážení „za účelem administrativního zjednodušení ... používat pro provedení některých svých opatření pouze jedno kritérium – počet zaměstnanců“ (7. bod odůvodnění), což vede k tomu, že je z definice vyloučeno velké množství společností, které by byly za malé a střední podniky považovány, kdyby se používala současně dvě ze tří kritérií jako podle původní definice.

14

(15)  Čl. 2 odst. 1 písm. f) druhá odrážka návrhu nařízení.

15

(16)  Čl. 4 odst. 1 bod 13 směrnice 2014/65/EU.

16

(17)  Čl. 2 odst. 1 písm. t) směrnice 2003/71/ES.

17

(18)  Článek 4 návrhu nařízení.

18

(19)  Článek 5 návrhu nařízení.

19

(20)  Článek 7 návrhu nařízení.

20

(21)  Článek 9 ve spojení s čl. 10 odst. 2, čl. 11 odst. 3, čl. 13 odst. 2 a čl. 19 odst. 5 návrhu nařízení.

21

(22)  Článek 14 a 15 návrhu nařízení.

22

(23)  Čl. 1 odst. 3 písm. d) návrhu nařízení.

23

---

| 18.5.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 177/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 177/16

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému Parlamentu, Radě a Evropské centrální bance Plán na vytvoření jednotnějšího vnějšího zastoupení eurozóny v mezinárodních fórech

[COM(2015) 602 final]

a

k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se stanoví opatření s cílem vytvořit postupně jednotné zastoupení eurozóny v Mezinárodním měnovém fondu

[COM(2015) 603 final – 2015/0250 (NLE)]

(2016/C 177/03)

| Zpravodaj: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Petr ZAHRADNÍK

Dne 11. listopadu 2015 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropské centrální bance – Plán na vytvoření jednotnějšího vnějšího zastoupení eurozóny v mezinárodních fórech

[COM(2015) 602 final]

a

návrhu rozhodnutí Rady, kterým se stanoví opatření s cílem vytvořit postupně jednotné zastoupení eurozóny v Mezinárodním měnovém fondu

[COM(2015) 603 final – 2015/0250 (NLE)].

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 3. března 2016.

Na 515. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. března 2016 (jednání dne 17. března 2016), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 204 hlasy pro, 5 hlasů bylo proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení (návrhy)

| 1.1. | Klíčovým obecným závěrem je konstatování, že má-li být eurozóna v mezinárodních finančních institucích aktivnější, efektivnější a výraznější, musí dojít k posílení jejího vnějšího zastoupení, čímž dojde k zesílení její relativní váhy v rámci mezinárodních finančních institucí a zvýraznění její pozice na mezinárodních finančních trzích. Ještě před zveřejněním těchto dokumentů Evropskou komisí vyjádřil EHSV k tomuto tématu svá stanoviska (1). |
| --- | --- |

1.1.

Klíčovým obecným závěrem je konstatování, že má-li být eurozóna v mezinárodních finančních institucích aktivnější, efektivnější a výraznější, musí dojít k posílení jejího vnějšího zastoupení, čímž dojde k zesílení její relativní váhy v rámci mezinárodních finančních institucí a zvýraznění její pozice na mezinárodních finančních trzích. Ještě před zveřejněním těchto dokumentů Evropskou komisí vyjádřil EHSV k tomuto tématu svá stanoviska (1).

| 1.2. | EHSV taktéž vyjadřuje souhlas s logikou uplatněnou v obou dokumentech, a sice že následně po výrazném zesílení vnitřní správy eurozóny, především v letech 2009–2014, je relevantní učinit též vyvážený krok z pohledu jejího zastoupení v globální ekonomice jako projev posílení politického pilíře zajišťujícího vyváženou vazbu a jednotnost mezi vnitřní soudržností a vnějšími potřebami fungování eurozóny, který též vede ke sblížení paradigmatu hospodářských politik jednotlivých členských států. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV taktéž vyjadřuje souhlas s logikou uplatněnou v obou dokumentech, a sice že následně po výrazném zesílení vnitřní správy eurozóny, především v letech 2009–2014, je relevantní učinit též vyvážený krok z pohledu jejího zastoupení v globální ekonomice jako projev posílení politického pilíře zajišťujícího vyváženou vazbu a jednotnost mezi vnitřní soudržností a vnějšími potřebami fungování eurozóny, který též vede ke sblížení paradigmatu hospodářských politik jednotlivých členských států.

| 1.3. | EHSV rovněž souhlasí z řady důvodů (zvláště pak kvůli dominantní roli v globální správě ekonomických záležitostí a tvorbě hospodářské politiky a také kvůli praktickému angažmá v záchranných programech řady států EU v nedávné době) s prioritním zaměřením posílení vnějšího zastoupení eurozóny na Mezinárodní měnový fond (MMF). |
| --- | --- |

1.3.

EHSV rovněž souhlasí z řady důvodů (zvláště pak kvůli dominantní roli v globální správě ekonomických záležitostí a tvorbě hospodářské politiky a také kvůli praktickému angažmá v záchranných programech řady států EU v nedávné době) s prioritním zaměřením posílení vnějšího zastoupení eurozóny na Mezinárodní měnový fond (MMF).

| 1.4. | EHSV však současně považuje navržené posílené vnější zastoupení EU, resp. eurozóny za první krok celého procesu, který bude následován obdobně podrobným scénářem vztahu vůči dalším relevantním institucím například pro účely bankovní unie či unie kapitálových trhů (například Banka pro mezinárodní platby (BIS) nebo OECD). EHSV navrhuje Evropské komisi – při zachování prioritní váhy MMF ve strategii posílení vnějšího zastoupení eurozóny – rozpracování scénářů posílení a zefektivnění vazeb i vůči ostatním relevantním mezinárodním institucím, zvláště s ohledem na příslušné obsahové zaměření. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV však současně považuje navržené posílené vnější zastoupení EU, resp. eurozóny za první krok celého procesu, který bude následován obdobně podrobným scénářem vztahu vůči dalším relevantním institucím například pro účely bankovní unie či unie kapitálových trhů (například Banka pro mezinárodní platby (BIS) nebo OECD). EHSV navrhuje Evropské komisi – při zachování prioritní váhy MMF ve strategii posílení vnějšího zastoupení eurozóny – rozpracování scénářů posílení a zefektivnění vazeb i vůči ostatním relevantním mezinárodním institucím, zvláště s ohledem na příslušné obsahové zaměření.

| 1.5. | EHSV v obecných rysech souhlasí se scénářem a cílovým stavem návrhu vnějšího zastoupení eurozóny v podobě jejího jednotného zastoupení v MMF do roku 2025 a podporuje výzvu Evropské komise k dosažení konsensu mezi Evropským parlamentem a Radou do té míry, aby Rada mohla přijmout všeobecně přínosné rozhodnutí o navrženém postupu. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV v obecných rysech souhlasí se scénářem a cílovým stavem návrhu vnějšího zastoupení eurozóny v podobě jejího jednotného zastoupení v MMF do roku 2025 a podporuje výzvu Evropské komise k dosažení konsensu mezi Evropským parlamentem a Radou do té míry, aby Rada mohla přijmout všeobecně přínosné rozhodnutí o navrženém postupu.

| 1.6. | EHSV současně doporučuje v této souvislosti jasné a zřetelné definování rolí vnějšího zastoupení eurozóny na straně jedné a jeho koordinované propojení s rolí EU jako celku na straně druhé (ve smyslu zachování integrity jednotného trhu). EHSV se domnívá, že navržené zastoupení eurozóny v MMF se dotýká též oblastí, které věcně a obsahově přesahují tematické vymezení eurozóny a jsou vrcholně relevantní pro celou EU a její všechny členské státy. EHSV současně podporuje, aby byla v úvahu zahrnuta i záležitost budoucího rozšíření eurozóny v procesu jejího vnějšího zastoupení. Existence takovéto koordinace může představovat dodatečný důvod a motiv pro vyhodnocení rozhodnutí o připravenosti členského státu do eurozóny vstoupit. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV současně doporučuje v této souvislosti jasné a zřetelné definování rolí vnějšího zastoupení eurozóny na straně jedné a jeho koordinované propojení s rolí EU jako celku na straně druhé (ve smyslu zachování integrity jednotného trhu). EHSV se domnívá, že navržené zastoupení eurozóny v MMF se dotýká též oblastí, které věcně a obsahově přesahují tematické vymezení eurozóny a jsou vrcholně relevantní pro celou EU a její všechny členské státy. EHSV současně podporuje, aby byla v úvahu zahrnuta i záležitost budoucího rozšíření eurozóny v procesu jejího vnějšího zastoupení. Existence takovéto koordinace může představovat dodatečný důvod a motiv pro vyhodnocení rozhodnutí o připravenosti členského státu do eurozóny vstoupit.

| 1.7. | EHSV vyjadřuje souhlas se základními body třífázového scénáře k dosažení jednotného místa v MMF do roku 2025 i s přechodovými fázemi k tomuto cíli vedoucími. Musí však být zajištěn odpovídající politický tlak na včasné naplnění povinností a závazků z toho plynoucích pro členské státy. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV vyjadřuje souhlas se základními body třífázového scénáře k dosažení jednotného místa v MMF do roku 2025 i s přechodovými fázemi k tomuto cíli vedoucími. Musí však být zajištěn odpovídající politický tlak na včasné naplnění povinností a závazků z toho plynoucích pro členské státy.

| 1.8. | EHSV současně souhlasí též s návrhem na vytvoření architektury vedoucí k vytvoření kompetentního reprezentanta zájmů eurozóny prioritně pro MMF, ale též pro všechny další relevantní finanční instituce v Bruselu (přeměnou skupiny SCMMF na plnohodnotný podvýbor Hospodářského a finančního výboru) a s formací pro zastoupení jednotného zájmu eurozóny ve Washingtonu D. C. při zajištění explicitní a reálně naplňované koordinace i vůči nečlenským zemím eurozóny. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV současně souhlasí též s návrhem na vytvoření architektury vedoucí k vytvoření kompetentního reprezentanta zájmů eurozóny prioritně pro MMF, ale též pro všechny další relevantní finanční instituce v Bruselu (přeměnou skupiny SCMMF na plnohodnotný podvýbor Hospodářského a finančního výboru) a s formací pro zastoupení jednotného zájmu eurozóny ve Washingtonu D. C. při zajištění explicitní a reálně naplňované koordinace i vůči nečlenským zemím eurozóny.

| 1.9. | EHSV předpokládá, že výsledkem navrženého postupu bude lepší a hlubší koordinace mezi členskými státy v oblasti hospodářské politiky a její vnější dimenze a očekává odpovídající koordinaci mezi jednotlivými příslušnými institucemi a orgány EU v této záležitosti, díky níž bude rovněž zabezpečena co největší transparentnost. |
| --- | --- |

1.9.

EHSV předpokládá, že výsledkem navrženého postupu bude lepší a hlubší koordinace mezi členskými státy v oblasti hospodářské politiky a její vnější dimenze a očekává odpovídající koordinaci mezi jednotlivými příslušnými institucemi a orgány EU v této záležitosti, díky níž bude rovněž zabezpečena co největší transparentnost.

| 1.10. | EHSV je názoru, že podoba obou dokumentů je vesměs zaměřena na procedurálně-organizační či legislativně právní aspekty problému. EHSV doporučuje zahrnutí ekonomické analýzy a stručného vyjádření k očekávaným přínosům a dopadům po jeho implementaci. |
| --- | --- |

1.10.

EHSV je názoru, že podoba obou dokumentů je vesměs zaměřena na procedurálně-organizační či legislativně právní aspekty problému. EHSV doporučuje zahrnutí ekonomické analýzy a stručného vyjádření k očekávaným přínosům a dopadům po jeho implementaci.

| 1.11. | EHSV souhlasí a podporuje navrženou praxi podávání pravidelných zpráv o pokroku zajištění posíleného vnějšího zastoupení eurozóně, nejblíže na jaře 2017. |
| --- | --- |

1.11.

EHSV souhlasí a podporuje navrženou praxi podávání pravidelných zpráv o pokroku zajištění posíleného vnějšího zastoupení eurozóně, nejblíže na jaře 2017.

2.   Návrhy Evropské komise: deskripce a analýza

| 2.1. | Předmětem stanoviska je shrnutí názoru na dva dokumenty, které byly vydány 21. října 2015 jako součást balíčku opatření k dokončení evropské Hospodářské a měnové unie (HMU). Tyto dokumenty se týkají jedné z priorit tohoto balíčku – vnějšího zastoupení eurozóny. Balíček je přitom koncipován jako systém vzájemně se ovlivňujících a podmíněných kroků, jež všechny jsou zásadní pro naplnění požadovaného cíle v roce 2025. |
| --- | --- |

2.1.

Předmětem stanoviska je shrnutí názoru na dva dokumenty, které byly vydány 21. října 2015 jako součást balíčku opatření k dokončení evropské Hospodářské a měnové unie (HMU). Tyto dokumenty se týkají jedné z priorit tohoto balíčku – vnějšího zastoupení eurozóny. Balíček je přitom koncipován jako systém vzájemně se ovlivňujících a podmíněných kroků, jež všechny jsou zásadní pro naplnění požadovaného cíle v roce 2025.

| 2.2. | Koncept vychází z již existujících návrhů na vytvoření prohloubené a skutečné HMU (listopad 2012) a byl dále akcentován ve Zprávě pěti předsedů z června 2015. |
| --- | --- |

2.2.

Koncept vychází z již existujících návrhů na vytvoření prohloubené a skutečné HMU (listopad 2012) a byl dále akcentován ve Zprávě pěti předsedů z června 2015.

| 2.3. | Dokumenty předpokládají, že klíčovou institucí, vůči níž by mělo být vnější zastoupení eurozóny posíleno, je Mezinárodní měnový fond (MMF). |
| --- | --- |

2.3.

Dokumenty předpokládají, že klíčovou institucí, vůči níž by mělo být vnější zastoupení eurozóny posíleno, je Mezinárodní měnový fond (MMF).

| 2.4. | Pokud by eurozóna byla zastoupena jednotným způsobem, byla by umožněna i jednotná komunikace eurozóny vůči MMF v záležitostech, ve kterých se unijní politiky výrazně koordinují – hospodářských a rozpočtových, makroekonomického dohledu, kurzové politiky, finanční stability. |
| --- | --- |

2.4.

Pokud by eurozóna byla zastoupena jednotným způsobem, byla by umožněna i jednotná komunikace eurozóny vůči MMF v záležitostech, ve kterých se unijní politiky výrazně koordinují – hospodářských a rozpočtových, makroekonomického dohledu, kurzové politiky, finanční stability.

| 2.5. | Na vymezené východisko navazuje návrh konzistentnějšího a efektivnějšího vnějšího zastoupení eurozóny v MMF; je založen na strategii co nejdříve se dohodnout na podobě scénáře a pozvolně naplňovat jeho realizaci; opírá se o tři navržené fáze. |
| --- | --- |

2.5.

Na vymezené východisko navazuje návrh konzistentnějšího a efektivnějšího vnějšího zastoupení eurozóny v MMF; je založen na strategii co nejdříve se dohodnout na podobě scénáře a pozvolně naplňovat jeho realizaci; opírá se o tři navržené fáze.

| 2.6. | Koncept posilování vnějšího zastoupení eurozóny má být prováděn transparentně a zainteresovaná veřejnost má být informována prostřednictvím podávání pravidelných zpráv o pokroku. |
| --- | --- |

2.6.

Koncept posilování vnějšího zastoupení eurozóny má být prováděn transparentně a zainteresovaná veřejnost má být informována prostřednictvím podávání pravidelných zpráv o pokroku.

| 2.7. | Legislativní úprava specifikovaná v dokumentu COM(2015) 603 final formuluje cílový stav jednotného zastoupení eurozóny v MMF v roce 2025 následovně:






  — | Rada guvernérů; prezentace pohledů eurozóny; zastoupení předsedou Euroskupiny, |
| --- | --- | --- |

2.7.

Legislativní úprava specifikovaná v dokumentu COM(2015) 603 final formuluje cílový stav jednotného zastoupení eurozóny v MMF v roce 2025 následovně:

—

Rada guvernérů; prezentace pohledů eurozóny; zastoupení předsedou Euroskupiny,

| — | Mezinárodní měnový a finanční výbor; zastoupení předsedou Euroskupiny, |
| --- | --- |

—

Mezinárodní měnový a finanční výbor; zastoupení předsedou Euroskupiny,

| — | Výkonná rada MMF; přímé zastoupení eurozóny výkonným ředitelem konstituence eurozóny poté, co se vytvoří z jedné nebo několika konstituencí tvořených pouze členskými státy eurozóny (volba výkonného ředitele na návrh předsedy Euroskupiny; plná koordinace ústních i písemných prohlášení). |
| --- | --- |

—

Výkonná rada MMF; přímé zastoupení eurozóny výkonným ředitelem konstituence eurozóny poté, co se vytvoří z jedné nebo několika konstituencí tvořených pouze členskými státy eurozóny (volba výkonného ředitele na návrh předsedy Euroskupiny; plná koordinace ústních i písemných prohlášení).

| 2.8. | V případě rozšíření eurozóny; budou učiněny nutné změny v rámci koordinace s nečlenskými zeměmi eurozóny a provedeny kroky k přizpůsobení nové skutečnosti i v rámci jednotného zastoupení. |
| --- | --- |

2.8.

V případě rozšíření eurozóny; budou učiněny nutné změny v rámci koordinace s nečlenskými zeměmi eurozóny a provedeny kroky k přizpůsobení nové skutečnosti i v rámci jednotného zastoupení.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | První materiál se zaměřuje především na procedurálně-organizační záležitosti tématu, kdežto druhý text upravuje tyto poznatky v podobě legislativního návrhu. Oba představují integrální příspěvek pro vytvoření politického pilíře eurozóny a zajištění vyváženosti mezi vnitřními a vnějšími nástroji, jimiž eurozóna disponuje. Existence společného hlasu ve vnějším zastoupení eurozóny posílí koordinaci a soudržnost eurozóny a přispěje též ke sblížení celé škály hospodářských politik mezi jejími jednotlivými členy. K zajištění a naplnění této vize je nutné přijetí větší odpovědnosti ve smyslu intenzivnější integrace a posílení institucí. |
| --- | --- |

3.1.

První materiál se zaměřuje především na procedurálně-organizační záležitosti tématu, kdežto druhý text upravuje tyto poznatky v podobě legislativního návrhu. Oba představují integrální příspěvek pro vytvoření politického pilíře eurozóny a zajištění vyváženosti mezi vnitřními a vnějšími nástroji, jimiž eurozóna disponuje. Existence společného hlasu ve vnějším zastoupení eurozóny posílí koordinaci a soudržnost eurozóny a přispěje též ke sblížení celé škály hospodářských politik mezi jejími jednotlivými členy. K zajištění a naplnění této vize je nutné přijetí větší odpovědnosti ve smyslu intenzivnější integrace a posílení institucí.

| 3.2. | V období 2009–2014 došlo v oblasti koordinace hospodářských politik EU k přijetí dosud bezprecedentního počtu opatření (zavedení permanentně se opakujícího procesu evropského semestru; přizpůsobení pravidel Paktu stability a růstu; přijetí balíčků šesti a dvou právních aktů (Six-Pack; Two-Pack); Smlouva o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii (Fiskální kompakt); Evropský stabilizační mechanismus (ESM); bankovní unie; unie kapitálových trhů apod.), která představovala ve většině nápravu chybějících konstrukčních prvků eurozóny nebo přijímání krátkodobých záchranných opatření k zajištění urgentních potřeb hospodářské a fiskální politiky. Balík opatření, zveřejněný 21. října 2015, jenž navazuje na Zprávu pěti předsedů, je po dlouhé době ambiciózním, dopředu hledícím konceptem, zaměřeným na rozvoj a zlepšení institucionálního a instrumentálního prostředí eurozóny a její architektury, jež by realizací těchto opatření měla být optimalizována a silněji integrována. |
| --- | --- |

3.2.

V období 2009–2014 došlo v oblasti koordinace hospodářských politik EU k přijetí dosud bezprecedentního počtu opatření (zavedení permanentně se opakujícího procesu evropského semestru; přizpůsobení pravidel Paktu stability a růstu; přijetí balíčků šesti a dvou právních aktů (Six-Pack; Two-Pack); Smlouva o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii (Fiskální kompakt); Evropský stabilizační mechanismus (ESM); bankovní unie; unie kapitálových trhů apod.), která představovala ve většině nápravu chybějících konstrukčních prvků eurozóny nebo přijímání krátkodobých záchranných opatření k zajištění urgentních potřeb hospodářské a fiskální politiky. Balík opatření, zveřejněný 21. října 2015, jenž navazuje na Zprávu pěti předsedů, je po dlouhé době ambiciózním, dopředu hledícím konceptem, zaměřeným na rozvoj a zlepšení institucionálního a instrumentálního prostředí eurozóny a její architektury, jež by realizací těchto opatření měla být optimalizována a silněji integrována.

| 3.3. | Přijatá opatření v období 2009–2014 se vesměs orientovala na vnitřní posílení funkčnosti eurozóny a odpovídající zajištění vnějšího zastoupení eurozóny nebylo činěno adekvátně růstu jejího významu i posunu v oblasti koordinace hospodářských politik. Pozice eurozóny v mezinárodních finančních institucích a v důsledku též na mezinárodních finančních trzích buď ztratila relativně na síle, anebo nenaplňuje potenciál, kterým disponuje. Posílení vnější funkčnosti eurozóny by se tak mělo projevit také navenek a v globální finanční architektuře musí být koherentnější a jednotnější. |
| --- | --- |

3.3.

Přijatá opatření v období 2009–2014 se vesměs orientovala na vnitřní posílení funkčnosti eurozóny a odpovídající zajištění vnějšího zastoupení eurozóny nebylo činěno adekvátně růstu jejího významu i posunu v oblasti koordinace hospodářských politik. Pozice eurozóny v mezinárodních finančních institucích a v důsledku též na mezinárodních finančních trzích buď ztratila relativně na síle, anebo nenaplňuje potenciál, kterým disponuje. Posílení vnější funkčnosti eurozóny by se tak mělo projevit také navenek a v globální finanční architektuře musí být koherentnější a jednotnější.

| 3.4. | Téma vnějšího zastoupení eurozóny je žádoucí vnímat v širším politickém kontextu, jež představoval motiv pro Zprávu pěti prezidentů. Implicitně lze vyvodit přesvědčení, že






  a) | stávající architektura EMU není dostatečná k zajištění naplnění přínosů od eurozóny očekávaných; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Téma vnějšího zastoupení eurozóny je žádoucí vnímat v širším politickém kontextu, jež představoval motiv pro Zprávu pěti prezidentů. Implicitně lze vyvodit přesvědčení, že

a)

stávající architektura EMU není dostatečná k zajištění naplnění přínosů od eurozóny očekávaných;

| b) | efekt opatření zaměřených na vnitřní záležitosti eurozóny se nemůže s ohledem na roli, kterou euro v globální ekonomice má, bez odpovídajícího vnějšího zastoupení naplnit. |
| --- | --- |

b)

efekt opatření zaměřených na vnitřní záležitosti eurozóny se nemůže s ohledem na roli, kterou euro v globální ekonomice má, bez odpovídajícího vnějšího zastoupení naplnit.

| 3.5. | Lze nabýt přesvědčení, že případný scénář nerealizace odpovídajícího vnějšího zastoupení eurozóny by mohl vést k nevyužití potenciálu eurozóny při tvorbě globální hospodářské a měnové politiky i k omezení atraktivnosti eura jako transakční, investiční a rezervní měny v globálním kontextu. |
| --- | --- |

3.5.

Lze nabýt přesvědčení, že případný scénář nerealizace odpovídajícího vnějšího zastoupení eurozóny by mohl vést k nevyužití potenciálu eurozóny při tvorbě globální hospodářské a měnové politiky i k omezení atraktivnosti eura jako transakční, investiční a rezervní měny v globálním kontextu.

| 3.6. | Potřeba zaměření se na MMF vyplývá ze silné komplementarity mezi hospodářskými politikami a jejími nástroji na úrovni EU a MMF poté, co na úrovni EU, a zvláště eurozóny, došlo k jejich výraznému posílení a koordinaci (2). MMF je pak klíčovou globální institucí v oblasti správy ekonomických záležitostí a navíc, v součinnosti s Evropskou komisí a Evropskou centrální bankou, sehrál významnou roli při formování a realizaci programů záchrany členských států zasažených ekonomickou a dluhovou krizí. Očekávaná role MMF by se měla dále posílit a potřeba součinnosti eurozóny s MMF bude pojímána z daleko širší a komplexnější perspektivy než jen z izolovaného pohledu jednotlivých členských států. EHSV současně poukazuje na fakt, že pokud by byl od samého počátku součástí eurozóny Evropský měnový fond, který již figuroval v původních návrzích před vznikem Evropského měnového systému na konci 70. let, mohl by tento v období krize sehrát roli, která byla v realitě naplněna právě MMF. |
| --- | --- |

3.6.

Potřeba zaměření se na MMF vyplývá ze silné komplementarity mezi hospodářskými politikami a jejími nástroji na úrovni EU a MMF poté, co na úrovni EU, a zvláště eurozóny, došlo k jejich výraznému posílení a koordinaci (2). MMF je pak klíčovou globální institucí v oblasti správy ekonomických záležitostí a navíc, v součinnosti s Evropskou komisí a Evropskou centrální bankou, sehrál významnou roli při formování a realizaci programů záchrany členských států zasažených ekonomickou a dluhovou krizí. Očekávaná role MMF by se měla dále posílit a potřeba součinnosti eurozóny s MMF bude pojímána z daleko širší a komplexnější perspektivy než jen z izolovaného pohledu jednotlivých členských států. EHSV současně poukazuje na fakt, že pokud by byl od samého počátku součástí eurozóny Evropský měnový fond, který již figuroval v původních návrzích před vznikem Evropského měnového systému na konci 70. let, mohl by tento v období krize sehrát roli, která byla v realitě naplněna právě MMF.

| 3.7. | Intenzivnějšímu a efektivnějšímu vnějšímu zastoupení eurozóny, brání sada identifikovaných a korektně posouzených překážek:






  — | roztříštěnost mezi členskými státy (z pohledu zastoupení ve Výkonné radě MMF; 19 členů eurozóny je v šesti konstituencích, dva zástupci stojí zcela samostatně; toto uspořádání často brání členským státům eurozóny vyjádřit jejich společný postoj); |
| --- | --- | --- |

3.7.

Intenzivnějšímu a efektivnějšímu vnějšímu zastoupení eurozóny, brání sada identifikovaných a korektně posouzených překážek:

—

roztříštěnost mezi členskými státy (z pohledu zastoupení ve Výkonné radě MMF; 19 členů eurozóny je v šesti konstituencích, dva zástupci stojí zcela samostatně; toto uspořádání často brání členským státům eurozóny vyjádřit jejich společný postoj);

| — | nedostatečné zastoupení eurozóny jako celku (není žádný jediný zástupce eurozóny s oficiálním mandátem ve Výkonné radě MMF – nyní tuto roli plní předseda skupiny EURMMF); ani MMF nemá vůči tématům společným pro eurozónu optimálního partnera (viz opět opatření, která proběhla při posílení koordinace hospodářských politik v nedávném období); Evropská centrální banka disponuje statutem pozorovatele ve Výkonné radě MMF; |
| --- | --- |

—

nedostatečné zastoupení eurozóny jako celku (není žádný jediný zástupce eurozóny s oficiálním mandátem ve Výkonné radě MMF – nyní tuto roli plní předseda skupiny EURMMF); ani MMF nemá vůči tématům společným pro eurozónu optimálního partnera (viz opět opatření, která proběhla při posílení koordinace hospodářských politik v nedávném období); Evropská centrální banka disponuje statutem pozorovatele ve Výkonné radě MMF;

| — | nedostatečná koordinace na úrovni eurozóny (dávná a nenaplňovaná dohoda Evropské rady ve Vídni v roce 1998); koordinace na úrovni Unie prostřednictvím Hospodářského a finančního výboru – Stálá pracovní skupina pro záležitosti MMF (SCMMF) – praxe spočívá spíše v tom, že jednotlivé členské země obhajují své vlastní stanovisko. |
| --- | --- |

—

nedostatečná koordinace na úrovni eurozóny (dávná a nenaplňovaná dohoda Evropské rady ve Vídni v roce 1998); koordinace na úrovni Unie prostřednictvím Hospodářského a finančního výboru – Stálá pracovní skupina pro záležitosti MMF (SCMMF) – praxe spočívá spíše v tom, že jednotlivé členské země obhajují své vlastní stanovisko.

| 3.8. | I s ohledem na výše řečené lze vyvodit zásadní komentář vznesený k oběma diskutovaným dokumentům: realizace obou dokumentů vyžaduje intenzivní potřebu koordinace v několika ohledech: mezi vnitřními a vnějšími nástroji, které má eurozóna k dispozici směrem k optimální podobě její architektury a funkčnosti, sladěnosti hospodářských politik, soudržnosti a konvergence; mezi zeměmi eurozóny a těmi členskými státy, které nemají zavedené euro (s připravenou procedurou v případě rozšíření eurozóny); mezi jednotlivými formami vnějšího zastoupení eurozóny (měnové záležitosti, strukturální politika, bankovnictví a finanční trh, hospodářská politika). Za východisko principů koordinace lze považovat tezi, že euro představuje měnovou jednotku EU. |
| --- | --- |

3.8.

I s ohledem na výše řečené lze vyvodit zásadní komentář vznesený k oběma diskutovaným dokumentům: realizace obou dokumentů vyžaduje intenzivní potřebu koordinace v několika ohledech: mezi vnitřními a vnějšími nástroji, které má eurozóna k dispozici směrem k optimální podobě její architektury a funkčnosti, sladěnosti hospodářských politik, soudržnosti a konvergence; mezi zeměmi eurozóny a těmi členskými státy, které nemají zavedené euro (s připravenou procedurou v případě rozšíření eurozóny); mezi jednotlivými formami vnějšího zastoupení eurozóny (měnové záležitosti, strukturální politika, bankovnictví a finanční trh, hospodářská politika). Za východisko principů koordinace lze považovat tezi, že euro představuje měnovou jednotku EU.

| 3.9. | Za obecnou připomínku lze považovat též potřebu vyvážit procedurálně-administrativně-legislativní pojetí dokumentů odpovídajícím ekonomicko-analytickým a politickým argumentačním kontextem. |
| --- | --- |

3.9.

Za obecnou připomínku lze považovat též potřebu vyvážit procedurálně-administrativně-legislativní pojetí dokumentů odpovídajícím ekonomicko-analytickým a politickým argumentačním kontextem.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | V souladu s výše podanými Obecnými připomínkami lze doporučit zpracování jednoduché schematické provázanosti mezi novou unijní ekonomickou správou a politikami MMF, případně dalších institucí, analogicky například s obsahovým a časovým scénářem realizace a naplňování evropského semestru, jež by diskusi tohoto tématu zprůhlednilo a zpřístupnilo. |
| --- | --- |

4.1.

V souladu s výše podanými Obecnými připomínkami lze doporučit zpracování jednoduché schematické provázanosti mezi novou unijní ekonomickou správou a politikami MMF, případně dalších institucí, analogicky například s obsahovým a časovým scénářem realizace a naplňování evropského semestru, jež by diskusi tohoto tématu zprůhlednilo a zpřístupnilo.

| 4.2. | Lze doporučit též zpracování scénáře vnitřní provozní koordinace zainteresovaných institucí a entit EU ve smyslu dosažení efektivní synergie mezi nimi, zvláště v přípravných a přechodových fázích realizace tohoto konceptu a v období rozšiřování eurozóny z pohledu flexibility pravidel a procedur. S cílem zajistit co největší transparentnost a demokratickou odpovědnost, jak je požadováno ve sdělení Komise, by v těchto záležitostech měl plnit určitou úlohu Evropský parlament, a to ve shodě s metodou Společenství v oblasti rozhodování. |
| --- | --- |

4.2.

Lze doporučit též zpracování scénáře vnitřní provozní koordinace zainteresovaných institucí a entit EU ve smyslu dosažení efektivní synergie mezi nimi, zvláště v přípravných a přechodových fázích realizace tohoto konceptu a v období rozšiřování eurozóny z pohledu flexibility pravidel a procedur. S cílem zajistit co největší transparentnost a demokratickou odpovědnost, jak je požadováno ve sdělení Komise, by v těchto záležitostech měl plnit určitou úlohu Evropský parlament, a to ve shodě s metodou Společenství v oblasti rozhodování.

| 4.3. | Návrh na rozšíření vnějšího zastoupení eurozóny je součástí balíčku, v němž se přepracovává podoba evropského semestru, zavádí vnitrostátní rady pro konkurenceschopnost a Evropská fiskální rada. Zvláště tyto kroky povedou k potřebě zastupovat EU a eurozónu na dalších relevantních fórech. V tomto ohledu se jeví jako užitečné posílení součinnosti s OECD, G7, G20, Bankou pro mezinárodní platby (BIS) či Světovou bankou. Tyto kroky se týkají výkonu a koordinace makroekonomických politik, reformy finanční regulace a daňové transparentnosti (zástupci EU i eurozóny (předseda Evropské rady, předseda Evropské komise, předseda Euroskupiny, představitelé Evropské komise, Evropské centrální banky, ministři jednotlivých zemí zastoupených v G7, resp. G20), záležitostí spojených s vytvářením bankovní unie a unie kapitálových trhů a dalších relevantních témat. Potenciálně jsou otevřeny další možnosti, například v případě Asijské banky pro investice do infrastruktury (AIIB), kde jsou v poměrně velkém počtu zastoupeny jednotlivé členské země. |
| --- | --- |

4.3.

Návrh na rozšíření vnějšího zastoupení eurozóny je součástí balíčku, v němž se přepracovává podoba evropského semestru, zavádí vnitrostátní rady pro konkurenceschopnost a Evropská fiskální rada. Zvláště tyto kroky povedou k potřebě zastupovat EU a eurozónu na dalších relevantních fórech. V tomto ohledu se jeví jako užitečné posílení součinnosti s OECD, G7, G20, Bankou pro mezinárodní platby (BIS) či Světovou bankou. Tyto kroky se týkají výkonu a koordinace makroekonomických politik, reformy finanční regulace a daňové transparentnosti (zástupci EU i eurozóny (předseda Evropské rady, předseda Evropské komise, předseda Euroskupiny, představitelé Evropské komise, Evropské centrální banky, ministři jednotlivých zemí zastoupených v G7, resp. G20), záležitostí spojených s vytvářením bankovní unie a unie kapitálových trhů a dalších relevantních témat. Potenciálně jsou otevřeny další možnosti, například v případě Asijské banky pro investice do infrastruktury (AIIB), kde jsou v poměrně velkém počtu zastoupeny jednotlivé členské země.

| 4.4. | Výše identifikované poznatky napovídají, že potřeba zefektivnění vnějšího zastoupení eurozóny představuje první a nezbytný krok k posílení váhy, významu a respektu měnové jednotky EU v globální ekonomice, učiněný v souvislosti s projektem dokončení HMU a jeho úspěšnost bude silně podmíněna reálnou ekonomickou výkonností eurozóny i kvalitním výkonem všech vůči ní relevantních hospodářských politik. |
| --- | --- |

4.4.

Výše identifikované poznatky napovídají, že potřeba zefektivnění vnějšího zastoupení eurozóny představuje první a nezbytný krok k posílení váhy, významu a respektu měnové jednotky EU v globální ekonomice, učiněný v souvislosti s projektem dokončení HMU a jeho úspěšnost bude silně podmíněna reálnou ekonomickou výkonností eurozóny i kvalitním výkonem všech vůči ní relevantních hospodářských politik.

V Bruselu dne 17. března 2016.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  Stanovisko EHSV z vlastní iniciativy „Dokončení HMU – politický pilíř“ (Úř. věst. C 332, 8.10.2015, s. 8).

1

(2)  Stanovisko EHSV z vlastní iniciativy „Důsledky krize veřejného dluhu pro veřejnou správu v EU“ (Úř. věst. C 51, 17.2.2011, s. 15).

2

---

| 18.5.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 177/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 177/21

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 806/2014 za účelem zřízení evropského systému pojištění vkladů

[COM(2015) 586 final – 2015/0270 (COD)]

(2016/C 177/04)

Zpravodaj:

Daniel MAREELS

Dne 18. ledna 2016 se Evropský parlament a dne 20. ledna 2016 Rada, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 806/2014 za účelem zřízení evropského systému pojištění vkladů

[COM(2015) 586 final – 2015/0270 (COD)].

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 3. března 2016.

Na 515. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. března 2016 (jednání dne 17. března 2016), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 197 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 8 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Společně a souběžně s návrhem evropského systému pojištění vkladů (1) (dále jen „EDIS“) Komise zveřejnila sdělení Dokončení bankovní unie. Ze zveřejnění vyplývá, že oba texty jsou vnímány „souběžně“ a zavedení dalšího sdílení rizik (viz návrh ohledně systému EDIS) musí „doprovázet“ další snižování rizik v bankovní unii (viz sdělení). Je proto zřejmé, že oba texty tvoří dvě části jednoho celku, a proto považuje Výbor za vhodné se vyjádřit i k tomuto sdělení. Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá jak legislativní návrh, tak sdělení. |
| --- | --- |

1.1.

Společně a souběžně s návrhem evropského systému pojištění vkladů (1) (dále jen „EDIS“) Komise zveřejnila sdělení Dokončení bankovní unie. Ze zveřejnění vyplývá, že oba texty jsou vnímány „souběžně“ a zavedení dalšího sdílení rizik (viz návrh ohledně systému EDIS) musí „doprovázet“ další snižování rizik v bankovní unii (viz sdělení). Je proto zřejmé, že oba texty tvoří dvě části jednoho celku, a proto považuje Výbor za vhodné se vyjádřit i k tomuto sdělení. Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá jak legislativní návrh, tak sdělení.

| 1.2. | S ohledem na to, že je nyní jasné, že systém EDIS a avizovaná opatření k minimalizaci rizik mají v souvislosti s posílením a dokončením bankovní unie řadu zásadních a důležitých společných cílů, je Výbor celkem vzato a v zásadě toho názoru, že oba druhy opatření se musí uskutečnit jednotným způsobem a pomocí skutečně rovnocenných nástrojů a metod. Tyto metody, které musí pro skutečné dosažení plánovaných cílů poskytovat stejné záruky, jsou na místě o to víc, že oba druhy opatření se doplňují a jsou nutná, aby nabídla řešení, které by bylo přijatelné a vyvážené pro každého, a současně i definitivní. Proto a za účelem dosažení reálného pokroku považuje Výbor za zásadní, aby jak systém EDIS, tak i relevantní opatření k minimalizaci rizik byly bezodkladně a skutečně současně používány a realizovány, a to v souladu s jasným a konkrétně stanoveným harmonogramem. Vytvoření vhodných podmínek k tomu, aby bylo možné podnikat další kroky, má rovněž velký význam pro další dotváření hospodářské a měnové unie (HMU), jejíž významnou součástí bankovní unie je. |
| --- | --- |

1.2.

S ohledem na to, že je nyní jasné, že systém EDIS a avizovaná opatření k minimalizaci rizik mají v souvislosti s posílením a dokončením bankovní unie řadu zásadních a důležitých společných cílů, je Výbor celkem vzato a v zásadě toho názoru, že oba druhy opatření se musí uskutečnit jednotným způsobem a pomocí skutečně rovnocenných nástrojů a metod. Tyto metody, které musí pro skutečné dosažení plánovaných cílů poskytovat stejné záruky, jsou na místě o to víc, že oba druhy opatření se doplňují a jsou nutná, aby nabídla řešení, které by bylo přijatelné a vyvážené pro každého, a současně i definitivní. Proto a za účelem dosažení reálného pokroku považuje Výbor za zásadní, aby jak systém EDIS, tak i relevantní opatření k minimalizaci rizik byly bezodkladně a skutečně současně používány a realizovány, a to v souladu s jasným a konkrétně stanoveným harmonogramem. Vytvoření vhodných podmínek k tomu, aby bylo možné podnikat další kroky, má rovněž velký význam pro další dotváření hospodářské a měnové unie (HMU), jejíž významnou součástí bankovní unie je.

| 1.3. | Pokud jde o EDIS, je tento systém pro bankovní unii velmi významný a tvoří v ní třetí pilíř. Výbor EHSV se již dříve profiloval jako velký zastánce dalšího dotváření bankovní unie a systému pojištění vkladů a vyzýval k tomu, aby se tak stalo co nejdříve. Činil tak s ohledem na posílení hospodářské a finanční stability EU. |
| --- | --- |

1.3.

Pokud jde o EDIS, je tento systém pro bankovní unii velmi významný a tvoří v ní třetí pilíř. Výbor EHSV se již dříve profiloval jako velký zastánce dalšího dotváření bankovní unie a systému pojištění vkladů a vyzýval k tomu, aby se tak stalo co nejdříve. Činil tak s ohledem na posílení hospodářské a finanční stability EU.

| 1.4. | Stabilní, bezpečné a dobře chráněné vklady jsou v zájmu všech, zejména pak střadatelů a vkladatelů. EHSV nadále považuje za důležité ochránit jejich důvěru a zajistit jim co nejlepší ochranu. Nyní jde o to zvýšit důvěru střadatelů a vkladatelů v banky a dovolit jim, aby těžili z finanční integrace a rovných podmínek mezi bankami. Stabilní vklady jsou navíc nadále nezbytné pro financování ekonomiky, rodin a podniků, zejména pak malých a středních podniků. |
| --- | --- |

1.4.

Stabilní, bezpečné a dobře chráněné vklady jsou v zájmu všech, zejména pak střadatelů a vkladatelů. EHSV nadále považuje za důležité ochránit jejich důvěru a zajistit jim co nejlepší ochranu. Nyní jde o to zvýšit důvěru střadatelů a vkladatelů v banky a dovolit jim, aby těžili z finanční integrace a rovných podmínek mezi bankami. Stabilní vklady jsou navíc nadále nezbytné pro financování ekonomiky, rodin a podniků, zejména pak malých a středních podniků.

| 1.5. | EHSV jde o to, aby pomocí systému EDIS došlo k dalšímu posílení bankovní unie, ke zvýšení její odolnosti vůči možným finančním krizím a ke zvýšení finanční stability. Evropský systém pojištění vkladů může díky své povaze příznivě ovlivnit situaci v jednotlivých členských státech a bankách, neboť může lépe pomoci absorbovat lokální otřesy. To může pomoci odradit některé subjekty od spekulací na úkor některých zemí a bank, čímž dojde ke snížení rizika bankovní paniky. Zároveň se dále oslabí vazba mezi institucemi a jejich příslušnými státy. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV jde o to, aby pomocí systému EDIS došlo k dalšímu posílení bankovní unie, ke zvýšení její odolnosti vůči možným finančním krizím a ke zvýšení finanční stability. Evropský systém pojištění vkladů může díky své povaze příznivě ovlivnit situaci v jednotlivých členských státech a bankách, neboť může lépe pomoci absorbovat lokální otřesy. To může pomoci odradit některé subjekty od spekulací na úkor některých zemí a bank, čímž dojde ke snížení rizika bankovní paniky. Zároveň se dále oslabí vazba mezi institucemi a jejich příslušnými státy.

| 1.6. | Pokud jde o avizovaná opatření k minimalizaci rizik, ta jsou v bankovní unii nezbytná stejnou měrou. Přispívají k posílení bankovní unie tím, že zajišťují rovnější podmínky mezi bankami a oslabení jejich vazby na příslušné státy. Posílí se tak odolnost a stabilita systému. Přijetí mechanizmů pro sdílení rizik vyžaduje skutečnou realizaci rovných podmínek prostřednictvím pravidel a dohledu, což také přispívá k nastolení nezbytné vzájemné důvěry mezi všemi dotčenými stranami bankovní unie. |
| --- | --- |

1.6.

Pokud jde o avizovaná opatření k minimalizaci rizik, ta jsou v bankovní unii nezbytná stejnou měrou. Přispívají k posílení bankovní unie tím, že zajišťují rovnější podmínky mezi bankami a oslabení jejich vazby na příslušné státy. Posílí se tak odolnost a stabilita systému. Přijetí mechanizmů pro sdílení rizik vyžaduje skutečnou realizaci rovných podmínek prostřednictvím pravidel a dohledu, což také přispívá k nastolení nezbytné vzájemné důvěry mezi všemi dotčenými stranami bankovní unie.

| 1.7. | Tato opatření vyžadují, aby byl stávající legislativní rámec bankovní unie (směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank a směrnice o systémech pojištění vkladů) plně prováděn a uplatňován všemi členskými státy. Je potěšující konstatovat, že počet členských států, které ještě musí vyvinout úsilí, se od zveřejnění návrhů systému EDIS a sdělení snížil. A podle názoru ostatních zemí přijímá Komise opatření. |
| --- | --- |

1.7.

Tato opatření vyžadují, aby byl stávající legislativní rámec bankovní unie (směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank a směrnice o systémech pojištění vkladů) plně prováděn a uplatňován všemi členskými státy. Je potěšující konstatovat, že počet členských států, které ještě musí vyvinout úsilí, se od zveřejnění návrhů systému EDIS a sdělení snížil. A podle názoru ostatních zemí přijímá Komise opatření.

| 1.8. | Je třeba věnovat pozornost dalšímu snižování rizik v bankovním sektoru a maximální harmonizaci v bankovní unii v oblastech, kde již byla přijata určitá opatření. Předchozí realizace dobře kapitalizovaných, stabilních a účinných vnitrostátních systémů pojištění vkladů je přitom považována za nezbytnou. Při dalším provádění tohoto pilíře bankovní unie je třeba do co nejvyšší míry předcházet potenciálním rizikům morálního hazardu, a to jak ze strany bank a států, tak i střadatelů. Skutečné případy morálního hazardu by totiž mohly účinné a bezpečné fungování bankovní unie v jádru ohrozit. Výbor považuje se za správnou podmínku, podle níž může členský stát využít systému EDIS pouze v případě, že splnil všechny podmínky. |
| --- | --- |

1.8.

Je třeba věnovat pozornost dalšímu snižování rizik v bankovním sektoru a maximální harmonizaci v bankovní unii v oblastech, kde již byla přijata určitá opatření. Předchozí realizace dobře kapitalizovaných, stabilních a účinných vnitrostátních systémů pojištění vkladů je přitom považována za nezbytnou. Při dalším provádění tohoto pilíře bankovní unie je třeba do co nejvyšší míry předcházet potenciálním rizikům morálního hazardu, a to jak ze strany bank a států, tak i střadatelů. Skutečné případy morálního hazardu by totiž mohly účinné a bezpečné fungování bankovní unie v jádru ohrozit. Výbor považuje se za správnou podmínku, podle níž může členský stát využít systému EDIS pouze v případě, že splnil všechny podmínky.

| 1.9. | Výbor je toho názoru, že Komise by měla provést komplexní hloubkovou studii dopadu, která by mohla být případně založena na předchozí podobné studii v rámci směrnice o systémech pojištění vkladů, s ohledem na význam tohoto tématu pro bankovní unii, dokončení hospodářské a měnové unie a důvěru střadatelů a vkladatelů. Výsledky této studie musí být zveřejněny, rovněž z důvodu dalšího posílení legitimity návrhu. Je rovněž politováníhodné, že si Komise nenašla čas na předchozí veřejnou konzultaci se všemi „zúčastněnými stranami“. |
| --- | --- |

1.9.

Výbor je toho názoru, že Komise by měla provést komplexní hloubkovou studii dopadu, která by mohla být případně založena na předchozí podobné studii v rámci směrnice o systémech pojištění vkladů, s ohledem na význam tohoto tématu pro bankovní unii, dokončení hospodářské a měnové unie a důvěru střadatelů a vkladatelů. Výsledky této studie musí být zveřejněny, rovněž z důvodu dalšího posílení legitimity návrhu. Je rovněž politováníhodné, že si Komise nenašla čas na předchozí veřejnou konzultaci se všemi „zúčastněnými stranami“.

| 1.10. | Nadále také existují velké rozdíly mezi zeměmi a v různých oblastech přetrvává řada problémů, jak mimo jiné ukazuje několik nedávných mezinárodních zpráv. Tyto rozdíly a výzvy je třeba řešit. Aniž by šlo o úplný výčet, jde zde mimo jiné o velké množství úvěrů v selhání („non-performing loans“) v bankovním sektoru a nerovnoměrné rozložení těchto úvěrů mezi bankami a členskými státy eurozóny. |
| --- | --- |

1.10.

Nadále také existují velké rozdíly mezi zeměmi a v různých oblastech přetrvává řada problémů, jak mimo jiné ukazuje několik nedávných mezinárodních zpráv. Tyto rozdíly a výzvy je třeba řešit. Aniž by šlo o úplný výčet, jde zde mimo jiné o velké množství úvěrů v selhání („non-performing loans“) v bankovním sektoru a nerovnoměrné rozložení těchto úvěrů mezi bankami a členskými státy eurozóny.

| 1.11. | Dle názoru EHSV je i při dalším snížení rizika třeba věnovat dostatek pozornosti jeho dopadům na poskytování úvěrů. Klíčovou prioritou EU a jejích členských států musí být nyní a v budoucnu zejména úvěry pro malé a střední podniky, začínající podniky a další mladé podniky. |
| --- | --- |

1.11.

Dle názoru EHSV je i při dalším snížení rizika třeba věnovat dostatek pozornosti jeho dopadům na poskytování úvěrů. Klíčovou prioritou EU a jejích členských států musí být nyní a v budoucnu zejména úvěry pro malé a střední podniky, začínající podniky a další mladé podniky.

| 1.12. | Dále je pro EHSV rovněž velmi důležitý pokrok v rámci dalšího dotváření HMU, která je mimo jiné založená na měnovém a finančním pilíři, což zahrnuje provedení plnohodnotné bankovní unie, o níž EU usiluje. Pokud jde o HMU, Výbor již dříve uvedl, že je zatím velmi křehká a čelí nesmírným výzvám, a proto je třeba ji dále posilovat prostřednictvím dalšího rozvoje všech pilířů. |
| --- | --- |

1.12.

Dále je pro EHSV rovněž velmi důležitý pokrok v rámci dalšího dotváření HMU, která je mimo jiné založená na měnovém a finančním pilíři, což zahrnuje provedení plnohodnotné bankovní unie, o níž EU usiluje. Pokud jde o HMU, Výbor již dříve uvedl, že je zatím velmi křehká a čelí nesmírným výzvám, a proto je třeba ji dále posilovat prostřednictvím dalšího rozvoje všech pilířů.

| 1.13. | Podle EHSV je v této oblasti nanejvýš nutné, aby byly vytvořeny řádné a vhodné podmínky umožňující pokrok. Podle názoru EHSV se vše točí kolem „důvěry“ a jejího posílení mezi členskými státy. Důvěra mezi členskými státy si žádá rovněž rovné podmínky a stejně zacílené směřování, které vede ke sbližování. |
| --- | --- |

1.13.

Podle EHSV je v této oblasti nanejvýš nutné, aby byly vytvořeny řádné a vhodné podmínky umožňující pokrok. Podle názoru EHSV se vše točí kolem „důvěry“ a jejího posílení mezi členskými státy. Důvěra mezi členskými státy si žádá rovněž rovné podmínky a stejně zacílené směřování, které vede ke sbližování.

| 1.14. | Sbližování bylo poškozeno krizí a nyní jde o to v krátké době podniknout opět kroky v rámci jednotlivých členských států i mezi nimi. Kromě toho je zároveň třeba podpořit ozdravné postupy, zjednodušit korigování makroekonomické nerovnováhy a zlepšit adaptabilitu. |
| --- | --- |

1.14.

Sbližování bylo poškozeno krizí a nyní jde o to v krátké době podniknout opět kroky v rámci jednotlivých členských států i mezi nimi. Kromě toho je zároveň třeba podpořit ozdravné postupy, zjednodušit korigování makroekonomické nerovnováhy a zlepšit adaptabilitu.

| 1.15. | Výbor EHSV uznává, že nový systém pojištění vkladů musí být pro bankovní sektor nákladově neutrální, ale zároveň je toho názoru, že je více žádoucí, aby stanovený systém příspěvků vypočtených na základě rizika byl zahrnut rovnou do návrhu systému EDIS, než aby se zřizoval pomocí aktu v přenesené pravomoci. Dotýká se to totiž podstatné části předkládané právní úpravy, která si z principu zasluhuje, aby byla stanovena na nejvyšší úrovni. |
| --- | --- |

1.15.

Výbor EHSV uznává, že nový systém pojištění vkladů musí být pro bankovní sektor nákladově neutrální, ale zároveň je toho názoru, že je více žádoucí, aby stanovený systém příspěvků vypočtených na základě rizika byl zahrnut rovnou do návrhu systému EDIS, než aby se zřizoval pomocí aktu v přenesené pravomoci. Dotýká se to totiž podstatné části předkládané právní úpravy, která si z principu zasluhuje, aby byla stanovena na nejvyšší úrovni.

2.   Souvislosti

| 2.1. | Při tvorbě bankovní unie bylo rozhodnuto, že její pilíře budou zaváděny postupně. |
| --- | --- |

2.1.

Při tvorbě bankovní unie bylo rozhodnuto, že její pilíře budou zaváděny postupně.

| 2.2. | Prvními dvěma kroky bylo zavedení jednotného mechanismu dohledu, přičemž Evropská centrální banka (ECB) (2) vykonává dohled nad bankami (3) eurozóny, a zavedení jednotného mechanismu pro řešení krizí, a to od 1. ledna 2016. |
| --- | --- |

2.2.

Prvními dvěma kroky bylo zavedení jednotného mechanismu dohledu, přičemž Evropská centrální banka (ECB) (2) vykonává dohled nad bankami (3) eurozóny, a zavedení jednotného mechanismu pro řešení krizí, a to od 1. ledna 2016.

| 2.3. | Jako třetí pilíř bankovní unie byl nyní navržen evropský systém pojištění vkladů
   (4). Tento systém dále rozvíjí stávající směrnici o systémech pojištění vkladů (5), která zavedla vnitrostátní systémy pojištění vkladů a stanovila uznání institucionálních systémů ochrany jakožto systémů pojištění vkladů. Jeho zavedení v dlouhodobém výhledu je zmíněno rovněž ve zprávě pěti předsedů o „Dokončení evropské hospodářské a měnové unie“ (6). |
| --- | --- |

2.3.

Jako třetí pilíř bankovní unie byl nyní navržen evropský systém pojištění vkladů
   (4). Tento systém dále rozvíjí stávající směrnici o systémech pojištění vkladů (5), která zavedla vnitrostátní systémy pojištění vkladů a stanovila uznání institucionálních systémů ochrany jakožto systémů pojištění vkladů. Jeho zavedení v dlouhodobém výhledu je zmíněno rovněž ve zprávě pěti předsedů o „Dokončení evropské hospodářské a měnové unie“ (6).

| 2.4. | Nový návrh (7) se vyvíjí postupně (8): |
| --- | --- |

2.4.

Nový návrh (7) se vyvíjí postupně (8):

| 2.4.1. | V první fázi, která bude trvat tři roky do roku 2020, jde o přístup zajištění. Teprve v této fázi získají jednotlivé vnitrostátní systémy pojištění vkladů přístup k prostředkům evropského systému pojištění vkladů, a to poté, co vyčerpají všechny své prostředky, a pod podmínkou, že v daném členském státě byla plně provedena příslušná pravidla směrnice týkající se systémů pojištění vkladů. Cílem tedy je oslabit vazby mezi bankami a jejich příslušnými státy. |
| --- | --- |

2.4.1.

V první fázi, která bude trvat tři roky do roku 2020, jde o přístup zajištění. Teprve v této fázi získají jednotlivé vnitrostátní systémy pojištění vkladů přístup k prostředkům evropského systému pojištění vkladů, a to poté, co vyčerpají všechny své prostředky, a pod podmínkou, že v daném členském státě byla plně provedena příslušná pravidla směrnice týkající se systémů pojištění vkladů. Cílem tedy je oslabit vazby mezi bankami a jejich příslušnými státy.

| 2.4.2. | Potom se systém postupně promění v systém sdílený („soupojištění“). V této fázi nebudou muset vnitrostátní systémy nejprve vyčerpat vlastní prostředky dříve, než získají přístup k prostředkům evropského systému pojištění vkladů, bude-li potřeba intervence. Přístup k prostředkům bude nejprve v malé míře (20 %) a během 4 let stoupne na 80 %. Tímto způsobem se to bude týkat větší míry sdílení rizik mezi vnitrostátními systémy. |
| --- | --- |

2.4.2.

Potom se systém postupně promění v systém sdílený („soupojištění“). V této fázi nebudou muset vnitrostátní systémy nejprve vyčerpat vlastní prostředky dříve, než získají přístup k prostředkům evropského systému pojištění vkladů, bude-li potřeba intervence. Přístup k prostředkům bude nejprve v malé míře (20 %) a během 4 let stoupne na 80 %. Tímto způsobem se to bude týkat větší míry sdílení rizik mezi vnitrostátními systémy.

| 2.4.3. | Ve třetí fázi se riziko, které nese evropský systém pojištění vkladů, postupně zvýší na 100 %. Od roku 2024 tak nový systém plně nahradí vnitrostátní systémy pojištění vkladů a bude jako jediný odpovídat za vyplácení náhrad vkladatelům. |
| --- | --- |

2.4.3.

Ve třetí fázi se riziko, které nese evropský systém pojištění vkladů, postupně zvýší na 100 %. Od roku 2024 tak nový systém plně nahradí vnitrostátní systémy pojištění vkladů a bude jako jediný odpovídat za vyplácení náhrad vkladatelům.

| 2.5. | V rámci toho bude také okamžitě zřízen Evropský fond pro pojištění vkladů. Tento fond bude naplňován rizikově váženými příspěvky bank. Systém by měl být pro bankovní sektor do té míry nákladově neutrální, že evropské příspěvky lze odečíst z jejich vnitrostátních příspěvků do systémů pojištění vkladů. |
| --- | --- |

2.5.

V rámci toho bude také okamžitě zřízen Evropský fond pro pojištění vkladů. Tento fond bude naplňován rizikově váženými příspěvky bank. Systém by měl být pro bankovní sektor do té míry nákladově neutrální, že evropské příspěvky lze odečíst z jejich vnitrostátních příspěvků do systémů pojištění vkladů.

| 2.6. | Systém je doprovázen přísnými ochrannými opatřeními: například pojištěny budou jen ty vnitrostátní systémy pojištění vkladů, které splňují předpisy EU a jsou v souladu s nimi vytvořeny. |
| --- | --- |

2.6.

Systém je doprovázen přísnými ochrannými opatřeními: například pojištěny budou jen ty vnitrostátní systémy pojištění vkladů, které splňují předpisy EU a jsou v souladu s nimi vytvořeny.

| 2.7. | Komise současně ohlásila ještě několik opatření ohledně minimalizace rizik v bankovní unii (9)
   (10), ve sdělení Dokončení bankovní unie. |
| --- | --- |

2.7.

Komise současně ohlásila ještě několik opatření ohledně minimalizace rizik v bankovní unii (9)
   (10), ve sdělení Dokončení bankovní unie.

3.   Obecné připomínky a poznámky

| 3.1. | Zjištěním je, že spolu s návrhy ohledně systému „EDIS“ bylo zveřejněno sdělení (11) ve věci dalšího snižování rizik v bankovní unii. Podle názoru Komise je třeba obě tyto publikace posuzovat „souběžně“. A pokud jde o zavedení dalšího sdílení rizik (viz návrh systému EDIS), je třeba, aby bylo „doprovázeno“ dalším snižováním rizik. Z toho důvodu EHSV považuje tyto texty za dvě části jednoho celku. Následující poznámky a připomínky k oběma textům je tedy třeba interpretovat z tohoto pohledu. |
| --- | --- |

3.1.

Zjištěním je, že spolu s návrhy ohledně systému „EDIS“ bylo zveřejněno sdělení (11) ve věci dalšího snižování rizik v bankovní unii. Podle názoru Komise je třeba obě tyto publikace posuzovat „souběžně“. A pokud jde o zavedení dalšího sdílení rizik (viz návrh systému EDIS), je třeba, aby bylo „doprovázeno“ dalším snižováním rizik. Z toho důvodu EHSV považuje tyto texty za dvě části jednoho celku. Následující poznámky a připomínky k oběma textům je tedy třeba interpretovat z tohoto pohledu.

| 3.2. | EHSV se již od počátku vyjadřoval ve prospěch bankovní unie a kroků, jež byly podnikány ve věci jejích prvních dvou pilířů (12). Pro EHSV je důležité, aby v tomto ohledu byly podnikány konkrétní kroky (13). |
| --- | --- |

3.2.

EHSV se již od počátku vyjadřoval ve prospěch bankovní unie a kroků, jež byly podnikány ve věci jejích prvních dvou pilířů (12). Pro EHSV je důležité, aby v tomto ohledu byly podnikány konkrétní kroky (13).

| 3.3. | Stejným způsobem byl EHSV vždy zastáncem dalšího dotváření bankovní unie (14) a jejího rychlého doplnění o třetí pilíř v souvislosti s ochranou vkladů. V rámci toho byl již dříve vyvíjen tlak na posílení a zlepšení společného systému ochrany vkladů (15). |
| --- | --- |

3.3.

Stejným způsobem byl EHSV vždy zastáncem dalšího dotváření bankovní unie (14) a jejího rychlého doplnění o třetí pilíř v souvislosti s ochranou vkladů. V rámci toho byl již dříve vyvíjen tlak na posílení a zlepšení společného systému ochrany vkladů (15).

| 3.4. | Výbor EHSV vítá návrhy ohledně systému EDIS, jejichž cíle zdůrazňují posílení bankovní unie, zlepšení a zrovnoprávnění ochrany vkladatelů, posílení finanční stability a omezení vazby mezi bankami a jejich příslušnými státy. |
| --- | --- |

3.4.

Výbor EHSV vítá návrhy ohledně systému EDIS, jejichž cíle zdůrazňují posílení bankovní unie, zlepšení a zrovnoprávnění ochrany vkladatelů, posílení finanční stability a omezení vazby mezi bankami a jejich příslušnými státy.

| 3.5. | Prostřednictvím zásady sdílení rizik může mít takové schéma pozitivní dopad na situaci určitých členských států a bank, neboť může lépe než současné vnitrostátní systémy případně pomoci absorbovat lokální otřesy. To může pomoci odradit některé subjekty od spekulací na úkor některých zemí a bank a může se díky tomu celosvětově snížit riziko v celé bankovní unii. |
| --- | --- |

3.5.

Prostřednictvím zásady sdílení rizik může mít takové schéma pozitivní dopad na situaci určitých členských států a bank, neboť může lépe než současné vnitrostátní systémy případně pomoci absorbovat lokální otřesy. To může pomoci odradit některé subjekty od spekulací na úkor některých zemí a bank a může se díky tomu celosvětově snížit riziko v celé bankovní unii.

| 3.6. | Dobrá ochrana a maximální zabezpečení vkladů střadatelů jsou nezbytné. Od krize byla přijata důležitá opatření a neodvolatelnost nových návrhů může přispět k tomu, že dále vzroste důvěra, neboť nyní mohou přispět k větší finanční integraci mezi státy a k rovným podmínkám mezi bankami. |
| --- | --- |

3.6.

Dobrá ochrana a maximální zabezpečení vkladů střadatelů jsou nezbytné. Od krize byla přijata důležitá opatření a neodvolatelnost nových návrhů může přispět k tomu, že dále vzroste důvěra, neboť nyní mohou přispět k větší finanční integraci mezi státy a k rovným podmínkám mezi bankami.

| 3.7. | Stabilní vklady tvoří zdravý a nezbytný zdroj financování hospodářství, především domácností a malých a mladých podniků (jako jsou např. malé a střední podniky (16) a začínající podniky), a přispívají tak k nezbytnému hospodářskému růstu. Malé a střední podniky (v širokém slova smyslu) významně přispívají k evropskému hospodářství, neboť vytvářejí více než dvě třetiny pracovních míst v soukromém sektoru a 85 % čistého nárůstu pracovních míst. Pro EHSV je jasné, že zajištění poskytování úvěrů životaschopným malým a středním podniků má zásadní význam pro hospodářský růst a vytváření nových pracovních míst, a proto by mělo být klíčovou prioritou jak na evropské, tak na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

3.7.

Stabilní vklady tvoří zdravý a nezbytný zdroj financování hospodářství, především domácností a malých a mladých podniků (jako jsou např. malé a střední podniky (16) a začínající podniky), a přispívají tak k nezbytnému hospodářskému růstu. Malé a střední podniky (v širokém slova smyslu) významně přispívají k evropskému hospodářství, neboť vytvářejí více než dvě třetiny pracovních míst v soukromém sektoru a 85 % čistého nárůstu pracovních míst. Pro EHSV je jasné, že zajištění poskytování úvěrů životaschopným malým a středním podniků má zásadní význam pro hospodářský růst a vytváření nových pracovních míst, a proto by mělo být klíčovou prioritou jak na evropské, tak na vnitrostátní úrovni.

| 3.8. | Pokud jde o další snižování rizik, platí zde stejný přístup jako u systému EDIS, a EHSV proto stejně tak vítá dokument Komise. Tak tomu jistě je jednak vzhledem k tomu, že oba texty mají několik zásadních cílů společných, jako např. posílení bankovní unie a oslabení vazby mezi bankami a vnitrostátními orgány, ale též vzhledem k tomu, že dosažení těchto cílů očividně vyžaduje „kombinaci opatření“. |
| --- | --- |

3.8.

Pokud jde o další snižování rizik, platí zde stejný přístup jako u systému EDIS, a EHSV proto stejně tak vítá dokument Komise. Tak tomu jistě je jednak vzhledem k tomu, že oba texty mají několik zásadních cílů společných, jako např. posílení bankovní unie a oslabení vazby mezi bankami a vnitrostátními orgány, ale též vzhledem k tomu, že dosažení těchto cílů očividně vyžaduje „kombinaci opatření“.

| 3.9. | Z hlediska minimalizace rizik nelze současnou situaci opominout. Je třeba věnovat pozornost především dalšímu snižování rizik v bankovním sektoru a větší harmonizaci v bankovní unii v oblastech, kde již byla přijata určitá opatření. |
| --- | --- |

3.9.

Z hlediska minimalizace rizik nelze současnou situaci opominout. Je třeba věnovat pozornost především dalšímu snižování rizik v bankovním sektoru a větší harmonizaci v bankovní unii v oblastech, kde již byla přijata určitá opatření.

| 3.10. | Členské státy musí především plně provést stávající rámec pro bankovní unii. V době zveřejnění návrhu ohledně systému EDIS značný počet členských států směrnici o ozdravných postupech a řešení krize bank a směrnici o systémech pojištění vkladů neprovedl nebo je provedl pouze částečně. Od té doby se situace zlepšila. A podle názoru ostatních zemí přijímá Komise opatření (17). |
| --- | --- |

3.10.

Členské státy musí především plně provést stávající rámec pro bankovní unii. V době zveřejnění návrhu ohledně systému EDIS značný počet členských států směrnici o ozdravných postupech a řešení krize bank a směrnici o systémech pojištění vkladů neprovedl nebo je provedl pouze částečně. Od té doby se situace zlepšila. A podle názoru ostatních zemí přijímá Komise opatření (17).

| 3.11. | Další provádění systému pojištění vkladů a s ním souvisejícího mechanismu financování s sebou nese určité problémy. Větší míra harmonizace a předchozí realizace dobře kapitalizovaných, stabilních a účinných vnitrostátních systémů pojištění vkladů je přitom považována za nezbytnou, aby bylo sníženo riziko „morálního hazardu“. Ve všech fázích provádění systému EDIS je třeba věnovat pozornost zmírnění tohoto rizika. V této souvislosti je třeba dohlížet na nebezpečí, jež mohou vyplývat z příliš rychlého a přísného sdílení rizik. Výbor považuje se za správnou podmínku, podle níž může členský stát využít systému EDIS pouze v případě, že splnil všechny podmínky a provedl stávající předpisy. |
| --- | --- |

3.11.

Další provádění systému pojištění vkladů a s ním souvisejícího mechanismu financování s sebou nese určité problémy. Větší míra harmonizace a předchozí realizace dobře kapitalizovaných, stabilních a účinných vnitrostátních systémů pojištění vkladů je přitom považována za nezbytnou, aby bylo sníženo riziko „morálního hazardu“. Ve všech fázích provádění systému EDIS je třeba věnovat pozornost zmírnění tohoto rizika. V této souvislosti je třeba dohlížet na nebezpečí, jež mohou vyplývat z příliš rychlého a přísného sdílení rizik. Výbor považuje se za správnou podmínku, podle níž může členský stát využít systému EDIS pouze v případě, že splnil všechny podmínky a provedl stávající předpisy.

| 3.12. | Nadto jsou rozdíly mezi zeměmi nadále velké a v různých oblastech přetrvává řada problémů, jak mimo jiné ukazuje několik nedávných mezinárodních zpráv (18)
   (19). Ty je třeba řešit. Patří mezi ně mimo jiné velké množství úvěrů v selhání („non-performing loans“) v bankovním sektoru a nerovnoměrné rozložení těchto úvěrů mezi bankami a členskými státy eurozóny (20). Účinné vyřešení tohoto stavu, za zohlednění všech dalších relevantních prvků, lze považovat za podmínku pro to, aby bylo možné podniknout kroky směrem ke sdílení rizik na úrovni ochrany vkladů. To vyžaduje mimo jiné jednotný mechanismus dohledu řízený na evropské úrovni. |
| --- | --- |

3.12.

Nadto jsou rozdíly mezi zeměmi nadále velké a v různých oblastech přetrvává řada problémů, jak mimo jiné ukazuje několik nedávných mezinárodních zpráv (18)
   (19). Ty je třeba řešit. Patří mezi ně mimo jiné velké množství úvěrů v selhání („non-performing loans“) v bankovním sektoru a nerovnoměrné rozložení těchto úvěrů mezi bankami a členskými státy eurozóny (20). Účinné vyřešení tohoto stavu, za zohlednění všech dalších relevantních prvků, lze považovat za podmínku pro to, aby bylo možné podniknout kroky směrem ke sdílení rizik na úrovni ochrany vkladů. To vyžaduje mimo jiné jednotný mechanismus dohledu řízený na evropské úrovni.

| 3.13. | Výsledky předchozího důkladného posouzení dopadů systému EDIS nejsou k dispozici. To je v rozporu s požadavky transparentnosti. Zajisté je třeba provést komplexní hloubkovou studii dopadu, která by mohla být případně založena na předchozí podobné studii v rámci směrnice o systémech pojištění vkladů (21), s ohledem na význam tohoto tématu pro bankovní unii, dokončení hospodářské a měnové unie a důvěru střadatelů a vkladatelů. Výsledky této studie musí být zveřejněny, rovněž z důvodu dalšího posílení legitimity návrhu. |
| --- | --- |

3.13.

Výsledky předchozího důkladného posouzení dopadů systému EDIS nejsou k dispozici. To je v rozporu s požadavky transparentnosti. Zajisté je třeba provést komplexní hloubkovou studii dopadu, která by mohla být případně založena na předchozí podobné studii v rámci směrnice o systémech pojištění vkladů (21), s ohledem na význam tohoto tématu pro bankovní unii, dokončení hospodářské a měnové unie a důvěru střadatelů a vkladatelů. Výsledky této studie musí být zveřejněny, rovněž z důvodu dalšího posílení legitimity návrhu.

| 3.14. | K avizovaným budoucím doplňujícím opatřením v oblasti snížení rizik je třeba přistupovat stejným způsobem jako k systému EDIS, neboť cílem obou je posílení bankovní unie, a je třeba podniknout kroky k jejich konkretizaci a realizaci, jakmile k tomu budou splněny nezbytné podmínky. |
| --- | --- |

3.14.

K avizovaným budoucím doplňujícím opatřením v oblasti snížení rizik je třeba přistupovat stejným způsobem jako k systému EDIS, neboť cílem obou je posílení bankovní unie, a je třeba podniknout kroky k jejich konkretizaci a realizaci, jakmile k tomu budou splněny nezbytné podmínky.

| 3.15. | S přihlédnutím k výše uvedenému je zřejmé, že je třeba usilovat o provedení obou druhů opatření jedním způsobem. Obě opatření se doplňují a jsou nutná, aby nabídla vyvážené řešení, které by bylo současně i definitivní. Proto je zásadní, aby jak systém EDIS, tak i opatření pro minimalizaci rizik (22) byly bezodkladně a skutečně současně používány a realizovány. Nejen, že se tím nejvíce přispěje k realizaci bankovní unie a dalšímu dotváření HMU (viz níže), ale nejlépe to také zajistí dosažení skutečného pokroku. |
| --- | --- |

3.15.

S přihlédnutím k výše uvedenému je zřejmé, že je třeba usilovat o provedení obou druhů opatření jedním způsobem. Obě opatření se doplňují a jsou nutná, aby nabídla vyvážené řešení, které by bylo současně i definitivní. Proto je zásadní, aby jak systém EDIS, tak i opatření pro minimalizaci rizik (22) byly bezodkladně a skutečně současně používány a realizovány. Nejen, že se tím nejvíce přispěje k realizaci bankovní unie a dalšímu dotváření HMU (viz níže), ale nejlépe to také zajistí dosažení skutečného pokroku.

| 3.16. | Pro EHSV je tato otázka velmi důležitá také v rámci dalšího dotváření HMU. Ta je založena mj. na měnovém a finančním pilíři, jehož součástí je plnohodnotná bankovní unie. Pokud jde o HMU, Výbor již dříve uvedl, že je zatím velmi křehká a čelí nesmírným výzvám (23), a proto je třeba ji dále posilovat prostřednictvím dalšího rozvoje všech jejích pilířů. |
| --- | --- |

3.16.

Pro EHSV je tato otázka velmi důležitá také v rámci dalšího dotváření HMU. Ta je založena mj. na měnovém a finančním pilíři, jehož součástí je plnohodnotná bankovní unie. Pokud jde o HMU, Výbor již dříve uvedl, že je zatím velmi křehká a čelí nesmírným výzvám (23), a proto je třeba ji dále posilovat prostřednictvím dalšího rozvoje všech jejích pilířů.

| 3.17. | Již dříve bylo konstatováno, že kvůli vazbám, které mezi sebou stále udržují vlády a banky, nemají členské státy zájem na tom, aby vytvářely nezbytné politické a ekonomické podmínky, v důsledku čehož se nejvhodnější a nejúčinnější rozhodnutí odkládají na později (24). |
| --- | --- |

3.17.

Již dříve bylo konstatováno, že kvůli vazbám, které mezi sebou stále udržují vlády a banky, nemají členské státy zájem na tom, aby vytvářely nezbytné politické a ekonomické podmínky, v důsledku čehož se nejvhodnější a nejúčinnější rozhodnutí odkládají na později (24).

| 3.18. | Proto je důležité, aby byl usnadňován pokrok, a v tom případě se vše točí kolem „důvěry“ a jejího posílení mezi členskými státy. Důvěra mezi členskými státy si žádá rovněž rovné podmínky a stejně zacílené směřování, které vede ke sbližování. |
| --- | --- |

3.18.

Proto je důležité, aby byl usnadňován pokrok, a v tom případě se vše točí kolem „důvěry“ a jejího posílení mezi členskými státy. Důvěra mezi členskými státy si žádá rovněž rovné podmínky a stejně zacílené směřování, které vede ke sbližování.

| 3.19. | Sbližování bylo poškozeno krizí a nyní jde o to v krátké době podniknout opět kroky v rámci jednotlivých členských států i mezi nimi. Kromě toho je zároveň třeba podpořit ozdravné postupy, zjednodušit korigování makroekonomické nerovnováhy a zlepšit adaptabilitu. |
| --- | --- |

3.19.

Sbližování bylo poškozeno krizí a nyní jde o to v krátké době podniknout opět kroky v rámci jednotlivých členských států i mezi nimi. Kromě toho je zároveň třeba podpořit ozdravné postupy, zjednodušit korigování makroekonomické nerovnováhy a zlepšit adaptabilitu.

4.   Zvláštní připomínky a poznámky

| 4.1. | V souvislosti s návrhem ohledně systému EDIS se výbor EHSV staví příznivě k zásadě, že systém musí být pro bankovní sektor nákladově neutrální. Podíl bankovního sektoru byl po důkladném posouzení dopadů stanoven na 0,8 % (25)
   (26), pojištěných vkladů. Je proto důležité, aby se celkový příspěvek do vnitrostátních a evropských systémů z důvodu zachování nákladové neutrality nezvyšoval. |
| --- | --- |

4.1.

V souvislosti s návrhem ohledně systému EDIS se výbor EHSV staví příznivě k zásadě, že systém musí být pro bankovní sektor nákladově neutrální. Podíl bankovního sektoru byl po důkladném posouzení dopadů stanoven na 0,8 % (25)
   (26), pojištěných vkladů. Je proto důležité, aby se celkový příspěvek do vnitrostátních a evropských systémů z důvodu zachování nákladové neutrality nezvyšoval.

| 4.2. | Kromě toho je důležité uplatnit v této oblasti co možná nejvyšší míru harmonizace vnitrostátních příspěvků, čímž dojde k vytvoření zcela rovných podmínek mezi vnitrostátními systémy pojištění vkladů a zamezí se rozdílům mezi těmito systémy. |
| --- | --- |

4.2.

Kromě toho je důležité uplatnit v této oblasti co možná nejvyšší míru harmonizace vnitrostátních příspěvků, čímž dojde k vytvoření zcela rovných podmínek mezi vnitrostátními systémy pojištění vkladů a zamezí se rozdílům mezi těmito systémy.

| 4.3. | Tento přístup na základě rovných podmínek by měl být prioritou jak pro země bankovní unie, tak pro členské státy, které její součástí nejsou. To mimo jiné předpokládá, že se nyní bude dále pracovat na další harmonizaci stávajících ustanovení směrnice o systémech pojištění vkladů s cílem dosáhnout většího sbližování systémů ve všech členských státech. |
| --- | --- |

4.3.

Tento přístup na základě rovných podmínek by měl být prioritou jak pro země bankovní unie, tak pro členské státy, které její součástí nejsou. To mimo jiné předpokládá, že se nyní bude dále pracovat na další harmonizaci stávajících ustanovení směrnice o systémech pojištění vkladů s cílem dosáhnout většího sbližování systémů ve všech členských státech.

| 4.4. | Institucionální systémy ochrany poskytují finanční podporu členům v obtížných situacích, a pomáhají tedy předcházet úpadkům bank. Preventivní účinek těchto systémů by měl být plně uznán v nových předpisech týkajících se EDIS, jinak bude ohrožena jejich koncepce. |
| --- | --- |

4.4.

Institucionální systémy ochrany poskytují finanční podporu členům v obtížných situacích, a pomáhají tedy předcházet úpadkům bank. Preventivní účinek těchto systémů by měl být plně uznán v nových předpisech týkajících se EDIS, jinak bude ohrožena jejich koncepce.

V Bruselu dne 17. března 2016.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2015) 587 final.

1

(2)  Od listopadu 2014.

2

(3)  V případě velkých subjektů (těch je přibližně 130) tak činí přímo ECB, u ostatních (více než 6 000) bank jsou to v první řadě vnitrostátní orgány dohledu.

3

(4)  Známý též pod anglickou zkratkou „EDIS“, která znamená European Deposit Insurance Scheme (evropský systém pojištění vkladů).

4

(5)  Ta pro vklady střadatelů v EU stanovuje ochranu ve výši 100 000 EUR.

5

(6)  Viz Dokončení evropské hospodářské a měnové unie, zpráva Jeana Claudea Junckera vypracovaná v úzké spolupráci s předsedy Donaldem Tuskem, Jeroenem Dijsselbloemem a Mariem Draghim a Martinem Schulzem, zejména s. 11.

6

(7)  Viz Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 806/2014 za účelem zřízení evropského systému pojištění vkladů – COM(2015) 586 final – 2015/0270 (COD) zveřejněný dne 24. listopadu 2015.

7

(8)  Architektura systému „EDIS“ bude vycházet z typické konstrukce bankovní unie: „jednotný soubor pravidel“ (single rule book) – v podobě dnešní směrnice o systémech pojištění vkladů – pro všech 28 členských států, doplněný systémem „EDIS“, který je závazný pro členské státy eurozóny a je otevřený ostatním členským státům EU, které by se chtěly k bankovní unii připojit.

8

(9)  Tato opatření zahrnují:

9

| — | omezení vnitrostátních možností a diskrečních pravomocí při uplatňování obezřetnostních pravidel, aby mohl co nejúčinněji fungovat jednotný mechanismus dohledu, |
| --- | --- |

—

omezení vnitrostátních možností a diskrečních pravomocí při uplatňování obezřetnostních pravidel, aby mohl co nejúčinněji fungovat jednotný mechanismus dohledu,

| — | harmonizace vnitrostátních systémů pojištění vkladů, |
| --- | --- |

—

harmonizace vnitrostátních systémů pojištění vkladů,

| — | přijetí právních předpisů k realizaci zbývajících prvků regulačního rámce pro banky schváleného na mezinárodní úrovni, zejména za účelem omezení pákové síly bank, zajištění stabilního bankovního financování a zlepšení srovnatelnosti rizikově vážených aktiv, a k provedení doporučení Rady pro finanční stabilitu týkajících se celkové kapacity bank pro absorpci ztrát do roku 2019, aby byly pro řešení krizí bank k dispozici přiměřené zdroje a nemuseli být využíváni daňoví poplatníci, |
| --- | --- |

—

přijetí právních předpisů k realizaci zbývajících prvků regulačního rámce pro banky schváleného na mezinárodní úrovni, zejména za účelem omezení pákové síly bank, zajištění stabilního bankovního financování a zlepšení srovnatelnosti rizikově vážených aktiv, a k provedení doporučení Rady pro finanční stabilitu týkajících se celkové kapacity bank pro absorpci ztrát do roku 2019, aby byly pro řešení krizí bank k dispozici přiměřené zdroje a nemuseli být využíváni daňoví poplatníci,

| — | prosazování stávajících pravidel, aby se minimalizovalo použití veřejných prostředků k zachování solventního a odolného bankovního sektoru, |
| --- | --- |

—

prosazování stávajících pravidel, aby se minimalizovalo použití veřejných prostředků k zachování solventního a odolného bankovního sektoru,

| — | větší sbližování insolvenčního práva na základě akčního plánu unie kapitálových trhů, |
| --- | --- |

—

větší sbližování insolvenčního práva na základě akčního plánu unie kapitálových trhů,

| — | iniciativy týkající se obezřetnostního zacházení s expozicemi bank vůči rizikům států, například omezení expozicí bank vůči riziku spojenému s konkrétními státními dluhopisy za účelem diverzifikace rizika. |
| --- | --- |

—

iniciativy týkající se obezřetnostního zacházení s expozicemi bank vůči rizikům států, například omezení expozicí bank vůči riziku spojenému s konkrétními státními dluhopisy za účelem diverzifikace rizika.

(10)  Viz Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Dokončení bankovní unie, COM(2015) 587 final, 24.11.2015.

10

(11)  Viz odstavec 2.7.

11

(12)  Viz jednotný mechanismus dohledu a jednotný mechanismus pro řešení krizí.

12

(13)  Viz mj. stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), pokud jde o jeho vztah k nařízení Rady (EU) č. .../..., kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi COM(2012) 512 final – 2012/0244 (COD) a ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Plán ustavení bankovní unie (Úř. věst. C 11, 15.1.2013, s. 34), odstavec 1.12.

13

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), pokud jde o jeho vztah k nařízení Rady (EU) č. .../..., kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi COM(2012) 512 final – 2012/0244 (COD) a ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Plán ustavení bankovní unie

(14)  Viz mj. stanoviska výboru EHSV k tématu Dokončit hospodářskou a měnovou unii – návrhy Evropského hospodářského a sociálního výboru pro příští evropské legislativní období (Úř. věst. C 451, 16.12.2014, s. 10).a Dokončení HMU – politický pilíř (Úř. věst. C 332, 8.10.2015, s. 8).

14

Dokončit hospodářskou a měnovou unii – návrhy Evropského hospodářského a sociálního výboru pro příští evropské legislativní období

Dokončení HMU – politický pilíř

(15)  Viz stanoviska v poznámkách pod čarou 13 a 14.

15

(16)  Včetně malých a středních podniků v odvětví průmyslu.

16

(17)  Pokud jde o systém pojištění vkladů, naleznete více v tiskové zprávě Evropské komise ze dne 10. prosince 2015: „Komise žádá 10 členských států, aby uplatňovalo pravidla EU týkající se pojištění vkladů“ (viz http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6253_en.htm);

17

ohledně směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank, naleznete více v tiskové zprávě ze dne 22. října 2015: „Komise žaluje šest členských států u Soudního dvora EU, protože neprovedly pravidla ohledně ozdravných postupů a řešení krize bank“ (viz http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5827_cs.htm).

(18)  Viz mj.Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) – Zajištění transparentnosti na úrovni celé EU v roce 2015– souhrnná zpráva, viz https://www.eba.europa.eu/documents/10180/1280458/2015+EU-wide+Transparency+Exercise+Report+FINAL.pdf, (listopad 2015), a Ekonomický bulletin ECB, vydání 5/2015 https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/ecbu/eb201505.en.pdf.

18

(19)  Viz zpráva Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA), zejména shrnutí (executive summary), s. 6 a 7 „Kvalita aktiv a návratnost se rovněž zlepšily. Ovšem vzhledem k tomu, jak nízko byl jejich výchozí bod, tak vzbuzují obavy nadále. Hodnoty nevýkonných expozic, které byly poprvé zveřejněny podle harmonizované definice EBA, činí téměř 6 % celkového množství půjček a úvěrů v EU (10 % bylo zohledněno jako pouze nefinanční podniky), odhlédneme-li od toho, že mezi jednotlivými státy a bankami byly zásadní rozdíly. Návratnost se v roce 2015 zlepšila, z historického hlediska – a s ohledem na odhadované náklady na akciový kapitál bank – je však nadále nízká. Od června 2015 činí celková návratnost vlastního jmění bank EU 9,1 %.

19

Údaje, které dnes byly zveřejněny, svědčí o přetrvávajícím, nicméně postupně oslabujícím upřednostňování investic do vnitrostátních státních dluhopisů, vzhledem k tomu, že banky v červnu 2015 nahlásily, že došlo k nárůstu jimi držených státních dluhopisů, které nejsou domácího původu.“

(20)  Zpráva ECB o finanční stabilitě, listopad 2015, viz https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/financialstabilityreview201511.en.pdf?24cc5509b94b997f161b841fa57d5eca, s. 74 a násl.

20

(21)  Podle prohlášení zástupců Komise vycházejí současné návrhy ze studie dopadu, která byla provedena v souvislosti s úpravou směrnice o systémech pojištění vkladů. Viz http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52010SC0834.Viz zejména oddíly 7.8 a 7.11 dokumentu.

21

(22)  Pokud jde mj. o opatření ke snížení rizik, bude prioritní provést ta opatření, která jsou nejdůležitější ze zde projednávaného hlediska.

22

(23)  Viz stanoviska v poznámce pod čarou 14.

23

(24)  Viz první stanovisko v poznámce pod čarou 14, bod 4.1.2.

24

(25)  V rámci směrnice o systémech pojištění vkladů.

25

(26)  Nebo 0,5 % za splnění konkrétních podmínek.

26

---

| 18.5.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 177/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 177/28

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropské centrální bance o krocích k dokončení hospodářské a měnové unie

[COM(2015) 600 final]

a k

rozhodnutí Komise (EU) 2015/1937 ze dne 21. října 2015 o zřízení nezávislé poradní Evropské fiskální rady

[C(2015) 8000 final]

(2016/C 177/05)

| Zpravodaj: | Carmelo CEDRONE |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Carmelo CEDRONE

Dne 11. listopadu 2015 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropské centrální bance o krocích k dokončení hospodářské a měnové unie

[COM(2015) 600 final]

a

rozhodnutí Komise (EU) 2015/1937 ze dne 21. října 2015 o zřízení nezávislé poradní Evropské fiskální rady

[C(2015) 8000 final].

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 3. března 2016.

Na 515. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. března 2016 (jednání dne 17. března 2016), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 195 hlasy pro, 4 hlasy byly proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV je toho názoru, že sdělení Komise o krocích k dokončení HMU může představovat velkou příležitost k zahájení diskusí jak na úrovni politické, tak na úrovni občanské společnosti, s cílem provést „prověrku reality“ týkající se všech otázek spojených s eurozónou, aniž by se opomíjelo to, co se událo od dob Maastrichtu a v době finanční a hospodářské krize, která zasáhla především eurozónu, a k vypracování návrhů řešení nad rámec stávajícího obsahu sdělení. Hlavní body jsou následující: |
| --- | --- |

1.1.

EHSV je toho názoru, že sdělení Komise o krocích k dokončení HMU může představovat velkou příležitost k zahájení diskusí jak na úrovni politické, tak na úrovni občanské společnosti, s cílem provést „prověrku reality“ týkající se všech otázek spojených s eurozónou, aniž by se opomíjelo to, co se událo od dob Maastrichtu a v době finanční a hospodářské krize, která zasáhla především eurozónu, a k vypracování návrhů řešení nad rámec stávajícího obsahu sdělení. Hlavní body jsou následující:

| 1.2. | Semestr: bylo by účelnější předložit návrh týkající se semestru v rámci celkové dohody o správě ekonomických záležitostí, který by přesahoval dosud přijatá opatření, počínaje změnou makroekonomické podmíněnosti a posílením úlohy meziparlamentní konference, v souladu s tím, co již EHSV doporučil. |
| --- | --- |

1.2.

Semestr: bylo by účelnější předložit návrh týkající se semestru v rámci celkové dohody o správě ekonomických záležitostí, který by přesahoval dosud přijatá opatření, počínaje změnou makroekonomické podmíněnosti a posílením úlohy meziparlamentní konference, v souladu s tím, co již EHSV doporučil.

| 1.3. | Správa ekonomických záležitostí: komplexní správa ekonomických záležitostí eurozóny (makroekonomická, mikroekonomická, monetární atd.) musí jít nad rámec návrhů Komise. Je nutná radikální změna současných hospodářských schémat. Konkrétně jde o to, že vnitrostátní rady pro konkurenceschopnost by měly mít na zřeteli také politiku soudržnosti, sociální dopady a dopady na zaměstnanost plynoucí mj. z nerovnováhy a rozdílů mezi zeměmi, které kvůli krizi ještě vzrostly (1). Evropská komise a rady by měly vzít v úvahu rovněž nové faktory a parametry, které nyní i v budoucnu podpoří konkurenceschopnost a hospodářskou soutěž světovými hospodářskými bloky. Poradní fiskální rada by měla jednat transparentněji a demokratičtěji jak při jmenování svých členů, tak při uplatňování svých doporučení, jež by se mohla vymknout jakékoli demokratické kontrole. |
| --- | --- |

1.3.

Správa ekonomických záležitostí: komplexní správa ekonomických záležitostí eurozóny (makroekonomická, mikroekonomická, monetární atd.) musí jít nad rámec návrhů Komise. Je nutná radikální změna současných hospodářských schémat. Konkrétně jde o to, že vnitrostátní rady pro konkurenceschopnost by měly mít na zřeteli také politiku soudržnosti, sociální dopady a dopady na zaměstnanost plynoucí mj. z nerovnováhy a rozdílů mezi zeměmi, které kvůli krizi ještě vzrostly (1). Evropská komise a rady by měly vzít v úvahu rovněž nové faktory a parametry, které nyní i v budoucnu podpoří konkurenceschopnost a hospodářskou soutěž světovými hospodářskými bloky. Poradní fiskální rada by měla jednat transparentněji a demokratičtěji jak při jmenování svých členů, tak při uplatňování svých doporučení, jež by se mohla vymknout jakékoli demokratické kontrole.

| 1.4. | Vnější zastoupení eurozóny: Správný a nezbytný návrh, ale kromě příliš dlouhých lhůt vyvstává problém demokratické kontroly této funkce a nezbytných úprav předpisů nutných k uznání úlohy HMU v oblastech, které jsou úzce spjaty s eurozónou (2). |
| --- | --- |

1.4.

Vnější zastoupení eurozóny: Správný a nezbytný návrh, ale kromě příliš dlouhých lhůt vyvstává problém demokratické kontroly této funkce a nezbytných úprav předpisů nutných k uznání úlohy HMU v oblastech, které jsou úzce spjaty s eurozónou (2).

| 1.5. | Finanční unie: návrh je pozitivní, i když ztratil politické i časové tempo. Je to nejdůležitější rozhodnutí, ovšem pod podmínkou, že bude provedeno rychle a že se prostřednictvím stanovených mechanismů – jednotného řešení a pojištění vkladů (3) – a unie kapitálových trhů (4) brzy plně realizují jednotné evropské systémy pravidel. Za tímto účelem by bylo velkým přínosem, kdyby Komise předložila návrh, který již v otázce veřejného a soukromého dluhu vyslovil EHSV (5) v zájmu omezení rizik a spekulací ve finančním systému eurozóny. |
| --- | --- |

1.5.

Finanční unie: návrh je pozitivní, i když ztratil politické i časové tempo. Je to nejdůležitější rozhodnutí, ovšem pod podmínkou, že bude provedeno rychle a že se prostřednictvím stanovených mechanismů – jednotného řešení a pojištění vkladů (3) – a unie kapitálových trhů (4) brzy plně realizují jednotné evropské systémy pravidel. Za tímto účelem by bylo velkým přínosem, kdyby Komise předložila návrh, který již v otázce veřejného a soukromého dluhu vyslovil EHSV (5) v zájmu omezení rizik a spekulací ve finančním systému eurozóny.

| 1.6. | Demokratická legitimita: je nejslabším místem celého návrhu, alespoň dokud návrh zůstane v nynější podobě, než nastane fáze 2. Hovoří se o ní příliš povrchně a vágně, zatímco je naopak ústředním bodem celého systému a základem diskuse a hlavní obavou evropské veřejnosti, zejména v posledních měsících. Závisí na ní budoucnost eurozóny a EU. Jak již bylo řečeno, otázce demokratické kontroly se se vší vážností nevěnuje žádný operativní návrh předložený Komisí. |
| --- | --- |

1.6.

Demokratická legitimita: je nejslabším místem celého návrhu, alespoň dokud návrh zůstane v nynější podobě, než nastane fáze 2. Hovoří se o ní příliš povrchně a vágně, zatímco je naopak ústředním bodem celého systému a základem diskuse a hlavní obavou evropské veřejnosti, zejména v posledních měsících. Závisí na ní budoucnost eurozóny a EU. Jak již bylo řečeno, otázce demokratické kontroly se se vší vážností nevěnuje žádný operativní návrh předložený Komisí.

| 1.6.1. | Příspěvek k této problematice by mohl vzejít z tripartitního sociálního dialogu, pod podmínkou, že bude veden strukturovaně a že bude stanoveno povinné dodržování dohod dosažených mezi stranami. |
| --- | --- |

1.6.1.

Příspěvek k této problematice by mohl vzejít z tripartitního sociálního dialogu, pod podmínkou, že bude veden strukturovaně a že bude stanoveno povinné dodržování dohod dosažených mezi stranami.

| 1.7. | Fáze 2 – dokončení HMU: tato fáze má prioritní a zásadní význam pro důvěryhodnost ostatních předložených návrhů, bohužel se však opírá především o předložení „bílé knihy“ na konci roku 2017. Vzhledem k tomu, že se jedná o nejdůležitější a ústřední téma sdělení, tj. téma demokracie a budování politického pilíře eurozóny, nestačí „v očekávání“ fáze 2 ponechat všechno na bílé knize, na konzultacích a „dialogu s občany“, aniž by byly stanoveny způsoby jeho provádění a aniž by byl zapojen EHSV. |
| --- | --- |

1.7.

Fáze 2 – dokončení HMU: tato fáze má prioritní a zásadní význam pro důvěryhodnost ostatních předložených návrhů, bohužel se však opírá především o předložení „bílé knihy“ na konci roku 2017. Vzhledem k tomu, že se jedná o nejdůležitější a ústřední téma sdělení, tj. téma demokracie a budování politického pilíře eurozóny, nestačí „v očekávání“ fáze 2 ponechat všechno na bílé knize, na konzultacích a „dialogu s občany“, aniž by byly stanoveny způsoby jeho provádění a aniž by byl zapojen EHSV.

| 1.8. | EHSV se navíc domnívá, že ani plán uvedený Komisí neodpovídá významu témat, jež je třeba řešit, a naléhavosti, s níž by bylo třeba je řešit (neustálé odkládání a nekonečné čekání). Proto by EHSV, i na základě tohoto již před časem vypracovaného plánu, chtěl předložit svůj vlastní plán fáze 2, který by vypracoval případně spolu s Komisí a jehož cílem by bylo projednat tato témata v členských státech EU, počínaje státy eurozóny. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV se navíc domnívá, že ani plán uvedený Komisí neodpovídá významu témat, jež je třeba řešit, a naléhavosti, s níž by bylo třeba je řešit (neustálé odkládání a nekonečné čekání). Proto by EHSV, i na základě tohoto již před časem vypracovaného plánu, chtěl předložit svůj vlastní plán fáze 2, který by vypracoval případně spolu s Komisí a jehož cílem by bylo projednat tato témata v členských státech EU, počínaje státy eurozóny.

| 1.9. | Návrhy: EHSV formuloval v několika stanoviscích, která vypracoval od začátku krize, návrhy týkající se různých aspektů finanční krize a omezení hospodářských politik, které zavedla EU. EHSV rovněž v několika stanoviscích z vlastní iniciativy předložil konkrétní návrhy týkající se například správy ekonomických, finančních a peněžních záležitostí HMU a vyjádřil se i ke správě politických záležitostí eurozóny, v čemž o mnoho předstihl Komisi. Proto v souvislosti s rámcovými návrhy týkajícími se témat, jimiž se zabývá toto sdělení, odkazuje na již vypracovaná stanoviska (6) a na stanoviska, která právě připravuje ke konkrétním návrhům Komise (7). |
| --- | --- |

1.9.

Návrhy: EHSV formuloval v několika stanoviscích, která vypracoval od začátku krize, návrhy týkající se různých aspektů finanční krize a omezení hospodářských politik, které zavedla EU. EHSV rovněž v několika stanoviscích z vlastní iniciativy předložil konkrétní návrhy týkající se například správy ekonomických, finančních a peněžních záležitostí HMU a vyjádřil se i ke správě politických záležitostí eurozóny, v čemž o mnoho předstihl Komisi. Proto v souvislosti s rámcovými návrhy týkajícími se témat, jimiž se zabývá toto sdělení, odkazuje na již vypracovaná stanoviska (6) a na stanoviska, která právě připravuje ke konkrétním návrhům Komise (7).

2.   Souvislosti

| 2.1. | Cílem tohoto stanoviska je poskytnout celkový přehled o sdělení Komise týkajícím se eurozóny. Specifické aspekty jsou předmětem jiných stanovisek EHSV. |
| --- | --- |

2.1.

Cílem tohoto stanoviska je poskytnout celkový přehled o sdělení Komise týkajícím se eurozóny. Specifické aspekty jsou předmětem jiných stanovisek EHSV.

| 2.2. | Sdělení Komise vychází z potřeby provést druhou zprávu pěti předsedů k HMU, neboť Barrosova Komise první zprávu zcela ignorovala. Cílem obou zpráv bylo napravit omezení HMU, která – jak známo – finanční a hospodářská krize zdůraznila a vynesla na světlo před zraky všech občanů Evropy, a nejen jich. Tato omezení usnadnila spekulování s eurem a dala mu směr, a byla tak a jsou hlavní příčinou krize v eurozóně a jejího trvání. |
| --- | --- |

2.2.

Sdělení Komise vychází z potřeby provést druhou zprávu pěti předsedů k HMU, neboť Barrosova Komise první zprávu zcela ignorovala. Cílem obou zpráv bylo napravit omezení HMU, která – jak známo – finanční a hospodářská krize zdůraznila a vynesla na světlo před zraky všech občanů Evropy, a nejen jich. Tato omezení usnadnila spekulování s eurem a dala mu směr, a byla tak a jsou hlavní příčinou krize v eurozóně a jejího trvání.

| 2.3. | To je důvod, který přiměl EHSV, aby dříve než Komise a ostatní instituce Unie formuloval v tomto směru přesné návrhy, kterým bylo teprve nedávno dopřáno sluchu, patřičné vážnosti a řádného uznání (8). V této souvislosti Výbor vítá a zdůrazňuje, že Komise ve své následné zprávě o několika nedávno vypracovaných stanoviscích EHSV vyjadřuje uznání, a vyzdvihuje zejména skutečnost, že Komise děkuje Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru za jeho podrobné a komplexní stanovisko k politickému pilíři hospodářské a měnové unie, které se neomezuje pouze na analýzu stávající situace a nedostatků HMU, ale předkládá i velmi zajímavé návrhy na její dokončení. |
| --- | --- |

2.3.

To je důvod, který přiměl EHSV, aby dříve než Komise a ostatní instituce Unie formuloval v tomto směru přesné návrhy, kterým bylo teprve nedávno dopřáno sluchu, patřičné vážnosti a řádného uznání (8). V této souvislosti Výbor vítá a zdůrazňuje, že Komise ve své následné zprávě o několika nedávno vypracovaných stanoviscích EHSV vyjadřuje uznání, a vyzdvihuje zejména skutečnost, že Komise děkuje Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru za jeho podrobné a komplexní stanovisko k politickému pilíři hospodářské a měnové unie, které se neomezuje pouze na analýzu stávající situace a nedostatků HMU, ale předkládá i velmi zajímavé návrhy na její dokončení.

| 2.4. | Druhá zpráva pěti předsedů a tedy i sdělení Komise, jímž by měla být prováděna, je slabší a méně důrazná než zpráva první, již tak nedostatečná, snad v důsledku snížení napětí kolem krize v eurozóně nebo kvůli potížím členských států dělit se o svrchovanost, a to není dobře. |
| --- | --- |

2.4.

Druhá zpráva pěti předsedů a tedy i sdělení Komise, jímž by měla být prováděna, je slabší a méně důrazná než zpráva první, již tak nedostatečná, snad v důsledku snížení napětí kolem krize v eurozóně nebo kvůli potížím členských států dělit se o svrchovanost, a to není dobře.

| 2.5. | Kromě toho otázka imigrantů, uprchlíků a bezpečnosti v návaznosti na teroristické atentáty, které mají kořeny v islámu, uvrhla evropské občany a politické kruhy ve zmatek, zdůraznila rozdělení mezi státy a návrat k nacionalismu, způsobila uzavírání hranic atd. Naléhavá potřeba plánu na dokončení HMU byla tedy odsunuta na druhou kolej, nebo byla dokonce odložena do šuplíku, zmizela z politické diskuse a z médií, a to za přitakání řady politiků, nejen odpůrců EU, v zájmu „záchrany před nebezpečím“. |
| --- | --- |

2.5.

Kromě toho otázka imigrantů, uprchlíků a bezpečnosti v návaznosti na teroristické atentáty, které mají kořeny v islámu, uvrhla evropské občany a politické kruhy ve zmatek, zdůraznila rozdělení mezi státy a návrat k nacionalismu, způsobila uzavírání hranic atd. Naléhavá potřeba plánu na dokončení HMU byla tedy odsunuta na druhou kolej, nebo byla dokonce odložena do šuplíku, zmizela z politické diskuse a z médií, a to za přitakání řady politiků, nejen odpůrců EU, v zájmu „záchrany před nebezpečím“.

| 2.6. | Toto všechno však podle EHSV ještě více umocňuje nutnost jednat, převzít znovu iniciativu ke zlepšení Evropy, která je nyní ještě naléhavější, a začít opět uplatňovat zásady a hodnoty (mír, blahobyt, sociální soudržnost), z nichž vychází Smlouva. To vše je třeba učinit v zájmu celku i každého jednotlivce, neboť všechny evropské země a jejich občané musejí opět získat smysl pro společnou zodpovědnost a začít si vzájemně důvěřovat a nemohou si dovolit být opět rozděleny, jak tomu v minulosti vždy bylo. To by byl nebezpečný krok zpět. |
| --- | --- |

2.6.

Toto všechno však podle EHSV ještě více umocňuje nutnost jednat, převzít znovu iniciativu ke zlepšení Evropy, která je nyní ještě naléhavější, a začít opět uplatňovat zásady a hodnoty (mír, blahobyt, sociální soudržnost), z nichž vychází Smlouva. To vše je třeba učinit v zájmu celku i každého jednotlivce, neboť všechny evropské země a jejich občané musejí opět získat smysl pro společnou zodpovědnost a začít si vzájemně důvěřovat a nemohou si dovolit být opět rozděleny, jak tomu v minulosti vždy bylo. To by byl nebezpečný krok zpět.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | Sdělení bohužel odráží nynější způsob uvažování, a to jak svým jazykem, tak svými návrhy. Mohlo by zůstat pouhým prohlášením dobrých úmyslů, jako se stalo v minulosti již mnohokrát, a změnit se tak v bumerang. Velká část obsahu sleduje způsob uvažování politik uplatňovaných po krizi, kdy se vyžaduje konsolidace, přestože je známo, že některé z těchto politik byly v mnoha zemích HMU příčinou zhoršení hospodářské a společenské situace. Nepřihlíží se k důvodům selhání veškerých dosavadních pokusů o vytvoření skutečné HMU (od Wernerovy zprávy z roku 1970 do zprávy čtyř předsedů z roku 2012), tedy pokusů, jejichž základem je, jako v tomto případě, postupný nárůst byrokracie. |
| --- | --- |

3.1.

Sdělení bohužel odráží nynější způsob uvažování, a to jak svým jazykem, tak svými návrhy. Mohlo by zůstat pouhým prohlášením dobrých úmyslů, jako se stalo v minulosti již mnohokrát, a změnit se tak v bumerang. Velká část obsahu sleduje způsob uvažování politik uplatňovaných po krizi, kdy se vyžaduje konsolidace, přestože je známo, že některé z těchto politik byly v mnoha zemích HMU příčinou zhoršení hospodářské a společenské situace. Nepřihlíží se k důvodům selhání veškerých dosavadních pokusů o vytvoření skutečné HMU (od Wernerovy zprávy z roku 1970 do zprávy čtyř předsedů z roku 2012), tedy pokusů, jejichž základem je, jako v tomto případě, postupný nárůst byrokracie.

3.2.   
  Silné stránky

| 3.2.1. | Pozitivní je však skutečnost, že se Komise bez ohledu na slabost zprávy pěti předsedů, jíž navíc schází i skutečný plán, rozhodla, že přestane otálet a začne ji provádět, a to za situace, kdy je mnoho členských států v podstatě proti. Tento přístup je závažný a nebezpečný, a proto EHSV vyzývá členské státy, především členské země eurozóny, aby svůj postoj změnily, podpořily iniciativu Komise, a vylepšily tak slabé stránky vyzdvižené v tomto stanovisku v souladu s návrhy předloženými v jiných stanoviscích. |
| --- | --- |

3.2.1.

Pozitivní je však skutečnost, že se Komise bez ohledu na slabost zprávy pěti předsedů, jíž navíc schází i skutečný plán, rozhodla, že přestane otálet a začne ji provádět, a to za situace, kdy je mnoho členských států v podstatě proti. Tento přístup je závažný a nebezpečný, a proto EHSV vyzývá členské státy, především členské země eurozóny, aby svůj postoj změnily, podpořily iniciativu Komise, a vylepšily tak slabé stránky vyzdvižené v tomto stanovisku v souladu s návrhy předloženými v jiných stanoviscích.

| 3.2.2. | Pozitivní je i pozornost, kterou Komise ve svém dokumentu věnuje různým aspektům finanční unie. Toto je vedle rozhodnutí dokončit bankovní unii, které vyplynulo z krize, jistě nejdůležitějším rozhodnutím, ovšem pod podmínkou, že bude provedeno rychle a že se prostřednictvím stanovených mechanismů – jednotného řešení a pojištění vkladů – a unie kapitálových trhů plně realizují jednotné evropské systémy pravidel, neboť tím klesne riziko pro střadatele/majitele účtů a daňové poplatníky, že budou financovat dluhy bankovního sektoru, a pro investory a podniky, že se budou i nadále pohybovat na málo transparentních a málo diverzifikovaných finančních trzích, pokud jde o zdroje financování. V této souvislosti by se mělo provést oddělení komerčních bank od bank investičních, s nímž souhlasí i EHSV (a v mezičase zřídit pro minulé závazky tzv. bad bank). |
| --- | --- |

3.2.2.

Pozitivní je i pozornost, kterou Komise ve svém dokumentu věnuje různým aspektům finanční unie. Toto je vedle rozhodnutí dokončit bankovní unii, které vyplynulo z krize, jistě nejdůležitějším rozhodnutím, ovšem pod podmínkou, že bude provedeno rychle a že se prostřednictvím stanovených mechanismů – jednotného řešení a pojištění vkladů – a unie kapitálových trhů plně realizují jednotné evropské systémy pravidel, neboť tím klesne riziko pro střadatele/majitele účtů a daňové poplatníky, že budou financovat dluhy bankovního sektoru, a pro investory a podniky, že se budou i nadále pohybovat na málo transparentních a málo diverzifikovaných finančních trzích, pokud jde o zdroje financování. V této souvislosti by se mělo provést oddělení komerčních bank od bank investičních, s nímž souhlasí i EHSV (a v mezičase zřídit pro minulé závazky tzv. bad bank).

| 3.2.3. | Důležitý, avšak nedostačující, je návrh zavést „jednotné vnější zastoupení“ HMU, i když se jeho uskutečnění dlouhodobě odkládá do roku 2025 (9), zatímco v bezprostřední budoucnosti mají být pouze posíleny formy koordinace mezi zástupci eurozóny a Mezinárodním měnovým fondem, které se uplatňují již od roku 2007. |
| --- | --- |

3.2.3.

Důležitý, avšak nedostačující, je návrh zavést „jednotné vnější zastoupení“ HMU, i když se jeho uskutečnění dlouhodobě odkládá do roku 2025 (9), zatímco v bezprostřední budoucnosti mají být pouze posíleny formy koordinace mezi zástupci eurozóny a Mezinárodním měnovým fondem, které se uplatňují již od roku 2007.

3.3.   
  Kritické (slabé) stránky

| 3.3.1. | Vzhledem k tomu, že přetrvává stejný způsob uvažování jako po celou dobu trvání krize, se při čtení textu zdá, že jste jej četli již mnohokrát. EHSV se k témuž obsahu skutečně vyjádřil při různých příležitostech a předložil návrhy odlišné od návrhů Komise a členských států. Místo toho se např. nadále tvrdí a ujišťuje o tom, že a) problém členství v HMU je pouze otázkou respektování pravidel „účetnictví“, b) otázku správy ekonomických záležitostí lze vyřešit pouze „koordinací“, c) makroekonomická a finanční udržitelnost eurozóny je pouze otázkou transparentnosti a d) velmi závažný problém nezaměstnanosti lze řešit pouze „formálními“ návrhy, jak je tomu již po mnoho let. EHSV se domnívá, že Komise by v souvislosti s těmito i dalšími otázkami měla co nejvíce a přesvědčivěji využívat svého práva iniciativy. |
| --- | --- |

3.3.1.

Vzhledem k tomu, že přetrvává stejný způsob uvažování jako po celou dobu trvání krize, se při čtení textu zdá, že jste jej četli již mnohokrát. EHSV se k témuž obsahu skutečně vyjádřil při různých příležitostech a předložil návrhy odlišné od návrhů Komise a členských států. Místo toho se např. nadále tvrdí a ujišťuje o tom, že a) problém členství v HMU je pouze otázkou respektování pravidel „účetnictví“, b) otázku správy ekonomických záležitostí lze vyřešit pouze „koordinací“, c) makroekonomická a finanční udržitelnost eurozóny je pouze otázkou transparentnosti a d) velmi závažný problém nezaměstnanosti lze řešit pouze „formálními“ návrhy, jak je tomu již po mnoho let. EHSV se domnívá, že Komise by v souvislosti s těmito i dalšími otázkami měla co nejvíce a přesvědčivěji využívat svého práva iniciativy.

| 3.3.2. | Totéž platí s ohledem na závažné společenské důsledky vyvolané nezaměstnaností v mnoha zemích eurozóny, což je téma, které by pro HMU mělo mít stejnou prioritu jako konkurenceschopnost a správa ekonomických a politických záležitostí. Nejsou totiž předkládány žádné konkrétní návrhy, nenavrhuje se žádný nástroj solidarity a není ani jasné, co se míní „evropským pilířem“ sociálních práv (snad práva již existující v jednotlivých zemích?). |
| --- | --- |

3.3.2.

Totéž platí s ohledem na závažné společenské důsledky vyvolané nezaměstnaností v mnoha zemích eurozóny, což je téma, které by pro HMU mělo mít stejnou prioritu jako konkurenceschopnost a správa ekonomických a politických záležitostí. Nejsou totiž předkládány žádné konkrétní návrhy, nenavrhuje se žádný nástroj solidarity a není ani jasné, co se míní „evropským pilířem“ sociálních práv (snad práva již existující v jednotlivých zemích?).

| 3.3.3. | Pokud jde o semestr, pokračuje se na základě toho, o čem bylo doposud rozhodnuto, aniž by byly provedeny zásadní změny např. v metodice, jak si EHSV přál, a to počínaje změnou makroekonomické podmíněnosti a posílením meziparlamentní konference, a existuje tak nebezpečí, že rozpočty jednotlivých států zůstanou mimo jakoukoli demokratickou kontrolu. |
| --- | --- |

3.3.3.

Pokud jde o semestr, pokračuje se na základě toho, o čem bylo doposud rozhodnuto, aniž by byly provedeny zásadní změny např. v metodice, jak si EHSV přál, a to počínaje změnou makroekonomické podmíněnosti a posílením meziparlamentní konference, a existuje tak nebezpečí, že rozpočty jednotlivých států zůstanou mimo jakoukoli demokratickou kontrolu.

| 3.3.4. | Hovoří-li se o stabilizaci HMU, připomíná se její rozpočet. Ve skutečnosti se jedná o částku a/nebo o rozpočty jednotlivých států, které nemají nic společného se skutečným rozpočtem eurozóny, a nikde není zmínka o existujícím státním dluhu ani případných společných státních dluzích, ani o uvalení evropské daně s cílem řešit výdaje na imigraci, uprchlíky a bezpečnost. Absence návrhů týkajících se demokratické legitimity představuje skutečný „citlivý bod“ celého návrhu sdělení (bod 6) (10). |
| --- | --- |

3.3.4.

Hovoří-li se o stabilizaci HMU, připomíná se její rozpočet. Ve skutečnosti se jedná o částku a/nebo o rozpočty jednotlivých států, které nemají nic společného se skutečným rozpočtem eurozóny, a nikde není zmínka o existujícím státním dluhu ani případných společných státních dluzích, ani o uvalení evropské daně s cílem řešit výdaje na imigraci, uprchlíky a bezpečnost. Absence návrhů týkajících se demokratické legitimity představuje skutečný „citlivý bod“ celého návrhu sdělení (bod 6) (10).

| 3.3.5. | Nejsou brány v úvahu „zprostředkovatelé“ ve společnosti jako kontaktní subjekty ve fázi konzultací, počínaje subjekty zastoupenými v EHSV, nemluvě o „politice“, o níž není prakticky žádná zmínka nebo nanejvýš taková, jako by byla jen okrajovým faktorem. |
| --- | --- |

3.3.5.

Nejsou brány v úvahu „zprostředkovatelé“ ve společnosti jako kontaktní subjekty ve fázi konzultací, počínaje subjekty zastoupenými v EHSV, nemluvě o „politice“, o níž není prakticky žádná zmínka nebo nanejvýš taková, jako by byla jen okrajovým faktorem.

| 3.3.6. | EHSV vítá zapojení sociálních partnerů do dalších politik, o němž se Komise zmiňuje. Domnívá se však, že je nutné učinit politický a procesní skok vpřed a změnit „formální“ účast v rozsáhlé zapojení do tripartitního sociálního dialogu, který je tudíž třeba upravit tak, aby byly dosažené dohody účinné. To by mj. zvýšilo vzájemnou důvěru a odpovědnost každého jednotlivce. |
| --- | --- |

3.3.6.

EHSV vítá zapojení sociálních partnerů do dalších politik, o němž se Komise zmiňuje. Domnívá se však, že je nutné učinit politický a procesní skok vpřed a změnit „formální“ účast v rozsáhlé zapojení do tripartitního sociálního dialogu, který je tudíž třeba upravit tak, aby byly dosažené dohody účinné. To by mj. zvýšilo vzájemnou důvěru a odpovědnost každého jednotlivce.

| 3.3.7. | Příprava fáze 2 (dokončení HMU), tj. fáze, která má prioritní a zásadní význam pro důvěryhodnost ostatních návrhů, spočívá v předložení „bílé knihy“, jemuž budou předcházet konzultace a „dialogy s občany“, aniž by bylo vysvětleno, jak se mají provádět, když jsou vyloučeny i subjekty zastoupené v EHSV. To jsou zcela nedostatečné podmínky. Měly by být zapojeny např. také vnitrostátní parlamenty a Evropský parlament. |
| --- | --- |

3.3.7.

Příprava fáze 2 (dokončení HMU), tj. fáze, která má prioritní a zásadní význam pro důvěryhodnost ostatních návrhů, spočívá v předložení „bílé knihy“, jemuž budou předcházet konzultace a „dialogy s občany“, aniž by bylo vysvětleno, jak se mají provádět, když jsou vyloučeny i subjekty zastoupené v EHSV. To jsou zcela nedostatečné podmínky. Měly by být zapojeny např. také vnitrostátní parlamenty a Evropský parlament.

3.4.   
  Rizika

| 3.4.1. | Úmysly Komise jsou sice dobré, avšak přístup je spíše nevěrohodný, i když ještě chybí návrhy pro fázi 2. Sdělení nepředstavuje z hlediska platné Smlouvy skutečný obrat, díky němuž by bylo možné alespoň zčásti kompenzovat „deficit“ Maastrichtu. Schází celkový „plán“, který by naznačoval změnu a budoucí vizi pro eurozónu a pro občany EU. |
| --- | --- |

3.4.1.

Úmysly Komise jsou sice dobré, avšak přístup je spíše nevěrohodný, i když ještě chybí návrhy pro fázi 2. Sdělení nepředstavuje z hlediska platné Smlouvy skutečný obrat, díky němuž by bylo možné alespoň zčásti kompenzovat „deficit“ Maastrichtu. Schází celkový „plán“, který by naznačoval změnu a budoucí vizi pro eurozónu a pro občany EU.

| 3.4.2. | Pokračovat v tom, co bylo doposud učiněno v oblasti hospodářských a sociálních politik, by bylo chybou. Za jedinou proměnnou celého systému nelze považovat pouze trh práce a mzdy a opomíjet nebo podceňovat otázku vnitřní poptávky, makroekonomické a mikroekonomické nerovnováhy a nevyváženost v sociálních věcech a na běžných účtech. |
| --- | --- |

3.4.2.

Pokračovat v tom, co bylo doposud učiněno v oblasti hospodářských a sociálních politik, by bylo chybou. Za jedinou proměnnou celého systému nelze považovat pouze trh práce a mzdy a opomíjet nebo podceňovat otázku vnitřní poptávky, makroekonomické a mikroekonomické nerovnováhy a nevyváženost v sociálních věcech a na běžných účtech.

| 3.4.3. | Odsouvat politickou agendu až na následující fázi, když je přitom potřeba od ní naopak začít nebo alespoň postupovat souběžně s ní, by vzhledem k přetrvávajícím starým i novým krizím bylo projevem přílišných politických obav a konvencí v členských státech, které by vedly k zániku Evropy, nikoli však k jejímu zdokonalení ani poskytnutí naděje do budoucna. |
| --- | --- |

3.4.3.

Odsouvat politickou agendu až na následující fázi, když je přitom potřeba od ní naopak začít nebo alespoň postupovat souběžně s ní, by vzhledem k přetrvávajícím starým i novým krizím bylo projevem přílišných politických obav a konvencí v členských státech, které by vedly k zániku Evropy, nikoli však k jejímu zdokonalení ani poskytnutí naděje do budoucna.

| 3.4.4. | Povrchní způsob, jímž se hovoří o demokratické legitimitě semestru, dalších politik HMU nebo navrhovaných nástrojů, je příznačný. Vzhledem k postoji jednotlivých zemí je jen opatrnou rétorikou, pouhou náhražkou demokracie. Je snad nejslabším místem celého návrhu, alespoň dokud návrh zůstane v nynější podobě, než nastane fáze 2, kterou je třeba připravit z podnětu a za podpory občanské společnosti a politiků. |
| --- | --- |

3.4.4.

Povrchní způsob, jímž se hovoří o demokratické legitimitě semestru, dalších politik HMU nebo navrhovaných nástrojů, je příznačný. Vzhledem k postoji jednotlivých zemí je jen opatrnou rétorikou, pouhou náhražkou demokracie. Je snad nejslabším místem celého návrhu, alespoň dokud návrh zůstane v nynější podobě, než nastane fáze 2, kterou je třeba připravit z podnětu a za podpory občanské společnosti a politiků.

| 3.4.5. | Myslet si, že problém demokracie v eurozóně lze vyřešit „dialogem s občany“, aniž by byly stanoveny způsoby jeho provádění, postupy zapojení a nástroje potřebné k jeho aktivaci ať již na úrovni EU, nebo na úrovni členských států, je přinejmenším povrchní. Je třeba naopak nalézt konkrétnější způsob zvýšení zájmu a zapojení evropských občanů do problematiky dokončení eurozóny, prostřednictvím velkých veřejných shromáždění ve všech městech nebo hlasováním o návrzích či alternativách ve vnitrostátních parlamentech. |
| --- | --- |

3.4.5.

Myslet si, že problém demokracie v eurozóně lze vyřešit „dialogem s občany“, aniž by byly stanoveny způsoby jeho provádění, postupy zapojení a nástroje potřebné k jeho aktivaci ať již na úrovni EU, nebo na úrovni členských států, je přinejmenším povrchní. Je třeba naopak nalézt konkrétnější způsob zvýšení zájmu a zapojení evropských občanů do problematiky dokončení eurozóny, prostřednictvím velkých veřejných shromáždění ve všech městech nebo hlasováním o návrzích či alternativách ve vnitrostátních parlamentech.

3.5.   
  Příležitosti

| 3.5.1. | Příležitostí je využít závěrů tohoto sdělení a chopit se příležitosti k provedení „prověrky reality“ vůči evropským občanům, ať se již jedná o to, co ze stávající Smlouvy a jejích možností nebylo provedeno, nebo o to, k čemu došlo od okamžiku, kdy se zrodilo euro. Zároveň však zhodnotit to, k čemu došlo v souvislosti s krizí, chyby, k nimž došlo na úrovni EU i ze strany členských států, jež by se měly více zasazovat o politiku zohledňující hodnotu člověka, a uvědomit si zmeškané příležitosti a reálná rizika, jimž čelí evropští občané – a ne nějaká nereálná „Evropa“ –, pokud by některé členské státy pokračovaly v dosavadní praxi. |
| --- | --- |

3.5.1.

Příležitostí je využít závěrů tohoto sdělení a chopit se příležitosti k provedení „prověrky reality“ vůči evropským občanům, ať se již jedná o to, co ze stávající Smlouvy a jejích možností nebylo provedeno, nebo o to, k čemu došlo od okamžiku, kdy se zrodilo euro. Zároveň však zhodnotit to, k čemu došlo v souvislosti s krizí, chyby, k nimž došlo na úrovni EU i ze strany členských států, jež by se měly více zasazovat o politiku zohledňující hodnotu člověka, a uvědomit si zmeškané příležitosti a reálná rizika, jimž čelí evropští občané – a ne nějaká nereálná „Evropa“ –, pokud by některé členské státy pokračovaly v dosavadní praxi.

| 3.5.2. | Tato „prověrka reality“ je ještě naléhavější a může být podpořena nutností adekvátně reagovat na zhoršování dalších dvou fenoménů, které ohrožují bezpečnost všech evropských občanů, tj. na migrační a uprchlickou krizi a na hrozbu islámského terorismu a problém bezpečnosti. |
| --- | --- |

3.5.2.

Tato „prověrka reality“ je ještě naléhavější a může být podpořena nutností adekvátně reagovat na zhoršování dalších dvou fenoménů, které ohrožují bezpečnost všech evropských občanů, tj. na migrační a uprchlickou krizi a na hrozbu islámského terorismu a problém bezpečnosti.

| 3.5.3. | Je třeba využít příležitosti a zamyslet se, nikoli však formálně a rétoricky, nad společnými hodnotami (občanskými, etickými, náboženskými), které jsou základem naší identity a které se obáváme projevit a bránit. To je skutečný základ obnovy eurozóny a/nebo zemí, které si to přejí. Je to jedinečná zkušenost s integrací nejen pro 19 členských zemí eurozóny, ale i pro všechny ostatní členské státy EU (včetně těch nových), které si přejí být součástí politického jádra, jež má postupně růst, tak jako tomu bylo s původním Evropským hospodářským společenstvím (1957), jež sestávalo ze šesti zakládajících zemí, v té době skutečně odvážných, bez nichž bychom dnes nemohli hovořit o Evropě a bez nichž by zde nebyla ani osmadvacítka! |
| --- | --- |

3.5.3.

Je třeba využít příležitosti a zamyslet se, nikoli však formálně a rétoricky, nad společnými hodnotami (občanskými, etickými, náboženskými), které jsou základem naší identity a které se obáváme projevit a bránit. To je skutečný základ obnovy eurozóny a/nebo zemí, které si to přejí. Je to jedinečná zkušenost s integrací nejen pro 19 členských zemí eurozóny, ale i pro všechny ostatní členské státy EU (včetně těch nových), které si přejí být součástí politického jádra, jež má postupně růst, tak jako tomu bylo s původním Evropským hospodářským společenstvím (1957), jež sestávalo ze šesti zakládajících zemí, v té době skutečně odvážných, bez nichž bychom dnes nemohli hovořit o Evropě a bez nichž by zde nebyla ani osmadvacítka!

| 3.5.4. | K tomuto účelu může být velmi užitečné zapojení zprostředkovatelů ve společnosti, zejména sociálních partnerů a občanské společnosti, které podpoří opětovné navázání společenského a občanského dialogu na úrovni EU a na úrovni jednotlivých zemí. To by mohla být řešení, která s pomocí EHSV a Komise umožní zahájit informativní srovnávání a diskusi o rizicích a nebezpečích toho, co se právě děje, o příležitostech, které nabízí skutečná změna některých politik EU, a o nutnosti zůstat spolu, vylepšit základy společného domu, postavit chybějící střechu a nezbourat to, co jsme až doposud vybudovali. |
| --- | --- |

3.5.4.

K tomuto účelu může být velmi užitečné zapojení zprostředkovatelů ve společnosti, zejména sociálních partnerů a občanské společnosti, které podpoří opětovné navázání společenského a občanského dialogu na úrovni EU a na úrovni jednotlivých zemí. To by mohla být řešení, která s pomocí EHSV a Komise umožní zahájit informativní srovnávání a diskusi o rizicích a nebezpečích toho, co se právě děje, o příležitostech, které nabízí skutečná změna některých politik EU, a o nutnosti zůstat spolu, vylepšit základy společného domu, postavit chybějící střechu a nezbourat to, co jsme až doposud vybudovali.

4.   Poradní Evropská fiskální rada (rozhodnutí Komise)

| 4.1. | Pokud jde o zřízení této rady (11), jejímž úkolem bude posoudit provádění fiskálního rámce EU, zejména co se týče horizontální soudržnosti rozhodnutí v oblasti dohledu nad rozpočtem, nepřináší rozhodnutí Komise žádné zdůvodňující skutečnosti. Zřízení evropské rady představuje zdvojení funkcí a odpovědností, které již vykonává Komise v rámci nových pravomocí stanovených správou evropských záležitostí. |
| --- | --- |

4.1.

Pokud jde o zřízení této rady (11), jejímž úkolem bude posoudit provádění fiskálního rámce EU, zejména co se týče horizontální soudržnosti rozhodnutí v oblasti dohledu nad rozpočtem, nepřináší rozhodnutí Komise žádné zdůvodňující skutečnosti. Zřízení evropské rady představuje zdvojení funkcí a odpovědností, které již vykonává Komise v rámci nových pravomocí stanovených správou evropských záležitostí.

| 4.2. | Není totiž jasné, jaká by byla „přidaná hodnota“ tohoto orgánu, který by se skládal z pěti externích odborníků a měl by soustředěněji analyzovat rozpočtové politiky jak na vnitrostátní úrovni, tak v rámci eurozóny. Zdá se, že se jedná o další evropskou kontrolní radu, která má poskytovat poradenství ohledně rozpočtů orgánů EU i orgánů států eurozóny, aniž by měla skutečné pravomoci a mohla zakročit v případě nedodržení nebo neodpovídajícího uplatňování rozpočtových politik jak na vnitrostátní úrovni, tak v rámci eurozóny. |
| --- | --- |

4.2.

Není totiž jasné, jaká by byla „přidaná hodnota“ tohoto orgánu, který by se skládal z pěti externích odborníků a měl by soustředěněji analyzovat rozpočtové politiky jak na vnitrostátní úrovni, tak v rámci eurozóny. Zdá se, že se jedná o další evropskou kontrolní radu, která má poskytovat poradenství ohledně rozpočtů orgánů EU i orgánů států eurozóny, aniž by měla skutečné pravomoci a mohla zakročit v případě nedodržení nebo neodpovídajícího uplatňování rozpočtových politik jak na vnitrostátní úrovni, tak v rámci eurozóny.

| 4.3. | EHSV je překvapen způsobem jmenování členů poradní rady. Stačí připomenout, že tři z celkových pěti členů doporučuje jmenovaný předseda, aniž by byl do jmenování zapojen Evropský parlament, jak EP sám správně ve svém usnesení připomíná (12). Proto se nezdá, že by šlo o radu, která by podporovala Komisi v rozhodování, ale spíše o určitou „nucenou správu“ ze strany Rady, jíž je v současné době pověřena Komise. To by mohlo vést ke zhoršení stávající situace, která již dnes vychází z velmi křehké rovnováhy. |
| --- | --- |

4.3.

EHSV je překvapen způsobem jmenování členů poradní rady. Stačí připomenout, že tři z celkových pěti členů doporučuje jmenovaný předseda, aniž by byl do jmenování zapojen Evropský parlament, jak EP sám správně ve svém usnesení připomíná (12). Proto se nezdá, že by šlo o radu, která by podporovala Komisi v rozhodování, ale spíše o určitou „nucenou správu“ ze strany Rady, jíž je v současné době pověřena Komise. To by mohlo vést ke zhoršení stávající situace, která již dnes vychází z velmi křehké rovnováhy.

| 4.4. | Ve sdělení Komise se kromě toho poukazuje na možné spojení mezi poradní Evropskou fiskální radou a fiskálními radami členských států, aniž by byly výslovně uvedeny cíle, které mají být sledovány, stanoveny příslušné oblasti působnosti a vymezena odpovědnost a oblasti spolupráce mezi oběma orgány. |
| --- | --- |

4.4.

Ve sdělení Komise se kromě toho poukazuje na možné spojení mezi poradní Evropskou fiskální radou a fiskálními radami členských států, aniž by byly výslovně uvedeny cíle, které mají být sledovány, stanoveny příslušné oblasti působnosti a vymezena odpovědnost a oblasti spolupráce mezi oběma orgány.

V Bruselu dne 17. března 2016.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  Stanovisko EHSV Vnitrostátní rady pro konkurenceschopnost. Viz s. 35 Úředního věstníku.

1

Vnitrostátní rady pro konkurenceschopnost.

(2)  Stanovisko EHSV k tématu Vnější zastoupení eurozóny. Viz s. 16 Úředního věstníku.

2

Vnější zastoupení eurozóny.

(3)  Stanovisko EHSV k tématu Evropský systém pojištění vkladů. Viz s. 21 Úředního věstníku.

3

Evropský systém pojištění vkladů

(4)  Stanoviska EHSV k tématům Zelená kniha Vytváření unie kapitálových trhů, Úř. věst. C 383, 17.11.2015, s. 64. a Akční plán pro vytváření unie kapitálových trhů (Úř. věst. C 133, 14.4.2016, s. 17).

4

Zelená kniha Vytváření unie kapitálových trhů

Akční plán pro vytváření unie kapitálových trhů

(5)  Stanovisko EHSV k tématu Růst a státní dluh v EU – dva inovační návrhy (Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 10).

5

Růst a státní dluh v EU – dva inovační návrhy

(6)  Viz stanoviska EHSV k tématům Dokončit hospodářskou a měnovou unii – návrhy Evropského hospodářského a sociálního výboru pro příští evropské legislativní období (Úř. věst. C 451, 16.12.2014, s. 10), Dokončení HMU – politický pilíř (Úř. věst. C 332, 8.10.2015, s. 8), Metoda Společenství pro demokratickou a sociální HMU (Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 33) a další.

6

Dokončit hospodářskou a měnovou unii – návrhy Evropského hospodářského a sociálního výboru pro příští evropské legislativní období

Dokončení HMU – politický pilíř

Metoda Společenství pro demokratickou a sociální HMU

(7)  Stanoviska EHSV k tématům Vnější zastoupení eurozóny, Evropský systém pojištění vkladů, Vnitrostátní rady pro konkurenceschopnost a Hospodářská politika eurozóny (2016). Viz s. 16 Úředního věstníku.

7

Vnější zastoupení eurozóny

Evropský systém pojištění vkladů

Vnitrostátní rady pro konkurenceschopnost

Hospodářská politika eurozóny (2016)

(8)  Stanoviska EHSV k tématům Kam po 10 letech směřuje euro? (Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 8), Dokončit hospodářskou a měnovou unii – návrhy Evropského hospodářského a sociálního výboru pro příští evropské legislativní období (Úř. věst. C 451, 16.12.2014, s. 10) a Dokončení HMU – politický pilíř (Úř. věst. C 332, 8.10.2015, s. 8).

8

Kam po 10 letech směřuje euro?

Dokončit hospodářskou a měnovou unii – návrhy Evropského hospodářského a sociálního výboru pro příští evropské legislativní období

Dokončení HMU – politický pilíř

(9)  COM(2015) 603 – 2015/0250 (NLE).

9

(10)  Viz stanovisko EHSV k tématu Metoda Společenství pro demokratickou a sociální HMU (Úř. věst C 13, 15.1.2016, s. 33).

10

Metoda Společenství pro demokratickou a sociální HMU

(11)  C(2015) 8000 final.

11

(12)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. prosince 2015 o dokončení evropské hospodářské a měnové unie (2015/2936(RSP)).

12

---

| 18.5.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 177/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 177/35

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k doporučení pro doporučení Rady ke zřízení vnitrostátních rad pro konkurenceschopnost v rámci eurozóny

[COM(2015) 601 final]

(2016/C 177/06)

| Zpravodaj: | Thomas DELAPINA |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | David CROUGHAN |

Zpravodaj:

Thomas DELAPINA

Spoluzpravodaj:

David CROUGHAN

Dne 11. listopadu 2015 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

doporučení pro doporučení Rady ke zřízení vnitrostátních rad pro konkurenceschopnost v rámci eurozóny

[COM(2015) 601 final].

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 3. března 2016.

Na 515. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. března 2016 (jednání dne 17. března 2016), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 200 hlasy pro, 3 hlasy byly proti a 11 členů se zdrželo hlasování.

1.   Shrnutí a doporučení

| 1.1. | EHSV zkoumá, do jaké míry mohou vnitrostátní rady pro konkurenceschopnost pomoci dosáhnout nezbytného zlepšení řízení hospodářské politiky v rámci eurozóny, a to snižováním rozdílů mezi členy HMU a prevencí vzniku těchto rozdílů v budoucnu, a dále tím, že by odrážely hospodářskou a sociální politiku a upevňovaly evropské zaměření svým zapojením do sítě eurozóny. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV zkoumá, do jaké míry mohou vnitrostátní rady pro konkurenceschopnost pomoci dosáhnout nezbytného zlepšení řízení hospodářské politiky v rámci eurozóny, a to snižováním rozdílů mezi členy HMU a prevencí vzniku těchto rozdílů v budoucnu, a dále tím, že by odrážely hospodářskou a sociální politiku a upevňovaly evropské zaměření svým zapojením do sítě eurozóny.

| 1.2. | Konkurenceschopnost není samoúčelným snažením. Je smysluplným cílem pouze v případě, pokud skutečně bude zvyšovat blahobyt občanů. Pokračování dosavadní politiky není podle názoru EHSV přijatelnou alternativou. Strategie pro zvýšení konkurenceschopnosti v HMU jednostranně zaměřená na snižování nákladů a zvyšování vývozu dokonce spíše přispěla k posílení důsledků krize, neboť byla založena na příliš úzkém pojetí definice konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

1.2.

Konkurenceschopnost není samoúčelným snažením. Je smysluplným cílem pouze v případě, pokud skutečně bude zvyšovat blahobyt občanů. Pokračování dosavadní politiky není podle názoru EHSV přijatelnou alternativou. Strategie pro zvýšení konkurenceschopnosti v HMU jednostranně zaměřená na snižování nákladů a zvyšování vývozu dokonce spíše přispěla k posílení důsledků krize, neboť byla založena na příliš úzkém pojetí definice konkurenceschopnosti.

| 1.3. | Výbor tudíž doporučuje, aby se v budoucnu používala aktualizovaná definice konkurenceschopnosti (konkurenceschopnost 2.0) a bylo zohledněno pojetí navrhované v projektu WWWforEurope financovaném Komisí. Tato revidovaná definice je v souladu s cíli strategie Evropa 2020 a zahrnuje rovněž cíle „přesahující HDP“. Konkurenceschopnost je zde definována jako „schopnost země (regionu, místa) dosáhnout pro své občany cílů přesahujících HDP“. V rámci tohoto přístupu se konkurenceschopnost poměřuje na základě tří pilířů, kterými jsou příjem, sociální faktory a udržitelnost. Vzhledem k výše uvedenému EHSV požaduje, aby se další jednání netýkala „rad pro konkurenceschopnost“, nýbrž „rad pro konkurenceschopnost, sociální soudržnost a udržitelnost“. |
| --- | --- |

1.3.

Výbor tudíž doporučuje, aby se v budoucnu používala aktualizovaná definice konkurenceschopnosti (konkurenceschopnost 2.0) a bylo zohledněno pojetí navrhované v projektu WWWforEurope financovaném Komisí. Tato revidovaná definice je v souladu s cíli strategie Evropa 2020 a zahrnuje rovněž cíle „přesahující HDP“. Konkurenceschopnost je zde definována jako „schopnost země (regionu, místa) dosáhnout pro své občany cílů přesahujících HDP“. V rámci tohoto přístupu se konkurenceschopnost poměřuje na základě tří pilířů, kterými jsou příjem, sociální faktory a udržitelnost. Vzhledem k výše uvedenému EHSV požaduje, aby se další jednání netýkala „rad pro konkurenceschopnost“, nýbrž „rad pro konkurenceschopnost, sociální soudržnost a udržitelnost“.

| 1.4. | EHSV také žádá Komisi, aby poskytla objasnění řady bodů tak, aby bylo možné činnost nových rad pro konkurenceschopnost, sociální soudržnost a udržitelnost zhodnotit. Rovněž je nutné zodpovědět na řadu technických otázek, jako je jmenování členů, ustanovení o odpovědnosti atd. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV také žádá Komisi, aby poskytla objasnění řady bodů tak, aby bylo možné činnost nových rad pro konkurenceschopnost, sociální soudržnost a udržitelnost zhodnotit. Rovněž je nutné zodpovědět na řadu technických otázek, jako je jmenování členů, ustanovení o odpovědnosti atd.

| 1.4.1. | EHSV souhlasí s přístupem Komise, který umožňuje členským státům, aby vytvořily vnitrostátní rady buď zřízením nových institucí, nebo přizpůsobením mandátu stávajících subjektů, za předpokladu, že jsou nezávislé a jejich cílem není ani zasahovat do procesu tvorby mezd a úlohy sociálních partnerů, ani harmonizovat vnitrostátní systémy tvorby mezd. Vzhledem k tomu, že je třeba zamezit zdvojování stávající činnosti a existujících subjektů, EHSV žádá Komisi, aby provedla podrobné zmapování (práce MMF, OECD, stávajících výborů, vnitrostátních a dalších potenciálně užitečných subjektů atd.). Tento komplexní přezkum je důležitý, protože by podpořil rozhodování umožněním odhadu přidané hodnoty navrhovaných rad, provedením analýzy nákladů a přínosů a posouzením, zda je zapotřebí dalších subjektů. |
| --- | --- |

1.4.1.

EHSV souhlasí s přístupem Komise, který umožňuje členským státům, aby vytvořily vnitrostátní rady buď zřízením nových institucí, nebo přizpůsobením mandátu stávajících subjektů, za předpokladu, že jsou nezávislé a jejich cílem není ani zasahovat do procesu tvorby mezd a úlohy sociálních partnerů, ani harmonizovat vnitrostátní systémy tvorby mezd. Vzhledem k tomu, že je třeba zamezit zdvojování stávající činnosti a existujících subjektů, EHSV žádá Komisi, aby provedla podrobné zmapování (práce MMF, OECD, stávajících výborů, vnitrostátních a dalších potenciálně užitečných subjektů atd.). Tento komplexní přezkum je důležitý, protože by podpořil rozhodování umožněním odhadu přidané hodnoty navrhovaných rad, provedením analýzy nákladů a přínosů a posouzením, zda je zapotřebí dalších subjektů.

| 1.4.2. | EHSV žádá Komisi, aby předložila konkrétní návrhy, jak lze zajistit nezbytné požadavky, kterými jsou:






  — | odpovědnost, legitimita a transparentnost prostřednictvím plného začlenění demokraticky legitimních institucí, jako jsou parlamenty, sociální partneři a další organizace zastupující občanskou společnost; |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

EHSV žádá Komisi, aby předložila konkrétní návrhy, jak lze zajistit nezbytné požadavky, kterými jsou:

—

odpovědnost, legitimita a transparentnost prostřednictvím plného začlenění demokraticky legitimních institucí, jako jsou parlamenty, sociální partneři a další organizace zastupující občanskou společnost;

| — | vyvážené zastoupení nestranných odborníků, které by odráželo stávající rozmanitost názorů; |
| --- | --- |

—

vyvážené zastoupení nestranných odborníků, které by odráželo stávající rozmanitost názorů;

| — | nezávazná povaha návrhů rad, zejména plné zachování nezávislosti sociálních partnerů; |
| --- | --- |

—

nezávazná povaha návrhů rad, zejména plné zachování nezávislosti sociálních partnerů;

| — | zahrnutí dvojí úlohy mezd, které jsou nákladovou položkou pro podniky i hlavním faktorem ovlivňujícím domácí poptávku, pokud budeme posuzovat konkurenceschopnost podle nové definice. |
| --- | --- |

—

zahrnutí dvojí úlohy mezd, které jsou nákladovou položkou pro podniky i hlavním faktorem ovlivňujícím domácí poptávku, pokud budeme posuzovat konkurenceschopnost podle nové definice.

| 1.5. | Představení aktuálního balíčku Komise již předcházely konkrétní návrhy EHSV týkající se prohloubení HMU – návrhy, které by měly být uplatněny.






  — | Je potřebná spíše společná evropská strategie, nikoli konkurenční strategie členských států. Je zásadně důležité rozšířit makroekonomický dialog a zavést ho pro eurozónu. To je oblast, kde by měla probíhat koordinace hospodářských politik a tří klíčových faktorů makroekonomické politiky. |
| --- | --- | --- |

1.5.

Představení aktuálního balíčku Komise již předcházely konkrétní návrhy EHSV týkající se prohloubení HMU – návrhy, které by měly být uplatněny.

—

Je potřebná spíše společná evropská strategie, nikoli konkurenční strategie členských států. Je zásadně důležité rozšířit makroekonomický dialog a zavést ho pro eurozónu. To je oblast, kde by měla probíhat koordinace hospodářských politik a tří klíčových faktorů makroekonomické politiky.

| — | Na vnitrostátní úrovni je nutné posílit úlohu sociálních partnerů a vypracovat nebo konsolidovat strukturu pro makroekonomický dialog. |
| --- | --- |

—

Na vnitrostátní úrovni je nutné posílit úlohu sociálních partnerů a vypracovat nebo konsolidovat strukturu pro makroekonomický dialog.

| — | Musí být posílena úloha vnitrostátních parlamentů a Evropského parlamentu a jejich role nesmí být omezena technokratickými výbory odborníků. |
| --- | --- |

—

Musí být posílena úloha vnitrostátních parlamentů a Evropského parlamentu a jejich role nesmí být omezena technokratickými výbory odborníků.

| — | EHSV zdůrazňuje, že je důležité postavit ekonomické a sociální cíle na roveň a provádět posouzení sociálního dopadu u všech opatření souvisejících s evropským semestrem. |
| --- | --- |

—

EHSV zdůrazňuje, že je důležité postavit ekonomické a sociální cíle na roveň a provádět posouzení sociálního dopadu u všech opatření souvisejících s evropským semestrem.

| — | Rozhodující význam pro odstranění nerovnováhy má podpora veřejných a soukromých investic, což vyžaduje rozpočtovou politiku, která je příznivější pro růst a vytváření vysoce kvalitních pracovních míst. |
| --- | --- |

—

Rozhodující význam pro odstranění nerovnováhy má podpora veřejných a soukromých investic, což vyžaduje rozpočtovou politiku, která je příznivější pro růst a vytváření vysoce kvalitních pracovních míst.

| — | To ovlivňuje příjmovou stranu v tom, že je nutné mít odpovídající daňové systémy, aby byla zajištěna přiměřená finanční základna. Rovněž pokud jde o výdaje, i zde považuje EHSV za nezbytná další prorůstová opatření. Zdá se, že v souladu se stávajícími opatřeními, která by umožnila financování nákladů budoucích investic rozložit na několik generací, by bylo zejména zlaté pravidlo pro financování veřejných investic v širším pojetí. |
| --- | --- |

—

To ovlivňuje příjmovou stranu v tom, že je nutné mít odpovídající daňové systémy, aby byla zajištěna přiměřená finanční základna. Rovněž pokud jde o výdaje, i zde považuje EHSV za nezbytná další prorůstová opatření. Zdá se, že v souladu se stávajícími opatřeními, která by umožnila financování nákladů budoucích investic rozložit na několik generací, by bylo zejména zlaté pravidlo pro financování veřejných investic v širším pojetí.

2.   Doporučení Komise

| 2.1. | Ve svém sdělení o krocích k dokončení hospodářské a měnové unie Komise navrhuje další upevnění postavení eurozóny do začátku roku 2017 (1. fáze – „prohlubování praxí“, která byla zahájena 15. července 2015) a poté by na základě referenčních hodnot pro obnovenou větší konvergenci ekonomik eurozóny měly být provedeny zásadnější reformy, aby bylo možné přejít ke střednědobým a dlouhodobým vizím přinášejícím nové perspektivy růstu (2. fáze – „dokončení HMU“). Jedním z klíčových prvků 1. fáze je zdokonalený soubor nástrojů správy ekonomických záležitostí včetně návrhu, v němž Rada členským státům eurozóny doporučuje zřízení vnitrostátních rad pro konkurenceschopnost (a současně vybízí další členské státy, aby ustavily podobné subjekty). |
| --- | --- |

2.1.

Ve svém sdělení o krocích k dokončení hospodářské a měnové unie Komise navrhuje další upevnění postavení eurozóny do začátku roku 2017 (1. fáze – „prohlubování praxí“, která byla zahájena 15. července 2015) a poté by na základě referenčních hodnot pro obnovenou větší konvergenci ekonomik eurozóny měly být provedeny zásadnější reformy, aby bylo možné přejít ke střednědobým a dlouhodobým vizím přinášejícím nové perspektivy růstu (2. fáze – „dokončení HMU“). Jedním z klíčových prvků 1. fáze je zdokonalený soubor nástrojů správy ekonomických záležitostí včetně návrhu, v němž Rada členským státům eurozóny doporučuje zřízení vnitrostátních rad pro konkurenceschopnost (a současně vybízí další členské státy, aby ustavily podobné subjekty).

| 2.2. | Záměrem Komise je, aby mobilizace nezávislých národních odborníků motivovala členské státy k převzetí odpovědnosti za nezbytná opatření a reformy na vnitrostátní úrovni. Cílem je zřídit vnitrostátní rady pro konkurenceschopnost, které by sledovaly výsledky a opatření z pohledu komplexní definice konkurenceschopnosti, a tak přispívaly k udržitelné hospodářské konvergenci a ke zvýšení odpovědnosti za nezbytné reformy na vnitrostátní úrovni. Členské státy se vyzývají, aby zavedly zásady stanovené v tomto doporučení, a Komise se vyzývá, aby po uplynutí 12 měsíců připravila zprávu o pokroku věnovanou provádění a vhodnosti tohoto doporučení a tomu, zda je přijetí závazných ustanovení nezbytné. |
| --- | --- |

2.2.

Záměrem Komise je, aby mobilizace nezávislých národních odborníků motivovala členské státy k převzetí odpovědnosti za nezbytná opatření a reformy na vnitrostátní úrovni. Cílem je zřídit vnitrostátní rady pro konkurenceschopnost, které by sledovaly výsledky a opatření z pohledu komplexní definice konkurenceschopnosti, a tak přispívaly k udržitelné hospodářské konvergenci a ke zvýšení odpovědnosti za nezbytné reformy na vnitrostátní úrovni. Členské státy se vyzývají, aby zavedly zásady stanovené v tomto doporučení, a Komise se vyzývá, aby po uplynutí 12 měsíců připravila zprávu o pokroku věnovanou provádění a vhodnosti tohoto doporučení a tomu, zda je přijetí závazných ustanovení nezbytné.

| 2.3. | Rady by sledovaly vývoj konkurenceschopnosti v jednotlivých členských státech, zejména faktory, které ovlivňují ceny a kvalitu zboží a služeb, a to v porovnání se světovými konkurenty v krátkém období. Rady by se měly zabývat „dynamikou mezd, jakož i nemzdovými faktory a faktory stimulujícími produktivitu a měly by přihlížet k dynamice investic, inovací a přitažlivosti ekonomiky pro podniky“. Rady by analyzovaly a posuzovaly příslušná opatření a předkládaly doporučení ohledně opatření, a to s přihlédnutím ke specifikům a zavedeným postupům každého státu. Rady by rovněž poskytovaly relevantní informace, aby podpořily proces tvorby mezd na vnitrostátní úrovni. V souladu s článkem 28 Listiny základních práv Evropské unie nebude dotčeno právo sjednávat a uzavírat kolektivní smlouvy. |
| --- | --- |

2.3.

Rady by sledovaly vývoj konkurenceschopnosti v jednotlivých členských státech, zejména faktory, které ovlivňují ceny a kvalitu zboží a služeb, a to v porovnání se světovými konkurenty v krátkém období. Rady by se měly zabývat „dynamikou mezd, jakož i nemzdovými faktory a faktory stimulujícími produktivitu a měly by přihlížet k dynamice investic, inovací a přitažlivosti ekonomiky pro podniky“. Rady by analyzovaly a posuzovaly příslušná opatření a předkládaly doporučení ohledně opatření, a to s přihlédnutím ke specifikům a zavedeným postupům každého státu. Rady by rovněž poskytovaly relevantní informace, aby podpořily proces tvorby mezd na vnitrostátní úrovni. V souladu s článkem 28 Listiny základních práv Evropské unie nebude dotčeno právo sjednávat a uzavírat kolektivní smlouvy.

| 2.4. | Rady budou systémově a funkčně nezávislé na orgánech členských států. Měly by vést konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami (například vnitrostátními subjekty nebo skupinami aktérů, včetně sociálních partnerů, kteří se pravidelně účastní hospodářského a sociálního dialogu na úrovni členského státu), ale neměly by pouze či převážně tlumočit názory a zájmy konkrétní skupiny zúčastněných stran. |
| --- | --- |

2.4.

Rady budou systémově a funkčně nezávislé na orgánech členských států. Měly by vést konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami (například vnitrostátními subjekty nebo skupinami aktérů, včetně sociálních partnerů, kteří se pravidelně účastní hospodářského a sociálního dialogu na úrovni členského státu), ale neměly by pouze či převážně tlumočit názory a zájmy konkrétní skupiny zúčastněných stran.

| 2.5. | Rady by měly vypracovávat výroční zprávy. Aby bylo zajištěno, že cíle eurozóny a Unie jsou brány v potaz, Komise má v úmyslu činnost rad koordinovat. Mezi oběma stranami budou probíhat konzultace, a to jak během vypracovávání výročních zpráv, tak v průběhu pracovních cest do členských států. Zprávy by také měly být podkladem pro analýzy Komise v souvislosti s evropským semestrem a postupem při makroekonomické nerovnováze. |
| --- | --- |

2.5.

Rady by měly vypracovávat výroční zprávy. Aby bylo zajištěno, že cíle eurozóny a Unie jsou brány v potaz, Komise má v úmyslu činnost rad koordinovat. Mezi oběma stranami budou probíhat konzultace, a to jak během vypracovávání výročních zpráv, tak v průběhu pracovních cest do členských států. Zprávy by také měly být podkladem pro analýzy Komise v souvislosti s evropským semestrem a postupem při makroekonomické nerovnováze.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV sdílí spolu s Evropskou komisí přesvědčení, že HMU je třeba zdokonalit a prohloubit, na což již v mnoha svých stanoviscích poukázal a předložil v tomto ohledu konkrétní návrhy. Výbor rovněž schvaluje pozitivní kroky Komise a sdílí její názor, že užší koordinace vnitrostátních hospodářských politik je naprosto nezbytná, aby byly odstraněny stávající nerovnováhy a s větší pravděpodobností se zabránilo se vzniku nerovnováh v budoucnu. Významná část přidané hodnoty těchto vnitrostátních rad by mohla spočívat v tom, že by do sítě eurozóny zapojily další takové rady, což by posílilo evropské zaměření při jednání o politikách mezi členskými státy a Komisí. |
| --- | --- |

3.1.

EHSV sdílí spolu s Evropskou komisí přesvědčení, že HMU je třeba zdokonalit a prohloubit, na což již v mnoha svých stanoviscích poukázal a předložil v tomto ohledu konkrétní návrhy. Výbor rovněž schvaluje pozitivní kroky Komise a sdílí její názor, že užší koordinace vnitrostátních hospodářských politik je naprosto nezbytná, aby byly odstraněny stávající nerovnováhy a s větší pravděpodobností se zabránilo se vzniku nerovnováh v budoucnu. Významná část přidané hodnoty těchto vnitrostátních rad by mohla spočívat v tom, že by do sítě eurozóny zapojily další takové rady, což by posílilo evropské zaměření při jednání o politikách mezi členskými státy a Komisí.

| 3.2. | Avšak stávající politiky tento problém adekvátně neřeší – pro řízení makroekonomických nerovnováh je zapotřebí lepších nástrojů. EHSV proto velmi vítá, že Komise konečně uznala, že je třeba se více zaměřit na výsledky členských států v oblasti zaměstnanosti a sociálních cílů a že „odpovědnost“ za reformní úsilí by měla být posílena. Komise má rovněž pravdu, když volá po větším zapojení sociálních partnerů do přípravy národních programů reforem a po zapojení národních sociálních partnerů do evropského semestru na vnitrostátní úrovni, a to prostřednictvím zastoupení Komise. Vnitrostátní rady zřízené s plným zapojením všech zúčastněných stran by se mohly stát užitečným subjektem odrážejícím hospodářský a sociální dopad současných a budoucích opatření v oblasti politik. |
| --- | --- |

3.2.

Avšak stávající politiky tento problém adekvátně neřeší – pro řízení makroekonomických nerovnováh je zapotřebí lepších nástrojů. EHSV proto velmi vítá, že Komise konečně uznala, že je třeba se více zaměřit na výsledky členských států v oblasti zaměstnanosti a sociálních cílů a že „odpovědnost“ za reformní úsilí by měla být posílena. Komise má rovněž pravdu, když volá po větším zapojení sociálních partnerů do přípravy národních programů reforem a po zapojení národních sociálních partnerů do evropského semestru na vnitrostátní úrovni, a to prostřednictvím zastoupení Komise. Vnitrostátní rady zřízené s plným zapojením všech zúčastněných stran by se mohly stát užitečným subjektem odrážejícím hospodářský a sociální dopad současných a budoucích opatření v oblasti politik.

| 3.3. | U členských států, které začaly uskutečňovat jednotnou měnovou politiku (jednotná měna, jedna úroková sazba) s velmi malou pravděpodobností, že se ve střednědobém horizontu nebo vůbec někdy v budoucnu stanou úplnou hospodářskou, sociální a fiskální unií, jako by tomu bylo v plně federální unii, již náprava nerovnováh úpravou nominálního měnového kurzu nepřichází v úvahu. Až doposud byla snaha o zvýšení konkurenceschopnosti v eurozóně v zásadě omezena na úzce definovaný cíl, a sice zlepšit exportní výkonnost a stav běžného účtu často prostřednictvím snižování nákladů, což může být kontraproduktivní. Stávající politika nebyla schopna nerovnováhy a nepříznivé dopady krize eliminovat. Naopak je v některých případech ještě posílila (1), a to přílišným důrazem na politiku úsporných opatření výhradně na straně nabídky, která utlumila poptávku a dále zvýšila nezaměstnanost, schodky veřejných rozpočtů a sociální nerovnost. Protože vznik nerovnováh, které nejsou včas řešeny, může vést k tvrdé realitě, jsou nezbytné nové nástroje politik, abychom zabránili tomu, že celé břemeno přizpůsobení dopadne pouze na mzdy a trhy práce. |
| --- | --- |

3.3.

U členských států, které začaly uskutečňovat jednotnou měnovou politiku (jednotná měna, jedna úroková sazba) s velmi malou pravděpodobností, že se ve střednědobém horizontu nebo vůbec někdy v budoucnu stanou úplnou hospodářskou, sociální a fiskální unií, jako by tomu bylo v plně federální unii, již náprava nerovnováh úpravou nominálního měnového kurzu nepřichází v úvahu. Až doposud byla snaha o zvýšení konkurenceschopnosti v eurozóně v zásadě omezena na úzce definovaný cíl, a sice zlepšit exportní výkonnost a stav běžného účtu často prostřednictvím snižování nákladů, což může být kontraproduktivní. Stávající politika nebyla schopna nerovnováhy a nepříznivé dopady krize eliminovat. Naopak je v některých případech ještě posílila (1), a to přílišným důrazem na politiku úsporných opatření výhradně na straně nabídky, která utlumila poptávku a dále zvýšila nezaměstnanost, schodky veřejných rozpočtů a sociální nerovnost. Protože vznik nerovnováh, které nejsou včas řešeny, může vést k tvrdé realitě, jsou nezbytné nové nástroje politik, abychom zabránili tomu, že celé břemeno přizpůsobení dopadne pouze na mzdy a trhy práce.

| 3.4. | Ačkoli Komise ve svém doporučení navrhuje „ucelené pojetí konkurenceschopnosti“, EHSV by rád připomenul, že Komise již v roce 2002 zveřejnila mnohem širší definici tohoto pojmu, konkrétně se jedná o „schopnost ekonomiky poskytovat svým obyvatelům vysoký a zvyšující se životní standard a vysokou míru zaměstnanosti na základě principu udržitelného rozvoje“ (2). V rámci projektu WWWforEurope (3) financovaného Evropskou komisí byla definice rozšířena o cíle „přesahující HDP“, jako je sociální začlenění a udržitelné životní prostředí, které jsou v souladu s cíli strategie Evropa 2020 (4). Konkurenceschopnost je zde definována jako „schopnost země (regionu, místa) dosáhnout pro své občany cílů přesahujících HDP“ (5). Konkurenceschopnost se měří na základě tří pilířů: příjmového pilíře (včetně disponibilního příjmu domácností a spotřebitelských výdajů), sociálního pilíře (který měří socioekonomické dopady systému, jako je riziko chudoby, nerovnost a nezaměstnanost mladých) a environmentálního pilíře, který měří produktivitu zdrojů, intenzitu emisí skleníkových plynů, energetickou náročnost a podíl energie z obnovitelných zdrojů při výrobě elektřiny. V úvahu je třeba vzít také Digitální agendu. To však neznamená, že nerovnováhy (jako je bilance běžného účtu) je možné ignorovat, k čemuž došlo těsně po finanční krizi. |
| --- | --- |

3.4.

Ačkoli Komise ve svém doporučení navrhuje „ucelené pojetí konkurenceschopnosti“, EHSV by rád připomenul, že Komise již v roce 2002 zveřejnila mnohem širší definici tohoto pojmu, konkrétně se jedná o „schopnost ekonomiky poskytovat svým obyvatelům vysoký a zvyšující se životní standard a vysokou míru zaměstnanosti na základě principu udržitelného rozvoje“ (2). V rámci projektu WWWforEurope (3) financovaného Evropskou komisí byla definice rozšířena o cíle „přesahující HDP“, jako je sociální začlenění a udržitelné životní prostředí, které jsou v souladu s cíli strategie Evropa 2020 (4). Konkurenceschopnost je zde definována jako „schopnost země (regionu, místa) dosáhnout pro své občany cílů přesahujících HDP“ (5). Konkurenceschopnost se měří na základě tří pilířů: příjmového pilíře (včetně disponibilního příjmu domácností a spotřebitelských výdajů), sociálního pilíře (který měří socioekonomické dopady systému, jako je riziko chudoby, nerovnost a nezaměstnanost mladých) a environmentálního pilíře, který měří produktivitu zdrojů, intenzitu emisí skleníkových plynů, energetickou náročnost a podíl energie z obnovitelných zdrojů při výrobě elektřiny. V úvahu je třeba vzít také Digitální agendu. To však neznamená, že nerovnováhy (jako je bilance běžného účtu) je možné ignorovat, k čemuž došlo těsně po finanční krizi.

| 3.5. | V zájmu pochopení komplexní definice konkurenceschopnosti (konkurenceschopnost 2.0) EHSV navrhuje, aby se budoucí diskuse týkaly nikoliv „rad pro konkurenceschopnost“, ale „rad pro konkurenceschopnost, sociální soudržnost a udržitelnost“. |
| --- | --- |

3.5.

V zájmu pochopení komplexní definice konkurenceschopnosti (konkurenceschopnost 2.0) EHSV navrhuje, aby se budoucí diskuse týkaly nikoliv „rad pro konkurenceschopnost“, ale „rad pro konkurenceschopnost, sociální soudržnost a udržitelnost“.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | Na mezinárodní úrovni existuje řada institucí a postupů (včetně MMF a OECD, jakož i Evropské komise), které sledují konkurenceschopnost a vydávají příslušná doporučení ohledně politik. Mnohé subjekty, které se takovými otázkami zabývají, jako např. nezávislé ústavy pro hospodářský výzkum, statistické úřady a hospodářské a sociální rady, najdeme i na vnitrostátní úrovni. Komise poznamenává, že při zřizování rad pro konkurenceschopnost je možné se inspirovat fungováním stávajících institucí a jejich činností, jelikož některé země již tyto subjekty mají a v dalších zemích by stávající subjekty mohly být využity. Je však důležité, aby rady byly nezávislé a jejich poradní role přiměřeně odrážela odborné posouzení vyjádřené v obecném zájmu. |
| --- | --- |

4.1.

Na mezinárodní úrovni existuje řada institucí a postupů (včetně MMF a OECD, jakož i Evropské komise), které sledují konkurenceschopnost a vydávají příslušná doporučení ohledně politik. Mnohé subjekty, které se takovými otázkami zabývají, jako např. nezávislé ústavy pro hospodářský výzkum, statistické úřady a hospodářské a sociální rady, najdeme i na vnitrostátní úrovni. Komise poznamenává, že při zřizování rad pro konkurenceschopnost je možné se inspirovat fungováním stávajících institucí a jejich činností, jelikož některé země již tyto subjekty mají a v dalších zemích by stávající subjekty mohly být využity. Je však důležité, aby rady byly nezávislé a jejich poradní role přiměřeně odrážela odborné posouzení vyjádřené v obecném zájmu.

| 4.2. | EHSV bere na vědomí doporučení Komise, aby 12 měsíců po přijetí tohoto doporučení byla na základě příslušných informací poskytnutých členskými státy vypracována zpráva o pokroku týkající se provádění a udržitelnosti tohoto doporučení ke zřízení vnitrostátních rad pro konkurenceschopnost. Zřízení rad by mělo předcházet mapování situace, které vyhodnotí činnost a efektivnost stávajících a případných budoucích subjektů. Tento komplexní přezkum obsahující i odborné posouzení ze strany sociálních partnerů by podpořil rozhodování umožněním odhadu přidané hodnoty navrhovaných rad, provedením analýzy nákladů a přínosů a posouzením, zda je zapotřebí dalších subjektů. |
| --- | --- |

4.2.

EHSV bere na vědomí doporučení Komise, aby 12 měsíců po přijetí tohoto doporučení byla na základě příslušných informací poskytnutých členskými státy vypracována zpráva o pokroku týkající se provádění a udržitelnosti tohoto doporučení ke zřízení vnitrostátních rad pro konkurenceschopnost. Zřízení rad by mělo předcházet mapování situace, které vyhodnotí činnost a efektivnost stávajících a případných budoucích subjektů. Tento komplexní přezkum obsahující i odborné posouzení ze strany sociálních partnerů by podpořil rozhodování umožněním odhadu přidané hodnoty navrhovaných rad, provedením analýzy nákladů a přínosů a posouzením, zda je zapotřebí dalších subjektů.

| 4.3. | Komise zcela správně stále zdůrazňuje potřebu zlepšit transparentnost a demokratickou legitimitu politiky, a to plným zapojením Evropského parlamentu, vnitrostátních parlamentů a také příslušných zainteresovaných stran občanské společnosti, zejména sociálních partnerů. EHSV proto vyzývá demokraticky odpovědné orgány, aby se plně zapojily do otázek nominace a ratifikace členů rad, jejich pravomocí, vypracování pracovních programů, podávání zpráv a účetnictví a dalších, které je třeba vyjasnit, pokud budou rady zřízeny. |
| --- | --- |

4.3.

Komise zcela správně stále zdůrazňuje potřebu zlepšit transparentnost a demokratickou legitimitu politiky, a to plným zapojením Evropského parlamentu, vnitrostátních parlamentů a také příslušných zainteresovaných stran občanské společnosti, zejména sociálních partnerů. EHSV proto vyzývá demokraticky odpovědné orgány, aby se plně zapojily do otázek nominace a ratifikace členů rad, jejich pravomocí, vypracování pracovních programů, podávání zpráv a účetnictví a dalších, které je třeba vyjasnit, pokud budou rady zřízeny.

| 4.4. | Dříve, než bude zřízení rad pro konkurenceschopnost odsouhlaseno, musí Komise uvést kritéria pro jejich nezávislost a vyvážené zastoupení nestranných odborníků, které bude vyjadřovat různorodost názorů včetně názorů sociálních partnerů, aby rozptýlila pochybnosti, které panují ohledně nezávislých objektivních odborníků. Rovněž je třeba vyjasnit otázku odpovědnosti v případě nesprávných analýz nebo předpovědí učiněných radami. |
| --- | --- |

4.4.

Dříve, než bude zřízení rad pro konkurenceschopnost odsouhlaseno, musí Komise uvést kritéria pro jejich nezávislost a vyvážené zastoupení nestranných odborníků, které bude vyjadřovat různorodost názorů včetně názorů sociálních partnerů, aby rozptýlila pochybnosti, které panují ohledně nezávislých objektivních odborníků. Rovněž je třeba vyjasnit otázku odpovědnosti v případě nesprávných analýz nebo předpovědí učiněných radami.

| 4.5. | EHSV s ohledem na poradní povahu těchto subjektů žádá po Komisi výslovné objasnění, pokud jde o nezávazný charakter doporučení ze strany rad pro konkurenceschopnost. Otázka nezávaznosti vyvstává zejména ve vztahu k ochraně smluvní volnosti stran mzdového vyjednávání. Komise ve svém doporučení bere na vědomí, že právo sjednávat a uzavírat kolektivní smlouvy by nemělo být dotčeno, ale toto ujištění, které se týká pouze práva zaručeného Smlouvou (6), je příliš slabé. Veškeré pokusy přímo ovlivňovat tvorbu mezd spadají zcela mimo oblast působnosti rad pro konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

4.5.

EHSV s ohledem na poradní povahu těchto subjektů žádá po Komisi výslovné objasnění, pokud jde o nezávazný charakter doporučení ze strany rad pro konkurenceschopnost. Otázka nezávaznosti vyvstává zejména ve vztahu k ochraně smluvní volnosti stran mzdového vyjednávání. Komise ve svém doporučení bere na vědomí, že právo sjednávat a uzavírat kolektivní smlouvy by nemělo být dotčeno, ale toto ujištění, které se týká pouze práva zaručeného Smlouvou (6), je příliš slabé. Veškeré pokusy přímo ovlivňovat tvorbu mezd spadají zcela mimo oblast působnosti rad pro konkurenceschopnost.

| 4.6. | EHSV bere na vědomí širší zohlednění konkurenceschopnosti nad rámec nákladové konkurenceschopnosti. Další úvahy s cílem zabránit narůstání nerovnováh musí vzít v úvahu dvojí charakter mzdy (náklady pro podniky, faktor určující domácí poptávku, viz odstavec 5.5). Dále je zapotřebí zaujmout symetrický přístup vůči přebytkům a schodkům, aby nerovnováhy byly řešeny odpovídajícím způsobem. (7) |
| --- | --- |

4.6.

EHSV bere na vědomí širší zohlednění konkurenceschopnosti nad rámec nákladové konkurenceschopnosti. Další úvahy s cílem zabránit narůstání nerovnováh musí vzít v úvahu dvojí charakter mzdy (náklady pro podniky, faktor určující domácí poptávku, viz odstavec 5.5). Dále je zapotřebí zaujmout symetrický přístup vůči přebytkům a schodkům, aby nerovnováhy byly řešeny odpovídajícím způsobem. (7)

5.   Návrhy EHSV

| 5.1. | EHSV je přesvědčen, že hospodářskou a měnovou unii je třeba prohloubit. Jelikož ve svém výše uvedeném posouzení návrhu Komise Výbor nalezl řadu nezodpovězených otázek, otázek vyžadujících další analýzu a vysvětlení, níže následuje souhrn jeho příslušných návrhů předložených k dnešnímu dni. V posledních letech EHSV přijal řadu stanovisek k tématu „prohloubení HMU“ (8), z nichž nejnovější je stanovisko ECO/380 Metoda Společenství pro demokratickou a sociální HMU z roku 2015 (9). |
| --- | --- |

5.1.

EHSV je přesvědčen, že hospodářskou a měnovou unii je třeba prohloubit. Jelikož ve svém výše uvedeném posouzení návrhu Komise Výbor nalezl řadu nezodpovězených otázek, otázek vyžadujících další analýzu a vysvětlení, níže následuje souhrn jeho příslušných návrhů předložených k dnešnímu dni. V posledních letech EHSV přijal řadu stanovisek k tématu „prohloubení HMU“ (8), z nichž nejnovější je stanovisko ECO/380 Metoda Společenství pro demokratickou a sociální HMU z roku 2015 (9).

| 5.2. | EHSV ve svém stanovisku ECO/380 předkládá návrhy na budoucí iniciativy Komise týkající se HMU. EHSV je přesvědčen, že tato opatření pomohou odstranit rozdíly ve fungování trhů práce, mzdových a sociálních systémech, které jsou potřebné ke stabilizaci HMU a jejímu prohloubení z demokratického a sociálního hlediska. Přístup EHSV vychází z myšlenky, že v celkovém kontextu měnové, rozpočtové a mzdové politiky je možné budovat důvěru a dosáhnout vyšší konvergence, aniž by byla podkopána nezávislost kolektivního vyjednávání. |
| --- | --- |

5.2.

EHSV ve svém stanovisku ECO/380 předkládá návrhy na budoucí iniciativy Komise týkající se HMU. EHSV je přesvědčen, že tato opatření pomohou odstranit rozdíly ve fungování trhů práce, mzdových a sociálních systémech, které jsou potřebné ke stabilizaci HMU a jejímu prohloubení z demokratického a sociálního hlediska. Přístup EHSV vychází z myšlenky, že v celkovém kontextu měnové, rozpočtové a mzdové politiky je možné budovat důvěru a dosáhnout vyšší konvergence, aniž by byla podkopána nezávislost kolektivního vyjednávání.

| 5.3. | To bude vyžadovat opatření na podporu makroekonomického dialogu, a zejména navázání makroekonomického dialogu v eurozóně (MED-EURO). MED byl zahájen v roce 1999 s cílem dosáhnout udržitelné kombinace makroekonomických politik orientovaných na růst a stabilitu, tj. hladkého ovlivňování mzdového vývoje a měnové a fiskální politiky. Toto fórum pro koordinaci tří velkých hráčů v oblasti makroekonomické politiky by s přímým zapojením sociálních partnerů mohlo významně přispět k zajištění nezbytné koordinace a dosažení společného cíle HMU, kterým je stabilita, a k demokratickému a sociálnímu rozvoji HMU. Svými závěry by mohlo přispívat jak k roční analýze růstu, tak k doporučením pro jednotlivé země. |
| --- | --- |

5.3.

To bude vyžadovat opatření na podporu makroekonomického dialogu, a zejména navázání makroekonomického dialogu v eurozóně (MED-EURO). MED byl zahájen v roce 1999 s cílem dosáhnout udržitelné kombinace makroekonomických politik orientovaných na růst a stabilitu, tj. hladkého ovlivňování mzdového vývoje a měnové a fiskální politiky. Toto fórum pro koordinaci tří velkých hráčů v oblasti makroekonomické politiky by s přímým zapojením sociálních partnerů mohlo významně přispět k zajištění nezbytné koordinace a dosažení společného cíle HMU, kterým je stabilita, a k demokratickému a sociálnímu rozvoji HMU. Svými závěry by mohlo přispívat jak k roční analýze růstu, tak k doporučením pro jednotlivé země.

| 5.4. | Výbor opětovně zdůrazňuje, že je nezbytné podporovat úlohu sociálních partnerů a jejich zapojení do tvorby politik. Určitý typ makroekonomického dialogu je rovněž přínosem na vnitrostátní úrovni. Povětšinou v těch zemích, kde dochází ke stabilnímu sociálnímu dialogu a existují pevné vztahy mezi sociálními partnery a kde je současně zajištěna vysoká úroveň sociální ochrany a sociální soudržnosti, byl zaznamenán silný růst konkurenceschopnosti a produktivity. |
| --- | --- |

5.4.

Výbor opětovně zdůrazňuje, že je nezbytné podporovat úlohu sociálních partnerů a jejich zapojení do tvorby politik. Určitý typ makroekonomického dialogu je rovněž přínosem na vnitrostátní úrovni. Povětšinou v těch zemích, kde dochází ke stabilnímu sociálnímu dialogu a existují pevné vztahy mezi sociálními partnery a kde je současně zajištěna vysoká úroveň sociální ochrany a sociální soudržnosti, byl zaznamenán silný růst konkurenceschopnosti a produktivity.

| 5.5. | Systém tvorby mezd by měl být ponechán na partnerech v rámci kolektivního vyjednávání, a to bez jakýchkoli zásahů zvenčí. Je třeba plně respektovat a zaručit jejich nezávislost. Znají nejlépe skutečnou situaci týkající se tvorby mezd a trhů práce. Účastníci kolektivního vyjednávání berou v potaz skutečnost, že změny mezd ovlivňují jak náklady, tak poptávku. Všichni jsou si dobře vědomi toho, že navázání růstu mezd na střednědobý růst produktivity v členském státě spolu s cílovou mírou inflace stanovenou ECB má neutrální dopad z hlediska cen, konkurenceschopnosti, domácí poptávky a rozdělování příjmů (10). Nutnost posílit makroekonomický dialog podporuje skutečnost, že toto povědomí se v jednotlivých členských státech liší a někdy nedochází k praktickému uplatnění, což vede ke vzniku nerovnováhy. |
| --- | --- |

5.5.

Systém tvorby mezd by měl být ponechán na partnerech v rámci kolektivního vyjednávání, a to bez jakýchkoli zásahů zvenčí. Je třeba plně respektovat a zaručit jejich nezávislost. Znají nejlépe skutečnou situaci týkající se tvorby mezd a trhů práce. Účastníci kolektivního vyjednávání berou v potaz skutečnost, že změny mezd ovlivňují jak náklady, tak poptávku. Všichni jsou si dobře vědomi toho, že navázání růstu mezd na střednědobý růst produktivity v členském státě spolu s cílovou mírou inflace stanovenou ECB má neutrální dopad z hlediska cen, konkurenceschopnosti, domácí poptávky a rozdělování příjmů (10). Nutnost posílit makroekonomický dialog podporuje skutečnost, že toto povědomí se v jednotlivých členských státech liší a někdy nedochází k praktickému uplatnění, což vede ke vzniku nerovnováhy.

| 5.6. | Je nutné, aby se do správy eurozóny aktivněji zapojily vnitrostátní parlamenty a Evropský parlament. EHSV požaduje vznik hlavního výboru EP, jehož členy by byli všichni poslanci ze zemí eurozóny a z těch zemí, které si do eurozóny přejí vstoupit, společně s posílenou koordinací poslanců eurozóny v otázkách týkajících se HMU (COSAC +). |
| --- | --- |

5.6.

Je nutné, aby se do správy eurozóny aktivněji zapojily vnitrostátní parlamenty a Evropský parlament. EHSV požaduje vznik hlavního výboru EP, jehož členy by byli všichni poslanci ze zemí eurozóny a z těch zemí, které si do eurozóny přejí vstoupit, společně s posílenou koordinací poslanců eurozóny v otázkách týkajících se HMU (COSAC +).

| 5.7. | EHSV upozorňuje na skutečnost, že cíle hospodářské politiky musí být více sladěny s cíli sociální politiky EU uvedenými v čl. 4 odst. 2 SFEU a že by se mělo předejít potenciálním rozporům mezi ekonomickými a sociálními cíli. Všechna opatření v rámci evropského semestru musí být – v souladu s horizontální sociální doložkou – předmětem posouzení sociálních dopadů (11). |
| --- | --- |

5.7.

EHSV upozorňuje na skutečnost, že cíle hospodářské politiky musí být více sladěny s cíli sociální politiky EU uvedenými v čl. 4 odst. 2 SFEU a že by se mělo předejít potenciálním rozporům mezi ekonomickými a sociálními cíli. Všechna opatření v rámci evropského semestru musí být – v souladu s horizontální sociální doložkou – předmětem posouzení sociálních dopadů (11).

| 5.8. | EHSV se navíc domnívá, že je nezbytné krátkodobě řídit poptávku a mít účinný investiční program vytvářející příjmy díky růstu, sociální soudržnosti a solidaritě. To ukazuje na potřebu rozpočtové politiky, která bude pozitivně ovlivňovat růst a zaměstnanost. Musí existovat efektivní daňová koordinace, aby bylo zajištěno, že země budou mít odpovídající příjmovou základnu. Je třeba také zavést důrazná opatření v boji proti daňovým podvodům, daňovým rájům a agresivnímu daňovému plánování. |
| --- | --- |

5.8.

EHSV se navíc domnívá, že je nezbytné krátkodobě řídit poptávku a mít účinný investiční program vytvářející příjmy díky růstu, sociální soudržnosti a solidaritě. To ukazuje na potřebu rozpočtové politiky, která bude pozitivně ovlivňovat růst a zaměstnanost. Musí existovat efektivní daňová koordinace, aby bylo zajištěno, že země budou mít odpovídající příjmovou základnu. Je třeba také zavést důrazná opatření v boji proti daňovým podvodům, daňovým rájům a agresivnímu daňovému plánování.

| 5.9. | Výbor spatřuje prostor pro rozpočtové politiky, které budou více podporovat růst, rovněž na straně výdajů. Veřejné investice jsou klíčovým nástrojem pro hospodářské oživení. Potřebné investice do špičkových oblastí a na poli sociálním (výzkum, vzdělávání, péče o děti, sociální služby, bydlení atd.) podporují růst a tvorbu pracovních míst nejen v krátkém období, ale zvyšují také potenciální produkt v dlouhodobém horizontu. Investice a růst, zejména v zemích, které zasáhla krize, mají klíčový význam pro proces dohánění, a tedy pro odstranění nerovnováh. |
| --- | --- |

5.9.

Výbor spatřuje prostor pro rozpočtové politiky, které budou více podporovat růst, rovněž na straně výdajů. Veřejné investice jsou klíčovým nástrojem pro hospodářské oživení. Potřebné investice do špičkových oblastí a na poli sociálním (výzkum, vzdělávání, péče o děti, sociální služby, bydlení atd.) podporují růst a tvorbu pracovních míst nejen v krátkém období, ale zvyšují také potenciální produkt v dlouhodobém horizontu. Investice a růst, zejména v zemích, které zasáhla krize, mají klíčový význam pro proces dohánění, a tedy pro odstranění nerovnováh.

| 5.10. | EHSV vítá návrh Evropské komise nezahrnovat příspěvky členských států do Evropského fondu pro strategické investice do výpočtu rozpočtových schodků. Jelikož se jedná o výdaje, které mimořádně ovlivňují potenciál růstu a z jejichž výnosů budou mít prospěch i budoucí generace, financování by rovněž mělo být rozloženo na několik generací. Se stejným odůvodněním se proto Výbor opětovně ptá (12), proč nelze stejným způsobem přistupovat k budoucím investicím ze souhrnného rozpočtu, a to formou investičního zlatého pravidla. |
| --- | --- |

5.10.

EHSV vítá návrh Evropské komise nezahrnovat příspěvky členských států do Evropského fondu pro strategické investice do výpočtu rozpočtových schodků. Jelikož se jedná o výdaje, které mimořádně ovlivňují potenciál růstu a z jejichž výnosů budou mít prospěch i budoucí generace, financování by rovněž mělo být rozloženo na několik generací. Se stejným odůvodněním se proto Výbor opětovně ptá (12), proč nelze stejným způsobem přistupovat k budoucím investicím ze souhrnného rozpočtu, a to formou investičního zlatého pravidla.

V Bruselu dne 17. března 2016.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  Podrobnosti viz stanovisko EHSV ECO/336 k doporučení Rady o provádění hlavních směrů hospodářských politik členských států, jejichž měnou je euro (odstavec 3.8 a následující), (Úř. věst. C 133, 9.5.2013, s. 44).

1

doporučení Rady o provádění hlavních směrů hospodářských politik členských států, jejichž měnou je euro

(2)  COM(2002) 714 final.

2

(3)  http://www.foreurope.eu/.

3

(4)  WWWforEurope, pracovní dokument č. 84: Competitiveness and Clusters: Implications for a New European Growth Strategy (únor 2015).

4

(5)  Tamtéž, s. 9.

5

(6)  Ustanovení čl. 153 odst. 1 SFEU: „za účelem dosažení cílů stanovených v článku 151 Unie podporuje a doplňuje činnost členských států v těchto oblastech: [...]“ a odstavec 5: „Tento článek se nevztahuje na odměnu za práci, na právo sdružovat se, na právo na stávku ani na právo na výluku.“

6

(7)  Viz stanovisko EHSV „Přezkum správy ekonomických záležitostí“ (Úř. věst. C 268, 14.8.2015, s. 33) (odstavec 3.2.3).

7

Přezkum správy ekonomických záležitostí

(8)  Zejména pokud jde o politický pilíř – viz stanovisko EHSV „Dokončení HMU – politický pilíř“ (Úř. věst. C 332, 8.10.2015, s. 8).

8

Dokončení HMU – politický pilíř

(9)  Viz také dřívější stanovisko EHSV „Dokončení HMU – politický pilíř“ (Úř. věst. C 332, 8.10.2015, s. 8).

9

Dokončení HMU – politický pilíř

(10)  Viz stanovisko EHSV „Roční analýza růstu“ (Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 26) (odstavec 2.3).

10

Roční analýza růstu

(11)  Viz stanovisko EHSV „Metoda Společenství pro demokratickou a sociální HMU“ (Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 33) (odstavec 1.5).

11

Metoda Společenství pro demokratickou a sociální HMU

(12)  Viz stanovisko EHSV „Investiční plán pro Evropu“ (Úř. věst. C 268, 14.8.2015, s. 27) (oddíl 4).

12

---

| 18.5.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 177/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 177/41

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k „Doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny“

[COM(2015) 692 final]

(2016/C 177/07)

| Zpravodaj: | Michael IKRATH |
| --- | --- |
| Spoluzpravodajka: | Anne DEMELENNE |

Zpravodaj:

Michael IKRATH

Spoluzpravodajka:

Anne DEMELENNE

Dne 22. prosince 2015 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

Doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny

[COM(2015) 692 final].

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 3. března 2016.

Na 515. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. března 2016 (jednání dne 17. března 2016), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 201 hlasy pro, 3 hlasy byly proti a 6 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV v zásadě vítá zavedení hospodářských prioritních programů na podporu růstu v zemích eurozóny na začátku evropského semestru. Výbor však lituje, že s občanskou společností a zejména se sociálními partnery neproběhly konzultace o pojetí a vnitrostátních postupech evropského semestru. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV v zásadě vítá zavedení hospodářských prioritních programů na podporu růstu v zemích eurozóny na začátku evropského semestru. Výbor však lituje, že s občanskou společností a zejména se sociálními partnery neproběhly konzultace o pojetí a vnitrostátních postupech evropského semestru.

| 1.2. | EHSV má za to, že prostřednictvím těchto doporučení se za žádnou cenu nesmí zvětšovat stávající rozdíly mezi zeměmi eurozóny a ostatními členskými státy, ale že se musí naopak snižovat. Cílem je zejména ohlídat dlouhodobý vývoj eura, aby se stalo společnou měnou všech členských států. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV má za to, že prostřednictvím těchto doporučení se za žádnou cenu nesmí zvětšovat stávající rozdíly mezi zeměmi eurozóny a ostatními členskými státy, ale že se musí naopak snižovat. Cílem je zejména ohlídat dlouhodobý vývoj eura, aby se stalo společnou měnou všech členských států.

| 1.3. | EHSV uznává důležitost dokumentu Komise o prohloubení hospodářské a měnové unie (HMU). Jak již Výbor zdůraznil ve svých předchozích stanoviscích (1), rozhodně podporuje další posilování a dotvoření HMU. Členské státy by měly ať jednotlivě, nebo kolektivně přijmout veškerá nezbytná opatření, aby zajistily větší konvergenci a integraci, zejména v hospodářské oblasti. Tato činnost by měla probíhat souběžně s postupem směrem k vytvoření fiskální unie (včetně speciálně vyhrazeného rozpočtu) a sociální unie v eurozóně a jejího jednotného vnějšího zastoupení v mezinárodních finančních institucích. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV uznává důležitost dokumentu Komise o prohloubení hospodářské a měnové unie (HMU). Jak již Výbor zdůraznil ve svých předchozích stanoviscích (1), rozhodně podporuje další posilování a dotvoření HMU. Členské státy by měly ať jednotlivě, nebo kolektivně přijmout veškerá nezbytná opatření, aby zajistily větší konvergenci a integraci, zejména v hospodářské oblasti. Tato činnost by měla probíhat souběžně s postupem směrem k vytvoření fiskální unie (včetně speciálně vyhrazeného rozpočtu) a sociální unie v eurozóně a jejího jednotného vnějšího zastoupení v mezinárodních finančních institucích.

1

| 1.4. | EHSV si je vědom politické potřeby zajistit eurozóně pevný politický a institucionální základ, který od zavedení měnové unie doposud chybí (2). Jednotlivé iniciativy, jako například vytvoření bankovní unie či unie kapitálových trhů jsou vítané, ale nenahrazují požadovanou pevnou strukturu. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV si je vědom politické potřeby zajistit eurozóně pevný politický a institucionální základ, který od zavedení měnové unie doposud chybí (2). Jednotlivé iniciativy, jako například vytvoření bankovní unie či unie kapitálových trhů jsou vítané, ale nenahrazují požadovanou pevnou strukturu.

2

| 1.5. | Dále je patrné, že nedávné programy investic na podporu zaměstnanosti své cíle dostatečně nesplnily. Pro dosažení obnovy růstu a zaměstnanosti je zapotřebí kombinace finančních, daňových, rozpočtových, hospodářských a sociálních politik. Odlišně od doporučení Komise je třeba, aby fiskální politika byla spíše expanzivní než neutrální. |
| --- | --- |

1.5.

Dále je patrné, že nedávné programy investic na podporu zaměstnanosti své cíle dostatečně nesplnily. Pro dosažení obnovy růstu a zaměstnanosti je zapotřebí kombinace finančních, daňových, rozpočtových, hospodářských a sociálních politik. Odlišně od doporučení Komise je třeba, aby fiskální politika byla spíše expanzivní než neutrální.

| 1.6. | EHSV se domnívá, že neutrální fiskální politika, přestože je vhodnější než pokračující úsporná fiskální opatření, není za současných podmínek přiměřená. Vzhledem k tomu, že recese vede k nižšímu růstovému potenciálu, musí fiskální politiky eurozóny pro stimulaci hospodářství eurozóny jako celku učinit více než obvykle. V tomto okamžiku je riziko, které představuje přehřátí ekonomiky, mnohem nižší než riziko, které představuje pokračující nízká inflace nebo deflace. EHSV proto doporučuje využít fiskální podnět zaměřený na veřejné investice. Krátkodobě by se tak posílila poptávka, ale také by se v dlouhodobém horizontu rozšířil potenciál pro růst. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV se domnívá, že neutrální fiskální politika, přestože je vhodnější než pokračující úsporná fiskální opatření, není za současných podmínek přiměřená. Vzhledem k tomu, že recese vede k nižšímu růstovému potenciálu, musí fiskální politiky eurozóny pro stimulaci hospodářství eurozóny jako celku učinit více než obvykle. V tomto okamžiku je riziko, které představuje přehřátí ekonomiky, mnohem nižší než riziko, které představuje pokračující nízká inflace nebo deflace. EHSV proto doporučuje využít fiskální podnět zaměřený na veřejné investice. Krátkodobě by se tak posílila poptávka, ale také by se v dlouhodobém horizontu rozšířil potenciál pro růst.

| 1.7. | EHSV je kromě toho zastáncem snížení zdanění práce za předpokladu, že tím nebude ohrožena finanční životaschopnost již oslabených systémů sociální ochrany. Výbor připomíná, že moderní systémy sociální ochrany by měly spočívat na zásadách solidarity a rovnosti příležitostí, a nikoli pouze na podpoře zaměstnatelnosti. Na rozpočtové úrovni je kromě toho třeba zohlednit důsledky robotizace a digitalizace, které naruší trh práce a budou mít pravděpodobně dopad na daňové příjmy. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV je kromě toho zastáncem snížení zdanění práce za předpokladu, že tím nebude ohrožena finanční životaschopnost již oslabených systémů sociální ochrany. Výbor připomíná, že moderní systémy sociální ochrany by měly spočívat na zásadách solidarity a rovnosti příležitostí, a nikoli pouze na podpoře zaměstnatelnosti. Na rozpočtové úrovni je kromě toho třeba zohlednit důsledky robotizace a digitalizace, které naruší trh práce a budou mít pravděpodobně dopad na daňové příjmy.

| 1.8. | EHSV je potěšen, že bylo přezkoumáno pojetí flexibility, smlouvy na dobu určitou by však v ideálním případě měly vést k smlouvám na dobu neurčitou, a nikoli k nejisté práci. V zájmu boje proti narůstajícím sociálním nerovnostem je třeba vytvářet pracovní místa a klást důraz na kvalitu práce. Zároveň musí být využíván potenciál ekonomiky sdílení, jenž nesmí být oslabován, a musí být uplatňovány nové formy zaměstnanosti, resp. práce ku prospěchu celé společnosti, aniž by byla ohrožena práva zaměstnanců a systémy sociální ochrany. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV je potěšen, že bylo přezkoumáno pojetí flexibility, smlouvy na dobu určitou by však v ideálním případě měly vést k smlouvám na dobu neurčitou, a nikoli k nejisté práci. V zájmu boje proti narůstajícím sociálním nerovnostem je třeba vytvářet pracovní místa a klást důraz na kvalitu práce. Zároveň musí být využíván potenciál ekonomiky sdílení, jenž nesmí být oslabován, a musí být uplatňovány nové formy zaměstnanosti, resp. práce ku prospěchu celé společnosti, aniž by byla ohrožena práva zaměstnanců a systémy sociální ochrany.

| 1.9. | Růst v eurozóně v posledních osmi letech trpěl kvůli nízké poptávce, nikoli kvůli nízké nabídce. Přizpůsobení trhů práce nebylo vyrovnané ani symetrické, protože k němu došlo zejména prostřednictvím nižších nominálních a reálných mezd a jednotkových nákladů práce v členských státech nejvíce zasažených krizí. EHSV tedy dospívá k závěru, že pouhé strukturální reformy směřující ke zlepšení nabídky v ekonomikách, a tedy podporující investice a růst, nemohou být řešením problému nevýrazného oživení. Upřednostňovány by měly být přinejmenším strukturální reformy, které mohou mít pozitivní dopad na poptávku z krátkodobého hlediska, a to i za úvěrových omezení pro domácnosti a podniky. |
| --- | --- |

1.9.

Růst v eurozóně v posledních osmi letech trpěl kvůli nízké poptávce, nikoli kvůli nízké nabídce. Přizpůsobení trhů práce nebylo vyrovnané ani symetrické, protože k němu došlo zejména prostřednictvím nižších nominálních a reálných mezd a jednotkových nákladů práce v členských státech nejvíce zasažených krizí. EHSV tedy dospívá k závěru, že pouhé strukturální reformy směřující ke zlepšení nabídky v ekonomikách, a tedy podporující investice a růst, nemohou být řešením problému nevýrazného oživení. Upřednostňovány by měly být přinejmenším strukturální reformy, které mohou mít pozitivní dopad na poptávku z krátkodobého hlediska, a to i za úvěrových omezení pro domácnosti a podniky.

pouhé

| 1.10. | EHSV také vyzývá ke koordinovanému úsilí o vytvoření prostředí příznivějšího k podnikání pro malé a střední podniky (ty představují 99 % podniků v EU a přibližně 60 % pracovníků či zhruba 65 milionů osob), a to zlepšováním právní úpravy, důsledným snižováním byrokracie a zajištěním dostatečného a odpovídajícího financování (přístup k finančním prostředkům) (3) a také systematickým usnadňováním vývozu na trhy mimo Evropskou unii. Vzniká tak větší oblast působnosti pro investice do růstu a pracovních příležitostí. |
| --- | --- |

1.10.

EHSV také vyzývá ke koordinovanému úsilí o vytvoření prostředí příznivějšího k podnikání pro malé a střední podniky (ty představují 99 % podniků v EU a přibližně 60 % pracovníků či zhruba 65 milionů osob), a to zlepšováním právní úpravy, důsledným snižováním byrokracie a zajištěním dostatečného a odpovídajícího financování (přístup k finančním prostředkům) (3) a také systematickým usnadňováním vývozu na trhy mimo Evropskou unii. Vzniká tak větší oblast působnosti pro investice do růstu a pracovních příležitostí.

3

| 1.11. | EHSV vítá iniciativu na financování MSP v rámci unie kapitálových trhů. Je nicméně zvlášť zapotřebí vytvořit nové příležitosti financování mikropodniků a začínajících podniků, jako jsou předstartovní kapitál, rizikový kapitál, skupinové investování a financování a inovativní formy financování, jako je například soukromý kapitál. EHSV v této souvislosti zdůrazňuje, že je zapotřebí plánovaného vytvoření fondu rizikového kapitálu EU. Je naléhavě zapotřebí zjistit, jaké příležitosti by pro korporátní financování v EU mohly nabídnout nové modely bankovnictví (4). |
| --- | --- |

1.11.

EHSV vítá iniciativu na financování MSP v rámci unie kapitálových trhů. Je nicméně zvlášť zapotřebí vytvořit nové příležitosti financování mikropodniků a začínajících podniků, jako jsou předstartovní kapitál, rizikový kapitál, skupinové investování a financování a inovativní formy financování, jako je například soukromý kapitál. EHSV v této souvislosti zdůrazňuje, že je zapotřebí plánovaného vytvoření fondu rizikového kapitálu EU. Je naléhavě zapotřebí zjistit, jaké příležitosti by pro korporátní financování v EU mohly nabídnout nové modely bankovnictví (4).

4

2.   Souvislosti

Souvislosti

| 2.1. | V návaznosti na zprávu pěti předsedů o dokončení evropské hospodářské a měnové unie byl v rámci evropského semestru obnoven přístup, který má posílit integraci mezi eurozónou a úrovněmi jednotlivých států. Je to poprvé, co Komise zveřejnila doporučení pro eurozónu v listopadu, spolu s roční analýzou růstu pro rok 2016, s cílem lépe integrovat eurozónu a vnitrostátní rozměry správy ekonomických záležitostí EU. |
| --- | --- |

2.1.

V návaznosti na zprávu pěti předsedů o dokončení evropské hospodářské a měnové unie byl v rámci evropského semestru obnoven přístup, který má posílit integraci mezi eurozónou a úrovněmi jednotlivých států. Je to poprvé, co Komise zveřejnila doporučení pro eurozónu v listopadu, spolu s roční analýzou růstu pro rok 2016, s cílem lépe integrovat eurozónu a vnitrostátní rozměry správy ekonomických záležitostí EU.

| 2.2. | Účelem je poskytnout příležitost k diskusi a formulování doporučení týkajících se eurozóny ještě před jednáním o jednotlivých zemích tak, aby se v opatřeních pro jednotlivé země plně odrazily společné úkoly a problémy. Jedná se o důležitou změnu oproti předchozím semestrům, kdy byla doporučení eurozóně navrhována až ke konci semestru spolu s doporučeními pro jednotlivé země. |
| --- | --- |

2.2.

Účelem je poskytnout příležitost k diskusi a formulování doporučení týkajících se eurozóny ještě před jednáním o jednotlivých zemích tak, aby se v opatřeních pro jednotlivé země plně odrazily společné úkoly a problémy. Jedná se o důležitou změnu oproti předchozím semestrům, kdy byla doporučení eurozóně navrhována až ke konci semestru spolu s doporučeními pro jednotlivé země.

| 2.3. | Komise předložila tato čtyři doporučení pro hospodářskou politiku eurozóny:






  — | provádět politiku, která podporuje oživení, sbližování, usnadňuje nápravu makroekonomické nerovnováhy a zlepšuje hospodářskou přizpůsobivost, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Komise předložila tato čtyři doporučení pro hospodářskou politiku eurozóny:

—

provádět politiku, která podporuje oživení, sbližování, usnadňuje nápravu makroekonomické nerovnováhy a zlepšuje hospodářskou přizpůsobivost,

| — | provést reformy trhu, které kombinují pružné a spolehlivé pracovní smlouvy, komplexní strategie celoživotního učení, účinné politiky, jež pomáhají nezaměstnaným znovu vstoupit na trh práce, moderní systémy sociální ochrany a otevřené a konkurenceschopné trhy s výrobky a službami. Snížit daňové zatížení práce, zejména osob s nízkými příjmy, rozpočtově neutrálním způsobem, aby se podpořila tvorba nových pracovních míst, |
| --- | --- |

—

provést reformy trhu, které kombinují pružné a spolehlivé pracovní smlouvy, komplexní strategie celoživotního učení, účinné politiky, jež pomáhají nezaměstnaným znovu vstoupit na trh práce, moderní systémy sociální ochrany a otevřené a konkurenceschopné trhy s výrobky a službami. Snížit daňové zatížení práce, zejména osob s nízkými příjmy, rozpočtově neutrálním způsobem, aby se podpořila tvorba nových pracovních míst,

| — | zachovat v roce 2016 plánovanou víceméně neutrální orientaci fiskální politiky. Pokud jde o rok 2017, snížit veřejný dluh s cílem obnovit fiskální rezervy a současně při plném respektování Paktu o stabilitě a růstu zamezit procykličnosti a |
| --- | --- |

—

zachovat v roce 2016 plánovanou víceméně neutrální orientaci fiskální politiky. Pokud jde o rok 2017, snížit veřejný dluh s cílem obnovit fiskální rezervy a současně při plném respektování Paktu o stabilitě a růstu zamezit procykličnosti a

| — | usnadnit postupné snižování nesplácených bankovních úvěrů a zkvalitnit řízení v případě insolvence podniků a domácností. |
| --- | --- |

—

usnadnit postupné snižování nesplácených bankovních úvěrů a zkvalitnit řízení v případě insolvence podniků a domácností.

3.   Obecné připomínky

Obecné připomínky

| 3.1. | Vůbec poprvé se návrhy doporučení pro eurozónu zveřejňují na začátku evropského semestru spolu s roční analýzou růstu, zprávou mechanismu varování a návrhem společné zprávy o zaměstnanosti. EHSV souhlasí, že tento nový postup může pomoci lépe zohlednit faktory týkající se celé eurozóny při vytváření vnitrostátních politik představených v programech stability a národních programech reforem. |
| --- | --- |

3.1.

Vůbec poprvé se návrhy doporučení pro eurozónu zveřejňují na začátku evropského semestru spolu s roční analýzou růstu, zprávou mechanismu varování a návrhem společné zprávy o zaměstnanosti. EHSV souhlasí, že tento nový postup může pomoci lépe zohlednit faktory týkající se celé eurozóny při vytváření vnitrostátních politik představených v programech stability a národních programech reforem.

| 3.2. | EHSV lituje, že neproběhly konzultace o připravovaném návrhu hospodářských doporučení pro eurozónu se sociálními partnery a občanskou společností jako celkem a že vnitrostátní procesy ještě nejsou přizpůsobeny tomuto novému semestru. Sociální dialog může být v rámci semestru EU hybnou silou úspěšných, udržitelných a inkluzivních hospodářských a sociálních reforem a reforem v oblasti zaměstnanosti. Sociální partneři na všech úrovních by se měli s příslušnými veřejnými orgány dohodnout na skutečném, včasném a smysluplném zapojení do semestru EU. EHSV navíc důrazně doporučuje, aby se do budoucna pokračovalo v úzké spolupráci mezi sekcí ECO EHSV a výborem ECON EP. |
| --- | --- |

3.2.

EHSV lituje, že neproběhly konzultace o připravovaném návrhu hospodářských doporučení pro eurozónu se sociálními partnery a občanskou společností jako celkem a že vnitrostátní procesy ještě nejsou přizpůsobeny tomuto novému semestru. Sociální dialog může být v rámci semestru EU hybnou silou úspěšných, udržitelných a inkluzivních hospodářských a sociálních reforem a reforem v oblasti zaměstnanosti. Sociální partneři na všech úrovních by se měli s příslušnými veřejnými orgány dohodnout na skutečném, včasném a smysluplném zapojení do semestru EU. EHSV navíc důrazně doporučuje, aby se do budoucna pokračovalo v úzké spolupráci mezi sekcí ECO EHSV a výborem ECON EP.

| 3.3. | EHSV podporuje, aby se pozornost soustředila na koordinovaný přístup všech členských států eurozóny a také napříč měnovými, fiskálními a strukturálními/nabídkovými politikami. Dále navrhuje, aby se strukturální reformy zaměřily na politická opatření, což umožní v krátkodobém horizontu podpořit hospodářské oživení. Pokud jde o flexibilitu pracovních trhů, nemělo by jako v předchozích letech dojít ke ztrátě kupní síly pracovníků, a tedy k ohrožení domácí poptávky jakožto klíčového hnacího mechanismu růstu. Znamená to, že hospodářská soutěž má probíhat prostřednictvím vyšší kvality a k růstu produktivity má docházet díky inovacím, a nikoliv v důsledku nízkých cen a mezd. |
| --- | --- |

3.3.

EHSV podporuje, aby se pozornost soustředila na koordinovaný přístup všech členských států eurozóny a také napříč měnovými, fiskálními a strukturálními/nabídkovými politikami. Dále navrhuje, aby se strukturální reformy zaměřily na politická opatření, což umožní v krátkodobém horizontu podpořit hospodářské oživení. Pokud jde o flexibilitu pracovních trhů, nemělo by jako v předchozích letech dojít ke ztrátě kupní síly pracovníků, a tedy k ohrožení domácí poptávky jakožto klíčového hnacího mechanismu růstu. Znamená to, že hospodářská soutěž má probíhat prostřednictvím vyšší kvality a k růstu produktivity má docházet díky inovacím, a nikoliv v důsledku nízkých cen a mezd.

| 3.4. | EHSV sice uznává obrovské výzvy, které přináší další posilování a rozvoj eura, jež jsou v tuto dobu potřebné a budou potřebné i v blízké budoucnosti, aby euru a eurozóně poskytly dlouhotrvající ochranu, je však toho názoru, že jsou žádoucí následující cíle:






  — | vytvoření jednotného vnějšího zastoupení eurozóny v mezinárodních fórech (Mezinárodní měnový fond, OECD atd.) (5), |
| --- | --- | --- |

3.4.

EHSV sice uznává obrovské výzvy, které přináší další posilování a rozvoj eura, jež jsou v tuto dobu potřebné a budou potřebné i v blízké budoucnosti, aby euru a eurozóně poskytly dlouhotrvající ochranu, je však toho názoru, že jsou žádoucí následující cíle:

—

vytvoření jednotného vnějšího zastoupení eurozóny v mezinárodních fórech (Mezinárodní měnový fond, OECD atd.) (5),

5

| — | zavedení fiskální unie v eurozóně, |
| --- | --- |

—

zavedení fiskální unie v eurozóně,

| — | zavedení sociální unie, což znamená, že Komise, Rada a Parlament musí sociální partnery mnohem více zapojit do všech legislativních iniciativ. |
| --- | --- |

—

zavedení sociální unie, což znamená, že Komise, Rada a Parlament musí sociální partnery mnohem více zapojit do všech legislativních iniciativ.

| 3.5. | S ohledem na přezkum víceletého finančního rámce EU na období 2014–2020 v polovině období a v rámci příprav na diskusi o víceletém finančním rámci po roce 2020 EHSV prohlašuje, že eurozóna musí mít speciálně vyhrazený rozpočet, který: i) zajistí dočasný, avšak významný přesun prostředků v případě regionálních otřesů, ii) bude působit proti vážným recesím v celé této zóně, iii) zaručí finanční stabilitu. Obdobně musí mít eurozóna svého ministra financí spolu se zvláštním systémem vlastních zdrojů, jenž bude řízen zásadami jednoduchosti, transparentnosti, rovnosti a demokratické odpovědnosti, což je první krok směrem k ekonomické vládě. |
| --- | --- |

3.5.

S ohledem na přezkum víceletého finančního rámce EU na období 2014–2020 v polovině období a v rámci příprav na diskusi o víceletém finančním rámci po roce 2020 EHSV prohlašuje, že eurozóna musí mít speciálně vyhrazený rozpočet, který: i) zajistí dočasný, avšak významný přesun prostředků v případě regionálních otřesů, ii) bude působit proti vážným recesím v celé této zóně, iii) zaručí finanční stabilitu. Obdobně musí mít eurozóna svého ministra financí spolu se zvláštním systémem vlastních zdrojů, jenž bude řízen zásadami jednoduchosti, transparentnosti, rovnosti a demokratické odpovědnosti, což je první krok směrem k ekonomické vládě.

4.   Konkrétní připomínky

Konkrétní připomínky

4.1.   
  Makroekonomická nerovnováha

Makroekonomická nerovnováha

| 4.1.1. | EHSV souhlasí s Komisí, že strukturální reformy v členských státech by měly pokračovat v souladu s konkrétními podmínkami v jednotlivých zemích s cílem podpořit konvergenci a usnadnit nápravu makroekonomické nerovnováhy. Musí však existovat rovnováha mezi strukturálními reformami a investicemi do výrobních činností vedoucích k vytváření pracovních míst. |
| --- | --- |

4.1.1.

EHSV souhlasí s Komisí, že strukturální reformy v členských státech by měly pokračovat v souladu s konkrétními podmínkami v jednotlivých zemích s cílem podpořit konvergenci a usnadnit nápravu makroekonomické nerovnováhy. Musí však existovat rovnováha mezi strukturálními reformami a investicemi do výrobních činností vedoucích k vytváření pracovních míst.

| 4.1.2. | EHSV vítá doporučení Evropské komise, aby členské státy s vysokými přebytky běžného účtu prioritně zavedly opatření, jež pomohou nasměrovat nadměrné úspory do domácí ekonomiky, a tím podpořily domácí investice. Taková opatření by se však neměla omezit na stranu nabídky (například na reformy trhů s výrobky), ale měla by zahrnovat i rozhodnější vládní iniciativy v oblasti veřejných investic, jako tomu je v aktuálním Junckerově plánu (6). |
| --- | --- |

4.1.2.

EHSV vítá doporučení Evropské komise, aby členské státy s vysokými přebytky běžného účtu prioritně zavedly opatření, jež pomohou nasměrovat nadměrné úspory do domácí ekonomiky, a tím podpořily domácí investice. Taková opatření by se však neměla omezit na stranu nabídky (například na reformy trhů s výrobky), ale měla by zahrnovat i rozhodnější vládní iniciativy v oblasti veřejných investic, jako tomu je v aktuálním Junckerově plánu (6).

6

| 4.1.3. | EHSV se domnívá, že státní podpory by měly směřovat zejména k inovativním MSP. Aby se této kategorii podniků usnadnil přístup k financování, je úkolem státu na jedné straně zaručit financování, které poskytne impuls, a na druhé straně poskytnout systém veřejných záruk a garancí. Příslušná interakce mezi státem, MSP, univerzitami a výzkumnými institucemi představuje významný prvek investičního systému. |
| --- | --- |

4.1.3.

EHSV se domnívá, že státní podpory by měly směřovat zejména k inovativním MSP. Aby se této kategorii podniků usnadnil přístup k financování, je úkolem státu na jedné straně zaručit financování, které poskytne impuls, a na druhé straně poskytnout systém veřejných záruk a garancí. Příslušná interakce mezi státem, MSP, univerzitami a výzkumnými institucemi představuje významný prvek investičního systému.

| 4.1.4. | EHSV zdůrazňuje skutečnost, že klíčovou hybnou sílu růstu pro malé a střední podniky v eurozóně představuje vývoz. Kromě příznivého kurzu eura vůči dolaru díky měnové politice ECB jsou pro zvýšení vývozu zásadní i dohody o volném obchodu. Přestože EHSV podporuje současné zaměření na jednání o TTIP, doporučuje také uzavřít dohodu, která usnadní přístup evropských podniků na rychle rostoucí rozvíjející se trhy. Je důležité zaručit ochranu lidských práv a norem MOP, práv spotřebitelů a environmentálních pravidel platných v EU. |
| --- | --- |

4.1.4.

EHSV zdůrazňuje skutečnost, že klíčovou hybnou sílu růstu pro malé a střední podniky v eurozóně představuje vývoz. Kromě příznivého kurzu eura vůči dolaru díky měnové politice ECB jsou pro zvýšení vývozu zásadní i dohody o volném obchodu. Přestože EHSV podporuje současné zaměření na jednání o TTIP, doporučuje také uzavřít dohodu, která usnadní přístup evropských podniků na rychle rostoucí rozvíjející se trhy. Je důležité zaručit ochranu lidských práv a norem MOP, práv spotřebitelů a environmentálních pravidel platných v EU.

4.2.   
  Trhy práce, výrobků a služeb

Trhy práce, výrobků a služeb

| 4.2.1. | EHSV konstatuje, že podle zpráv Evropské komise se situace na trzích práce sice postupně zlepšuje, avšak nikde se neuvádí skutečnost, že míra zaměstnanosti v eurozóně, která v roce 2015 dosáhla 68,9 %, stále značně zaostává za hlavním cílem strategie Evropa 2020 dosáhnout zaměstnanosti ve výši 75 %. EHSV konstatuje, že podle údajů, jež poskytly útvary Evropské komise (databáze LABREF), nejspíše neexistuje žádná pozitivní souvislost mezi počtem reforem trhu práce prováděných v jakékoliv fázi (před krizí či po ní) a výkonností trhů práce členských států (7). |
| --- | --- |

4.2.1.

EHSV konstatuje, že podle zpráv Evropské komise se situace na trzích práce sice postupně zlepšuje, avšak nikde se neuvádí skutečnost, že míra zaměstnanosti v eurozóně, která v roce 2015 dosáhla 68,9 %, stále značně zaostává za hlavním cílem strategie Evropa 2020 dosáhnout zaměstnanosti ve výši 75 %. EHSV konstatuje, že podle údajů, jež poskytly útvary Evropské komise (databáze LABREF), nejspíše neexistuje žádná pozitivní souvislost mezi počtem reforem trhu práce prováděných v jakékoliv fázi (před krizí či po ní) a výkonností trhů práce členských států (7).

7

| 4.2.2. | Strukturální reformy trhů práce musí upřednostňovat sociální investice, to znamená opatření, která podporují neustálou odbornou přípravu zaměstnaných i nezaměstnaných pracovníků a zajišťují podporu jejich finančního zajištění, a to zejména těch nezaměstnaných. EHSV kromě toho podporuje snížení zdanění práce za předpokladu, že bude vynahrazeno jinými zdroji veřejných příjmů. K tomuto procesu může ve střednědobém horizontu přispět i vyšší účast na trhu práce. |
| --- | --- |

4.2.2.

Strukturální reformy trhů práce musí upřednostňovat sociální investice, to znamená opatření, která podporují neustálou odbornou přípravu zaměstnaných i nezaměstnaných pracovníků a zajišťují podporu jejich finančního zajištění, a to zejména těch nezaměstnaných. EHSV kromě toho podporuje snížení zdanění práce za předpokladu, že bude vynahrazeno jinými zdroji veřejných příjmů. K tomuto procesu může ve střednědobém horizontu přispět i vyšší účast na trhu práce.

| 4.2.3. | EHSV za účelem vyřešení evropských potíží s konkurenceschopností a udržitelností doporučuje vytvořit po vzoru velmi úspěšné skupiny Airbus digitální holding. Tato mnohonárodní spolupráce zahrnuje několik přidružených společností z různých členských států EU a je klíčovým subjektem v evropském hospodářství a průmyslu. |
| --- | --- |

4.2.3.

EHSV za účelem vyřešení evropských potíží s konkurenceschopností a udržitelností doporučuje vytvořit po vzoru velmi úspěšné skupiny Airbus digitální holding. Tato mnohonárodní spolupráce zahrnuje několik přidružených společností z různých členských států EU a je klíčovým subjektem v evropském hospodářství a průmyslu.

| 4.2.4. | Nadvláda USA v digitální oblasti již představuje novou podobu světové nadvlády. Její zvlášť dramatické důsledky můžeme pozorovat ve finančním odvětví, v němž velké americké investiční banky již utvořily ty nejsilnější kapitálové vazby s inovativními finančními technologiemi, které následně ohrožují evropský model tradičních retailových bank (tzv. nudné banky) a mohou jim v jejich klíčových funkcích úspěšně konkurovat. |
| --- | --- |

4.2.4.

Nadvláda USA v digitální oblasti již představuje novou podobu světové nadvlády. Její zvlášť dramatické důsledky můžeme pozorovat ve finančním odvětví, v němž velké americké investiční banky již utvořily ty nejsilnější kapitálové vazby s inovativními finančními technologiemi, které následně ohrožují evropský model tradičních retailových bank (tzv. nudné banky) a mohou jim v jejich klíčových funkcích úspěšně konkurovat.

| 4.2.5. | EHSV navrhuje vytvořit v co nejkratší lhůtě interdisciplinární projektovou skupinu, která by navrhovala a rozvíjela detaily srovnatelného modelu evropského digitálního holdingu. Tuto skupinu by měli tvořit zástupci Komise (komisař Oettinger) a Evropského parlamentu (výbor ITRE) a do jejího fungování by se měl zapojit EHSV. Pokud jde o záležitost financování, je třeba od počátku věnovat pozornost kompatibilitě s Junckerovým investičním plánem. Úzká spolupráce kompetenčních jednotek digitálních holdingů se samotnými MSP přinese silný impuls pro růst a nové pracovní příležitosti. |
| --- | --- |

4.2.5.

EHSV navrhuje vytvořit v co nejkratší lhůtě interdisciplinární projektovou skupinu, která by navrhovala a rozvíjela detaily srovnatelného modelu evropského digitálního holdingu. Tuto skupinu by měli tvořit zástupci Komise (komisař Oettinger) a Evropského parlamentu (výbor ITRE) a do jejího fungování by se měl zapojit EHSV. Pokud jde o záležitost financování, je třeba od počátku věnovat pozornost kompatibilitě s Junckerovým investičním plánem. Úzká spolupráce kompetenčních jednotek digitálních holdingů se samotnými MSP přinese silný impuls pro růst a nové pracovní příležitosti.

4.3.   
  Fiskální politiky

Fiskální politiky

| 4.3.1. | EHSV vítá důraz, který Evropská komise při utváření pokynů pro vnitrostátní fiskální politiky klade na začlenění fiskálního hlediska eurozóny jako celku. Poukazuje však, aniž by chtěl ohrozit nezávislost ECB, na to, že při posuzování přiměřenosti neutrální fiskální politiky výrazně chybí analýza pokroků vývoje měnové politiky v eurozóně. Je to přinejmenším zvláštní vhledem k tomu, že členové Rady guvernérů ECB opakovaně a veřejně odkazovali na fiskální politiky eurozóny (8). |
| --- | --- |

4.3.1.

EHSV vítá důraz, který Evropská komise při utváření pokynů pro vnitrostátní fiskální politiky klade na začlenění fiskálního hlediska eurozóny jako celku. Poukazuje však, aniž by chtěl ohrozit nezávislost ECB, na to, že při posuzování přiměřenosti neutrální fiskální politiky výrazně chybí analýza pokroků vývoje měnové politiky v eurozóně. Je to přinejmenším zvláštní vhledem k tomu, že členové Rady guvernérů ECB opakovaně a veřejně odkazovali na fiskální politiky eurozóny (8).

8

| 4.3.2. | Jedná se o znepokojivé opomenutí s ohledem na to, že eurozóna se aktuálně nachází v situaci, kdy je schopnost měnové politiky stimulovat poptávku velmi omezená. Poptávka je slabá již tak dlouho, že inflace (i pokud nezohledníme ceny ropy) je hluboko pod cílem ECB na inflaci ve výši 2 %, zatímco hlavní úrokové sazby ECB jsou téměř na nule, a jakékoliv další významné snížení tak není možné. Hospodářství eurozóny se nachází v tzv. pasti nadměrné likvidity, a pokud brzy nedojde ke zvýšení inflace, hrozí, že se chytíme do deflační pasti. Pokud by k tomu došlo, hospodářství eurozóny by po mnoho let pokračovalo ve stagnaci a tato situace by nakonec ohrozila politickou životaschopnost eura. |
| --- | --- |

4.3.2.

Jedná se o znepokojivé opomenutí s ohledem na to, že eurozóna se aktuálně nachází v situaci, kdy je schopnost měnové politiky stimulovat poptávku velmi omezená. Poptávka je slabá již tak dlouho, že inflace (i pokud nezohledníme ceny ropy) je hluboko pod cílem ECB na inflaci ve výši 2 %, zatímco hlavní úrokové sazby ECB jsou téměř na nule, a jakékoliv další významné snížení tak není možné. Hospodářství eurozóny se nachází v tzv. pasti nadměrné likvidity, a pokud brzy nedojde ke zvýšení inflace, hrozí, že se chytíme do deflační pasti. Pokud by k tomu došlo, hospodářství eurozóny by po mnoho let pokračovalo ve stagnaci a tato situace by nakonec ohrozila politickou životaschopnost eura.

| 4.3.3. | Zdá se, že netradiční politika kvantitativního uvolňování, kterou ECB od počátku roku 2015 důsledně provádí, nepřinesla výraznou změnu (9) v povzbuzení poptávky. Vzhledem k těmto okolnostem a vzhledem k existenci výše zmíněného jevu hystereze (kdy recese vede k nižšímu potenciálu růstu) musí fiskální politiky eurozóny učinit pro stimulaci hospodářství eurozóny jako celku (10) více než obvykle. Vzhledem k omezením fiskálních politik v členských státech na jihu eurozóny by měly fiskální politiky v členských státech s inflací pod cílovou úrovní, nízkými cenami veřejných půjček, relativně nízkým poměrem veřejného dluhu k HDP a přebytky běžného účtu expandovat, aby přiměly inflaci postoupit nad hranici 2 % stanovenou ECB, aby se tak průměrná inflace v eurozóně mohla začít zase rychleji přibližovat stanovenému cíli. V tomto okamžiku je riziko, které představuje přehřívající se ekonomika, mnohem nižší než riziko, které představuje pokračující nízká inflace nebo deflace. |
| --- | --- |

4.3.3.

Zdá se, že netradiční politika kvantitativního uvolňování, kterou ECB od počátku roku 2015 důsledně provádí, nepřinesla výraznou změnu (9) v povzbuzení poptávky. Vzhledem k těmto okolnostem a vzhledem k existenci výše zmíněného jevu hystereze (kdy recese vede k nižšímu potenciálu růstu) musí fiskální politiky eurozóny učinit pro stimulaci hospodářství eurozóny jako celku (10) více než obvykle. Vzhledem k omezením fiskálních politik v členských státech na jihu eurozóny by měly fiskální politiky v členských státech s inflací pod cílovou úrovní, nízkými cenami veřejných půjček, relativně nízkým poměrem veřejného dluhu k HDP a přebytky běžného účtu expandovat, aby přiměly inflaci postoupit nad hranici 2 % stanovenou ECB, aby se tak průměrná inflace v eurozóně mohla začít zase rychleji přibližovat stanovenému cíli. V tomto okamžiku je riziko, které představuje přehřívající se ekonomika, mnohem nižší než riziko, které představuje pokračující nízká inflace nebo deflace.

9

10

| 4.3.4. | Expanzivní fiskální politiky, zejména v členských státech s vysokým přebytkem běžného účtu, však vzhledem k obavám o udržitelnost veřejného dluhu na pozadí demografického rozvoje mohou a měly by expandovat navyšováním výdajů do veřejných investic. Fiskální podnět zaměřený na veřejné investice by krátkodobě posílil poptávku, ale také by v dlouhodobém horizontu rozšířil potenciál pro růst. Tyto veřejné investice by mohly směřovat nejen do infrastruktury, ale také do politik v oblasti vzdělávání a dovedností (tzv. sociální investice). |
| --- | --- |

4.3.4.

Expanzivní fiskální politiky, zejména v členských státech s vysokým přebytkem běžného účtu, však vzhledem k obavám o udržitelnost veřejného dluhu na pozadí demografického rozvoje mohou a měly by expandovat navyšováním výdajů do veřejných investic. Fiskální podnět zaměřený na veřejné investice by krátkodobě posílil poptávku, ale také by v dlouhodobém horizontu rozšířil potenciál pro růst. Tyto veřejné investice by mohly směřovat nejen do infrastruktury, ale také do politik v oblasti vzdělávání a dovedností (tzv. sociální investice).

4.4.   
  Finanční sektor

Finanční sektor

| 4.4.1. | EHSV požaduje vytvoření evropských právních předpisů pro insolvenci, což na jedné straně otevře možnost zmírnění dluhového břemene domácností a na druhé straně usnadní začínajícím podnikům vyrovnat se s neúspěchem podnikání. Zvýší se tak kupní síla domácností a podpoří se začínající podniky. |
| --- | --- |

4.4.1.

EHSV požaduje vytvoření evropských právních předpisů pro insolvenci, což na jedné straně otevře možnost zmírnění dluhového břemene domácností a na druhé straně usnadní začínajícím podnikům vyrovnat se s neúspěchem podnikání. Zvýší se tak kupní síla domácností a podpoří se začínající podniky.

| 4.4.2. | Vážný, a dosud neřešený, problém představuje skutečnost, že v bankách eurozóny jsou úvěry v selhání ve výši přibližně 900 miliard EUR. Banky budou schopné rozšířit půjčky pro podniky a domácnosti pouze snížením těchto úvěrů v selhání, čímž se zvýší účinnost uvolněné měnové politiky ECB s cílem zlepšit růstový výhled a posílit důvěru v trh. Příslušné politické a regulační orgány eurozóny by měly mít povinnost předkládat koncepty související s tímto tématem. |
| --- | --- |

4.4.2.

Vážný, a dosud neřešený, problém představuje skutečnost, že v bankách eurozóny jsou úvěry v selhání ve výši přibližně 900 miliard EUR. Banky budou schopné rozšířit půjčky pro podniky a domácnosti pouze snížením těchto úvěrů v selhání, čímž se zvýší účinnost uvolněné měnové politiky ECB s cílem zlepšit růstový výhled a posílit důvěru v trh. Příslušné politické a regulační orgány eurozóny by měly mít povinnost předkládat koncepty související s tímto tématem.

| 4.4.3. | Jedním z ústředních cílů v důsledku finanční krize byla shoda na výrazném snížení rizika vlády v rozvahách evropských bank. Současná situace ve většině bank ukazuje, že riziko vlády se dramaticky zvýšilo. EHSV zdůrazňuje, že nejvyšší prioritu by mělo mít snížení těchto rizik vlády v rozvahách, aby se tak zajistila budoucí stabilita bankovního a finančního sektoru, a to i s ohledem na nedávný návrh EDIS (11). |
| --- | --- |

4.4.3.

Jedním z ústředních cílů v důsledku finanční krize byla shoda na výrazném snížení rizika vlády v rozvahách evropských bank. Současná situace ve většině bank ukazuje, že riziko vlády se dramaticky zvýšilo. EHSV zdůrazňuje, že nejvyšší prioritu by mělo mít snížení těchto rizik vlády v rozvahách, aby se tak zajistila budoucí stabilita bankovního a finančního sektoru, a to i s ohledem na nedávný návrh EDIS (11).

11

| 4.4.4. | EHSV konstatuje, že aby se projevily jakékoliv pozitivní dopady na poptávku, neměla by se omezovat likvidita domácností a podniků. Obnova pozitivních úvěrových toků by pomohla podnítit poptávku, ale také zvýšit účinnost měnové politiky ECB, pokud jde o zlepšení růstového výhledu a posílení důvěry v trhy. Příslušné politické a regulační orgány eurozóny by měly mít povinnost předkládat koncepty související s tímto tématem. |
| --- | --- |

4.4.4.

EHSV konstatuje, že aby se projevily jakékoliv pozitivní dopady na poptávku, neměla by se omezovat likvidita domácností a podniků. Obnova pozitivních úvěrových toků by pomohla podnítit poptávku, ale také zvýšit účinnost měnové politiky ECB, pokud jde o zlepšení růstového výhledu a posílení důvěry v trhy. Příslušné politické a regulační orgány eurozóny by měly mít povinnost předkládat koncepty související s tímto tématem.

| 4.4.5. | EHSV dále požaduje plán reforem a také, aby regulační orgány kladly větší důraz na větší transparentnost a na dohled nad nebankovními finančními institucemi s cílem udržitelně zabezpečit stabilitu finančních systémů a obnovit jejich úlohu v reálné ekonomice, zejména v oblasti sekuritizace (12). Je třeba zajistit, aby hedgeové fondy a finanční instituce, jejichž cílem je maximalizace výnosů (tzv. supí fondy), nepoužívaly cenné papíry jako spekulativní investiční nástroje. |
| --- | --- |

4.4.5.

EHSV dále požaduje plán reforem a také, aby regulační orgány kladly větší důraz na větší transparentnost a na dohled nad nebankovními finančními institucemi s cílem udržitelně zabezpečit stabilitu finančních systémů a obnovit jejich úlohu v reálné ekonomice, zejména v oblasti sekuritizace (12). Je třeba zajistit, aby hedgeové fondy a finanční instituce, jejichž cílem je maximalizace výnosů (tzv. supí fondy), nepoužívaly cenné papíry jako spekulativní investiční nástroje.

12

| 4.4.6. | Protože finanční krizi způsobily z velké části spekulativní činnosti investičních bank, představuje spekulativní bankovnictví nadále latentní hrozbu pro stabilitu finančních trhů. Doposud nebylo podrobně prozkoumáno, jak lze provádět vysoce spekulativní obchodní činnosti, jako je vysokofrekvenční obchodování, jsou-li cílem stabilnější světové trhy, a je třeba přísně oddělit málo rizikové investiční postupy a úvěrové obchody od vysoce rizikových činností investičního bankovnictví. Za tímto účelem již existuje řada modelů, jako je model Vickersovy komise a Volckerovo pravidlo. EHSV doporučuje, aby byl v Evropské unii zaveden právní předpis podobný Glass-Steagallovu zákonu, neboť ostatní finanční trhy (například v USA a zemích BRICS) diskutují o jeho znovuzavedení s cílem zlepšit stabilitu bankovního sektoru. Předešlo by se tak rizikům pro střadatele a daňové poplatníky. |
| --- | --- |

4.4.6.

Protože finanční krizi způsobily z velké části spekulativní činnosti investičních bank, představuje spekulativní bankovnictví nadále latentní hrozbu pro stabilitu finančních trhů. Doposud nebylo podrobně prozkoumáno, jak lze provádět vysoce spekulativní obchodní činnosti, jako je vysokofrekvenční obchodování, jsou-li cílem stabilnější světové trhy, a je třeba přísně oddělit málo rizikové investiční postupy a úvěrové obchody od vysoce rizikových činností investičního bankovnictví. Za tímto účelem již existuje řada modelů, jako je model Vickersovy komise a Volckerovo pravidlo. EHSV doporučuje, aby byl v Evropské unii zaveden právní předpis podobný Glass-Steagallovu zákonu, neboť ostatní finanční trhy (například v USA a zemích BRICS) diskutují o jeho znovuzavedení s cílem zlepšit stabilitu bankovního sektoru. Předešlo by se tak rizikům pro střadatele a daňové poplatníky.

V Bruselu dne 17. března 2016.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  Viz stanoviska EHSV Dokončit HMU – příští evropské legislativní období (Úř. věst. C 451, 16.12.2014, s. 10) a Dokončení HMU – politický pilíř (Úř. věst. C 332, 8.10.2015, s. 8).

1

Dokončit HMU – příští evropské legislativní období

Dokončení HMU – politický pilíř

(2)  Tamtéž.

2

(3)  Viz stanovisko EHSV Akční plán o unii kapitálových trhů (Úř. věst. C 133, 14.4.2016, s. 17).

3

Akční plán o unii kapitálových trhů

(4)  Viz například připomínky v předchozích stanoviscích EHSV Struktury financování pro malé a střední podniky s ohledem na aktuální finanční situaci (Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 33) a Akční plán ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování (Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 45), pokud jde o islámské financování.

4

Struktury financování pro malé a střední podniky s ohledem na aktuální finanční situaci

Akční plán ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování

(5)  Viz stanovisko EHSV Vnější zastoupení eurozóny (viz strana 16 tohoto Úř. věst.).

5

Vnější zastoupení eurozóny

(6)  OFCE, ECLM, IMK, AK-Wien, INE-GSEE (2015), The Independent Annual Growth Survey 2016, Paříž.

6

(7)  ETUI/ETUC (2015), Benchmarking Working Europe 2015, Brusel, ETUI, s. 26.

7

(8)  Nejvýznamnějším příkladem byl projev o nezaměstnanosti v eurozóně („Unemployment in the Euro area“) prezidenta ECB Draghiho v Jackson Hole v srpnu roku 2014 (https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2014/html/sp140822.en.html).

8

Unemployment in the Euro area

(9)  http://epthinktank.eu/2015/12/10/the-ecbs-quantitative-easing-early-results-and-possible-risks/.

9

(10)  Theodoropoulou S. (2015), How to avert the risk of deflation in Europe: rethinking the policy mix and European economic governance, ETUI Brusel.

10

(11)  Viz stanovisko EHSV Evropský systém pojištění vkladů (viz strana 21 tohoto Úř. věst.).

11

Evropský systém pojištění vkladů

(12)  Viz stanovisko EHSV Právní rámec sekuritizace (Úř. věst. C 82, 3.3.2016, s. 1).

12

Právní rámec sekuritizace

---

| 18.5.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 177/47 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 177/47

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zavedení Programu na podporu strukturálních reforem na období 2017–2020 a o změně nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1305/2013

[COM(2015) 701 final – 2015/0263 (COD)]

(2016/C 177/08)

| Zpravodaj: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Ioannis VARDAKASTANIS

Dne 2. prosince 2015 se Evropský parlament a dne 20. ledna 2016 Rada, v souladu s čl. 175 odst. 3 a článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o zavedení Programu na podporu strukturálních reforem na období 2017–2020 a o změně nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1305/2013

śCOM(2015) 701 final – 2015/0263 (COD)].

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 3. března 2016.

Na 515. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. března 2016 (jednání dne 16. března 2016), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 153 hlasy, 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV vítá iniciativu zaměřenou na zlepšení schopnosti Evropské unie (EU) podpořit strukturální reformu na vnitrostátní úrovni prostřednictvím zvláštního mechanismu financování, tedy Programem na podporu strukturálních reforem (PPSR). |
| --- | --- |

1.1.

EHSV vítá iniciativu zaměřenou na zlepšení schopnosti Evropské unie (EU) podpořit strukturální reformu na vnitrostátní úrovni prostřednictvím zvláštního mechanismu financování, tedy Programem na podporu strukturálních reforem (PPSR).

| 1.2. | EHSV lituje, že celkový rozpočet přidělený tomuto programu nedosahuje výše potřebné pro reformy makroekonomických strategií v EU; dále lituje, že financování PPSR pochází z existujících evropských strukturálních a investičních (ESI) fondů, a vyzývá k nalezení rovnováhy mezi finančními potřebami v oblasti technické pomoci v ESI fondech a finančními potřebami v oblasti technické podpory PPSR. EHSV žádá, aby byl při budoucích reformách víceletého finančního rámce EU vytvořen finančně samostatný program na podporu strukturálních reforem. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV lituje, že celkový rozpočet přidělený tomuto programu nedosahuje výše potřebné pro reformy makroekonomických strategií v EU; dále lituje, že financování PPSR pochází z existujících evropských strukturálních a investičních (ESI) fondů, a vyzývá k nalezení rovnováhy mezi finančními potřebami v oblasti technické pomoci v ESI fondech a finančními potřebami v oblasti technické podpory PPSR. EHSV žádá, aby byl při budoucích reformách víceletého finančního rámce EU vytvořen finančně samostatný program na podporu strukturálních reforem.

| 1.3. | EHSV naléhavě doporučuje, aby v zájmu úspěšnosti PPSR byly zaručeny následující podmínky:






  — | Příspěvky členských států ke strukturálním reformám vztahujícím se k PPSR je nutné posuzovat na základě tzv. „ustanovení o strukturálních reformách“ Paktu o stabilitě a růstu. |
| --- | --- | --- |

1.3.

EHSV naléhavě doporučuje, aby v zájmu úspěšnosti PPSR byly zaručeny následující podmínky:

—

Příspěvky členských států ke strukturálním reformám vztahujícím se k PPSR je nutné posuzovat na základě tzv. „ustanovení o strukturálních reformách“ Paktu o stabilitě a růstu.

| — | PPSR musí pro členské státy zůstat dobrovolný a nesmí zahrnovat povinné stigmatizující procedury. |
| --- | --- |

—

PPSR musí pro členské státy zůstat dobrovolný a nesmí zahrnovat povinné stigmatizující procedury.

| — | Musejí být navržena ústřední kontaktní místa, aby se zajistila doplňkovost programů a fondů a lepší využívání finančních prostředků tím, že se zamezí překrývání. |
| --- | --- |

—

Musejí být navržena ústřední kontaktní místa, aby se zajistila doplňkovost programů a fondů a lepší využívání finančních prostředků tím, že se zamezí překrývání.

| 1.4. | EHSV naléhavě požaduje začlenění sociálních partnerů a občanské společnosti do PPSR z dále uvedených důvodů.






  — | Proces identifikace a zahájení podpory zahrne širší konzultaci sociálních partnerů a občanské společnosti v souladu s vnitrostátními právními předpisy. |
| --- | --- | --- |

1.4.

EHSV naléhavě požaduje začlenění sociálních partnerů a občanské společnosti do PPSR z dále uvedených důvodů.

—

Proces identifikace a zahájení podpory zahrne širší konzultaci sociálních partnerů a občanské společnosti v souladu s vnitrostátními právními předpisy.

| — | PPSR by měl zahrnovat závaznější ustanovení týkající se účasti sociálních a občanských partnerů při navrhování a sledování programů strategických reforem na všech úrovních: celostátní, regionální a místní. |
| --- | --- |

—

PPSR by měl zahrnovat závaznější ustanovení týkající se účasti sociálních a občanských partnerů při navrhování a sledování programů strategických reforem na všech úrovních: celostátní, regionální a místní.

| — | Způsobilá opatření by zahrnovala budování kapacit subjektů sociální a občanské společnosti účastnících se programů strategických reforem. |
| --- | --- |

—

Způsobilá opatření by zahrnovala budování kapacit subjektů sociální a občanské společnosti účastnících se programů strategických reforem.

| 1.5. | EHSV zdůrazňuje, že na základě rozdělení pravomocí a kompetencí platných v jednotlivých členských státech a na základě doporučení pro jednotlivé země, která jsou často adresována místním a regionálním orgánům, musí být program přístupný pro místní a regionální orgány, které musejí být přímo zapojeny do přípravy návrhu dané strukturální reformy. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV zdůrazňuje, že na základě rozdělení pravomocí a kompetencí platných v jednotlivých členských státech a na základě doporučení pro jednotlivé země, která jsou často adresována místním a regionálním orgánům, musí být program přístupný pro místní a regionální orgány, které musejí být přímo zapojeny do přípravy návrhu dané strukturální reformy.

| 1.6. | EHSV lituje, že seznam ukazatelů se nejeví jako uspokojivý a vyžaduje jak aktualizaci, tak zařazení existujících ukazatelů z ESI fondů. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV lituje, že seznam ukazatelů se nejeví jako uspokojivý a vyžaduje jak aktualizaci, tak zařazení existujících ukazatelů z ESI fondů.

| 1.7. | EHSV zdůrazňuje, že členské státy mohou rozšířit „Specifické cíle a rozsah programu“ o další oblasti politik, jako je odstraňování chudoby, lidská práva, dopravní strategie, IKT a dosahování cílů udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV zdůrazňuje, že členské státy mohou rozšířit „Specifické cíle a rozsah programu“ o další oblasti politik, jako je odstraňování chudoby, lidská práva, dopravní strategie, IKT a dosahování cílů udržitelného rozvoje.

| 1.8. | EHSV se domnívá, že PPSR by mohl využívat stávajících monitorovacích mechanismů pro ESI fondy, čímž by se zajistilo kvalitnější sledování a hodnocení, lepší koordinace s ESI fondy a maximální využití finančních prostředků z již používaných kontrolních mechanismů. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV se domnívá, že PPSR by mohl využívat stávajících monitorovacích mechanismů pro ESI fondy, čímž by se zajistilo kvalitnější sledování a hodnocení, lepší koordinace s ESI fondy a maximální využití finančních prostředků z již používaných kontrolních mechanismů.

| 1.9. | Za tímto účelem EHSV podporuje změny v nařízeních (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1305/2013, které navrhla Evropská komise, za předpokladu, že budou zahrnovat ustanovení, které zajistí, že finanční prostředky převedené do nového programu splňují požadavky na účast sociálních partnerů a občanské společnosti a podléhají stejnému monitorovacímu mechanismu jako v případě nařízení o společných ustanoveních ESI fondů. |
| --- | --- |

1.9.

Za tímto účelem EHSV podporuje změny v nařízeních (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1305/2013, které navrhla Evropská komise, za předpokladu, že budou zahrnovat ustanovení, které zajistí, že finanční prostředky převedené do nového programu splňují požadavky na účast sociálních partnerů a občanské společnosti a podléhají stejnému monitorovacímu mechanismu jako v případě nařízení o společných ustanoveních ESI fondů.

| 1.10. | EHSV se domnívá, že tato méně významná podpůrná opatření jsou užitečná, ale mohou být jen „paliativní péčí“. Aby bylo možné vyřešit problémy vyvolané dosud probíhající krizí, měla Komise s vládami členských států radikálně změnit hospodářskou politiku v eurozóně již od počátku krize. Jen tímto způsobem by se byly usnadnily strukturální reformy, předešlo vzniklým škodám a zabránilo obratu Evropanů „proti“ EU. |
| --- | --- |

1.10.

EHSV se domnívá, že tato méně významná podpůrná opatření jsou užitečná, ale mohou být jen „paliativní péčí“. Aby bylo možné vyřešit problémy vyvolané dosud probíhající krizí, měla Komise s vládami členských států radikálně změnit hospodářskou politiku v eurozóně již od počátku krize. Jen tímto způsobem by se byly usnadnily strukturální reformy, předešlo vzniklým škodám a zabránilo obratu Evropanů „proti“ EU.

2.   Obecné připomínky

| 2.1. | EHSV se domnívá, že Evropská unie by mohla obohatit strategické reformy prováděné na úrovni členských států, a proto vítá iniciativu, která posílí kapacitu podpory strategických reforem související s prováděním postupů správy ekonomických záležitostí (zejména doporučení pro jednotlivé země), ekonomických ozdravných programů a reforem, které členské státy uskutečňují z vlastního podnětu, jak je uvedeno v článku 3 stávajícího návrhu. |
| --- | --- |

2.1.

EHSV se domnívá, že Evropská unie by mohla obohatit strategické reformy prováděné na úrovni členských států, a proto vítá iniciativu, která posílí kapacitu podpory strategických reforem související s prováděním postupů správy ekonomických záležitostí (zejména doporučení pro jednotlivé země), ekonomických ozdravných programů a reforem, které členské státy uskutečňují z vlastního podnětu, jak je uvedeno v článku 3 stávajícího návrhu.

| 2.2. | EHSV je přesvědčen, že programy podpory pro Řecko (pracovní skupina pro Řecko) a Kypr (podpůrná skupinu pro Kypr) prokázaly svou užitečnost pro tyto země a otevření možnosti požadovat takový podpůrný mechanismus pro všechny členské státy rozšíří celkovou kapacitu institucionálních, strukturálních a správních reforem. |
| --- | --- |

2.2.

EHSV je přesvědčen, že programy podpory pro Řecko (pracovní skupina pro Řecko) a Kypr (podpůrná skupinu pro Kypr) prokázaly svou užitečnost pro tyto země a otevření možnosti požadovat takový podpůrný mechanismus pro všechny členské státy rozšíří celkovou kapacitu institucionálních, strukturálních a správních reforem.

| 2.3. | EHSV nicméně lituje, že se v minulosti schopnost EU podporovat technickou pomoc pro strukturální reformu snížila. Důsledkem bylo, že EU neměla kapacitu jednat dostatečně rychle v situacích, které vyžadovaly strategickou reformu v období krize, takže se aktivizovaly jiné mezinárodní organizace a převzaly vedoucí úlohu. |
| --- | --- |

2.3.

EHSV nicméně lituje, že se v minulosti schopnost EU podporovat technickou pomoc pro strukturální reformu snížila. Důsledkem bylo, že EU neměla kapacitu jednat dostatečně rychle v situacích, které vyžadovaly strategickou reformu v období krize, takže se aktivizovaly jiné mezinárodní organizace a převzaly vedoucí úlohu.

| 2.4. | EHSV rovněž vyjadřuje politování nad tím, že současný navržený program je financován z existujících fondů EU namísto vytvoření finančně samostatného programu, který by nečerpal z jiných fondů zaměřených na strukturální reformy. Výbor se dále domnívá, že iniciativa PPSR – tak jak je naplánována – nemá kapacitu k uspokojení poptávky členských států po technické podpoře, a to z důvodu finančních omezení. |
| --- | --- |

2.4.

EHSV rovněž vyjadřuje politování nad tím, že současný navržený program je financován z existujících fondů EU namísto vytvoření finančně samostatného programu, který by nečerpal z jiných fondů zaměřených na strukturální reformy. Výbor se dále domnívá, že iniciativa PPSR – tak jak je naplánována – nemá kapacitu k uspokojení poptávky členských států po technické podpoře, a to z důvodu finančních omezení.

| 2.5. | EHSV zdůrazňuje, že tento program technické pomoci nemůže a ani by neměl být přeceňován a je třeba ho chápat jako prostředek, jak členským státům pomoci dosáhnout makroekonomické rovnováhy v rámci evropského semestru. Finanční prostředky jsou nedostatečné k tomu, aby se staly podnětem k řešení makroekonomických problémů, jimž čelí členské státy usilující o konvergenci. |
| --- | --- |

2.5.

EHSV zdůrazňuje, že tento program technické pomoci nemůže a ani by neměl být přeceňován a je třeba ho chápat jako prostředek, jak členským státům pomoci dosáhnout makroekonomické rovnováhy v rámci evropského semestru. Finanční prostředky jsou nedostatečné k tomu, aby se staly podnětem k řešení makroekonomických problémů, jimž čelí členské státy usilující o konvergenci.

| 2.6. | EHSV rovněž zdůrazňuje, že příspěvky členských států k uskutečňování strukturálních reforem podporovaných PPSR by měly být posuzovány podle „ustanovení o strukturálních reformách“ Paktu o stabilitě a růstu jako prostředek dosažení růstu, boje proti chudobě a nezaměstnanosti, který přináší prosperitu. |
| --- | --- |

2.6.

EHSV rovněž zdůrazňuje, že příspěvky členských států k uskutečňování strukturálních reforem podporovaných PPSR by měly být posuzovány podle „ustanovení o strukturálních reformách“ Paktu o stabilitě a růstu jako prostředek dosažení růstu, boje proti chudobě a nezaměstnanosti, který přináší prosperitu.

| 2.7. | EHSV je přesvědčen, že je důležité změnit postoj ke strukturálním reformám, aby se předešlo stigmatizaci a trestání a zabránilo se vytváření byrokratických nástrah. Nový přístup by měl podnítit reformy a porozumění mezi zeměmi. Proto je EHSV potěšen, že program zahrnuje pozitivní přístup a připomíná dobrovolnou povahu tohoto mechanismu jako prostředek k zajištění toho, aby program nebyl využíván – nebo chápán – jako nástroj řízení nebo nástroj k překonání pravomocí vnitrostátních orgánů v jejich programech reforem. Zdůrazňuje ale, že je nutné, aby se po státech požadovaly záznamy o podpoře a úspěších programu za použití řádných, demokratických a odpovědných procesů podávání zpráv. |
| --- | --- |

2.7.

EHSV je přesvědčen, že je důležité změnit postoj ke strukturálním reformám, aby se předešlo stigmatizaci a trestání a zabránilo se vytváření byrokratických nástrah. Nový přístup by měl podnítit reformy a porozumění mezi zeměmi. Proto je EHSV potěšen, že program zahrnuje pozitivní přístup a připomíná dobrovolnou povahu tohoto mechanismu jako prostředek k zajištění toho, aby program nebyl využíván – nebo chápán – jako nástroj řízení nebo nástroj k překonání pravomocí vnitrostátních orgánů v jejich programech reforem. Zdůrazňuje ale, že je nutné, aby se po státech požadovaly záznamy o podpoře a úspěších programu za použití řádných, demokratických a odpovědných procesů podávání zpráv.

| 2.8. | EHSV vítá skutečnost, že PPSR je spuštěn na základě žádosti členského státu, ale zdůrazňuje, že je nutné, aby proces identifikace a zahajování podpory zahrnoval širší konzultace sociálních partnerů a občanské společnosti, a to v souladu s vnitrostátními předpisy. |
| --- | --- |

2.8.

EHSV vítá skutečnost, že PPSR je spuštěn na základě žádosti členského státu, ale zdůrazňuje, že je nutné, aby proces identifikace a zahajování podpory zahrnoval širší konzultace sociálních partnerů a občanské společnosti, a to v souladu s vnitrostátními předpisy.

| 2.9. | EHSV zdůrazňuje, že na základě rozdělení pravomocí a kompetencí platných v jednotlivých členských státech a na základě doporučení pro jednotlivé země, která jsou často adresována místním a regionálním orgánům, musí být program přístupný pro místní a regionální orgány. EHSV dále požaduje, aby Komise u žádostí o technickou pomoc předkládaných celostátními orgány ověřovala, zda se týkají oblasti působnosti regionálních nebo místních orgánů, a tyto orgány byly přímo zapojeny do navrhování plánu souvisejících strukturálních reforem a schvalovaly je. |
| --- | --- |

2.9.

EHSV zdůrazňuje, že na základě rozdělení pravomocí a kompetencí platných v jednotlivých členských státech a na základě doporučení pro jednotlivé země, která jsou často adresována místním a regionálním orgánům, musí být program přístupný pro místní a regionální orgány. EHSV dále požaduje, aby Komise u žádostí o technickou pomoc předkládaných celostátními orgány ověřovala, zda se týkají oblasti působnosti regionálních nebo místních orgánů, a tyto orgány byly přímo zapojeny do navrhování plánu souvisejících strukturálních reforem a schvalovaly je.

| 2.10. | EHSV rovněž vítá proaktivní přístup PPSR, který rozšiřuje oblast působnosti podpory na všechny členské státy bez ohledu na jejich hospodářskou situaci, a proto zdůrazňuje skutečnost, že program je třeba chápat jako mechanismus pro dlouhodobou strukturální podporu, nikoli pouze jako reakci na hospodářské nebo finanční nesnáze. |
| --- | --- |

2.10.

EHSV rovněž vítá proaktivní přístup PPSR, který rozšiřuje oblast působnosti podpory na všechny členské státy bez ohledu na jejich hospodářskou situaci, a proto zdůrazňuje skutečnost, že program je třeba chápat jako mechanismus pro dlouhodobou strukturální podporu, nikoli pouze jako reakci na hospodářské nebo finanční nesnáze.

| 2.11. | EHSV zdůrazňuje, že je nezbytné, aby článek 5, „Specifické cíle a rozsah programu“ měl povahu demonstrativního výčtu a byla zachována flexibilita nutná k řešení strategických reforem. EHSV je přesvědčen, že navržený výčet je vcelku vyčerpávající, ale doporučuje rozšíření výčtu o další oblasti politik, jako je snižování chudoby, prosazování lidských práv, dopravní strategie, IKT a dosahování cílů udržitelného rozvoje členskými státy. |
| --- | --- |

2.11.

EHSV zdůrazňuje, že je nezbytné, aby článek 5, „Specifické cíle a rozsah programu“ měl povahu demonstrativního výčtu a byla zachována flexibilita nutná k řešení strategických reforem. EHSV je přesvědčen, že navržený výčet je vcelku vyčerpávající, ale doporučuje rozšíření výčtu o další oblasti politik, jako je snižování chudoby, prosazování lidských práv, dopravní strategie, IKT a dosahování cílů udržitelného rozvoje členskými státy.

| 2.12. | EHSV je pevně přesvědčen, že pro tvorbu politik v Evropské unii je nezbytná aktivní účast široké veřejnosti, neboť „partnerství zahrnující všechny partnery ve smyslu čl. 5 odst. 1 nařízení o společných ustanoveních do přípravy, provádění a následného hodnocení projektů realizovaných v rámci politiky soudržnosti EU přímo přispívá k úspěchu“ ESI fondů. EHSV se proto domnívá, že nový PPSR by měl zahrnovat závaznější ustanovení týkající se účasti sociálních a občanských partnerů při navrhování strategických reforem na všech úrovních: celostátní, regionální a místní. To napomůže překlenout odstup tvůrců politik od občanů. |
| --- | --- |

2.12.

EHSV je pevně přesvědčen, že pro tvorbu politik v Evropské unii je nezbytná aktivní účast široké veřejnosti, neboť „partnerství zahrnující všechny partnery ve smyslu čl. 5 odst. 1 nařízení o společných ustanoveních do přípravy, provádění a následného hodnocení projektů realizovaných v rámci politiky soudržnosti EU přímo přispívá k úspěchu“ ESI fondů. EHSV se proto domnívá, že nový PPSR by měl zahrnovat závaznější ustanovení týkající se účasti sociálních a občanských partnerů při navrhování strategických reforem na všech úrovních: celostátní, regionální a místní. To napomůže překlenout odstup tvůrců politik od občanů.

| 2.13. | EHSV se domnívá, že PPSR by mohl využívat stávajících monitorovacích mechanismů pro ESI fondy, což by mohlo zajistit kvalitnější sledování a hodnocení, lepší koordinaci s ESI fondy a maximální využití finančních prostředků z již používaných kontrolních mechanismů. |
| --- | --- |

2.13.

EHSV se domnívá, že PPSR by mohl využívat stávajících monitorovacích mechanismů pro ESI fondy, což by mohlo zajistit kvalitnější sledování a hodnocení, lepší koordinaci s ESI fondy a maximální využití finančních prostředků z již používaných kontrolních mechanismů.

| 2.14. | EHSV se domnívá, PPSR musí být prováděn v souladu s nařízením o společných ustanoveních ESI fondů (nejen články 25, 58 a 91), které poskytuje rozvinutější strukturu podpory než nyní navrhovaný program. |
| --- | --- |

2.14.

EHSV se domnívá, PPSR musí být prováděn v souladu s nařízením o společných ustanoveních ESI fondů (nejen články 25, 58 a 91), které poskytuje rozvinutější strukturu podpory než nyní navrhovaný program.

| 2.15. | EHSV doporučuje, aby „Způsobilá opatření“ (článek 6) zahrnovala budování kapacit subjektů sociální a občanské společnosti účastnících se strukturálních reforem. |
| --- | --- |

2.15.

EHSV doporučuje, aby „Způsobilá opatření“ (článek 6) zahrnovala budování kapacit subjektů sociální a občanské společnosti účastnících se strukturálních reforem.

| 2.16. | EHSV chce zajistit, aby nové rozpočtové obálky čerpající z ESI fondů nalezly rovnováhu mezi finančními potřebami pro technickou pomoc v ESI fondech a finančními potřebami pro technickou podporu PPSR, a byla tak zajištěna potřebná kapacita technické podpory v obou fondech. |
| --- | --- |

2.16.

EHSV chce zajistit, aby nové rozpočtové obálky čerpající z ESI fondů nalezly rovnováhu mezi finančními potřebami pro technickou pomoc v ESI fondech a finančními potřebami pro technickou podporu PPSR, a byla tak zajištěna potřebná kapacita technické podpory v obou fondech.

| 2.17. | EHSV uznává význam průřezového přístupu, který zaujímá PPSR s cílem podpořit reformy, ale vyzývá EU a vnitrostátní orgány, aby zamezily překryvům s programy pro jednotlivá odvětví. EHSV se proto domnívá, že je nutné navrhnout ústřední kontaktní místa, aby se zajistila doplňkovost programů a fondů a lepší používání fondů, jež by bránilo překrývání. Článek 13 by se měl rozšířit, aby koordinační mechanismus obsahoval více prvků. |
| --- | --- |

2.17.

EHSV uznává význam průřezového přístupu, který zaujímá PPSR s cílem podpořit reformy, ale vyzývá EU a vnitrostátní orgány, aby zamezily překryvům s programy pro jednotlivá odvětví. EHSV se proto domnívá, že je nutné navrhnout ústřední kontaktní místa, aby se zajistila doplňkovost programů a fondů a lepší používání fondů, jež by bránilo překrývání. Článek 13 by se měl rozšířit, aby koordinační mechanismus obsahoval více prvků.

| 2.18. | EHSV by rád v budoucnosti získával více informací o koordinačních mechanismech, jež budou pro tento fond vytvořeny. |
| --- | --- |

2.18.

EHSV by rád v budoucnosti získával více informací o koordinačních mechanismech, jež budou pro tento fond vytvořeny.

| 2.19. | EHSV lituje, že seznam ukazatelů se jeví jako nedostatečný, a zdůrazňuje, že je důležité mít k dispozici vhodné ukazatele pro sledování a hodnocení programu, upozorňuje však na to, že ESI fondy zahrnují rozsáhlý seznam ukazatelů, jež by mohly doplnit ukazatele navržené pro PPSR. Je třeba aktualizovat ukazatele EU pro měření dopadů reforem a zjištění jejich úspěšnosti tak, aby vycházely z kontextu hospodářského a sociálního pokroku. Ukazatele by měly rovněž odrážet, zda dopad zůstává vnitrostátní, nebo přináší skutečnou evropskou přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

2.19.

EHSV lituje, že seznam ukazatelů se jeví jako nedostatečný, a zdůrazňuje, že je důležité mít k dispozici vhodné ukazatele pro sledování a hodnocení programu, upozorňuje však na to, že ESI fondy zahrnují rozsáhlý seznam ukazatelů, jež by mohly doplnit ukazatele navržené pro PPSR. Je třeba aktualizovat ukazatele EU pro měření dopadů reforem a zjištění jejich úspěšnosti tak, aby vycházely z kontextu hospodářského a sociálního pokroku. Ukazatele by měly rovněž odrážet, zda dopad zůstává vnitrostátní, nebo přináší skutečnou evropskou přidanou hodnotu.

| 2.20. | EHSV vítá ustanovení, že míra spolufinancování může činit až 100 % způsobilých nákladů, protože to usnadní přístup členských států k programu. |
| --- | --- |

2.20.

EHSV vítá ustanovení, že míra spolufinancování může činit až 100 % způsobilých nákladů, protože to usnadní přístup členských států k programu.

| 2.21. | EHSV se domnívá, že PPSR je prvním krokem, který je třeba konsolidovat a posílit při budoucích reformách víceletého finančního rámce EU za účelem vytvoření finančně samostatného programu, pro něhož nebude nutné využívat rozpočtové prostředky dalších existujících podpůrných fondů EU. |
| --- | --- |

2.21.

EHSV se domnívá, že PPSR je prvním krokem, který je třeba konsolidovat a posílit při budoucích reformách víceletého finančního rámce EU za účelem vytvoření finančně samostatného programu, pro něhož nebude nutné využívat rozpočtové prostředky dalších existujících podpůrných fondů EU.

| 2.22. | Za tímto účelem EHSV podporuje změnu nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1305/2013, jak ji navrhuje Evropská komise, kterou naléhavě žádá, aby zohlednila závěry tohoto stanoviska a doporučení v něm obsažená. |
| --- | --- |

2.22.

Za tímto účelem EHSV podporuje změnu nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1305/2013, jak ji navrhuje Evropská komise, kterou naléhavě žádá, aby zohlednila závěry tohoto stanoviska a doporučení v něm obsažená.

| 2.23. | EHSV nicméně zastává mínění, že pozměněná nařízení by měla, pokud jde o finanční prostředky převedené do nových programů, zajistit, aby vyhovovaly požadavkům na spoluúčast a podléhaly stejným monitorovacím mechanismům jako ESI fondy. To by mělo být rovněž zohledněno v navrhovaném nařízení o PPSR a stávající text by měl být upraven tak, aby zahrnoval zvláštní ustanovení a odkazy na monitorovací systém ESI fondů. |
| --- | --- |

2.23.

EHSV nicméně zastává mínění, že pozměněná nařízení by měla, pokud jde o finanční prostředky převedené do nových programů, zajistit, aby vyhovovaly požadavkům na spoluúčast a podléhaly stejným monitorovacím mechanismům jako ESI fondy. To by mělo být rovněž zohledněno v navrhovaném nařízení o PPSR a stávající text by měl být upraven tak, aby zahrnoval zvláštní ustanovení a odkazy na monitorovací systém ESI fondů.

V Bruselu dne 16. března 2016.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

| 18.5.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 177/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 177/51

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Provádění Evropského programu pro bezpečnost: akční plán EU proti nedovolenému obchodu se střelnými zbraněmi a výbušninami a proti jejich používání

[COM(2015) 624 final]

a

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o boji proti terorismu, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí 2002/475/SVV o boji proti terorismu

[COM(2015) 625 final – 2015/0281(COD)]

(2016/C 177/09)

Zpravodaj:

Cristian PÎRVULESCU

Dne 22. prosince 2015 se Evropská komise v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Provádění Evropského programu pro bezpečnost: akční plán EU proti nedovolenému obchodu se střelnými zbraněmi a výbušninami a proti jejich používání

[COM(2015) 624 final]

a

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o boji proti terorismu, kterou se nahrazuje rámcové rozhodnutí 2002/475/SVV o boji proti terorismu

[COM(2015) 625 final – 2015/0281(COD)].

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 24. února 2016.

Na 515. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. března 2016 (jednání dne 17. března 2016), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 145 hlasy pro, žádný hlas nebyl proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

Závěry a doporučení

| 1.1. | Výbor podporuje sdílení zdrojů členskými státy v boji proti nedovolenému obchodu se střelnými zbraněmi a municí i proti terorismu. Znásobení ochranných opatření na evropské a vnitrostátní úrovni však může mít kumulativní účinek a obecný negativní dopad na základní práva. Tento dopad odsoudí Unii k neúspěchu v jejím stěžejním poslání. |
| --- | --- |

1.1.

Výbor podporuje sdílení zdrojů členskými státy v boji proti nedovolenému obchodu se střelnými zbraněmi a municí i proti terorismu. Znásobení ochranných opatření na evropské a vnitrostátní úrovni však může mít kumulativní účinek a obecný negativní dopad na základní práva. Tento dopad odsoudí Unii k neúspěchu v jejím stěžejním poslání.

| 1.2. | Evropský hospodářský a sociální výbor se domnívá, že navrhovaná směrnice a sdělení jsou nutné pro vybudování bezpečnější Evropy pro všechny, kteří žijí na jejím území, neboť boj proti terorismu je ve společné pravomoci členských států a Unie. Zde vyvstává otázka možných závazných opatření, která by se směrnice mohla snažit uložit členským státům. Členské státy jsou odpovědné za to, aby se udělalo vše pro zabránění a potírání všech forem organizovaného zločinu a zejména terorismu, bez ohledu na to, čím jsou motivovány. Stejně tak jsou orgány EU odpovědné za pomoc s koordinací a harmonizací úsilí nutného k omezení šíření tohoto typu násilné trestné činnosti. |
| --- | --- |

1.2.

Evropský hospodářský a sociální výbor se domnívá, že navrhovaná směrnice a sdělení jsou nutné pro vybudování bezpečnější Evropy pro všechny, kteří žijí na jejím území, neboť boj proti terorismu je ve společné pravomoci členských států a Unie. Zde vyvstává otázka možných závazných opatření, která by se směrnice mohla snažit uložit členským státům. Členské státy jsou odpovědné za to, aby se udělalo vše pro zabránění a potírání všech forem organizovaného zločinu a zejména terorismu, bez ohledu na to, čím jsou motivovány. Stejně tak jsou orgány EU odpovědné za pomoc s koordinací a harmonizací úsilí nutného k omezení šíření tohoto typu násilné trestné činnosti.

| 1.3. | EHSV zdůrazňuje a žádá, aby všechny státní orgány a soudy dodržovaly zásadu proporcionality, jež je každému právnímu státu nevyhnutelně vlastní. Aby se zamezilo nesprávné interpretaci či zneužití nezbytných ochranných opatření, poukazuje EHSV v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1566 na to, že o teroristickém činu lze hovořit pouze v případě, že cílem hrozeb nebo činů páchaných s úmyslem přivodit smrt či těžká zranění, zajmout rukojmí nebo vážně poškodit infrastrukturu je vyvolat hrůzu, zastrašit obyvatelstvo nebo vyvinout nátlak na vládu. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV zdůrazňuje a žádá, aby všechny státní orgány a soudy dodržovaly zásadu proporcionality, jež je každému právnímu státu nevyhnutelně vlastní. Aby se zamezilo nesprávné interpretaci či zneužití nezbytných ochranných opatření, poukazuje EHSV v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1566 na to, že o teroristickém činu lze hovořit pouze v případě, že cílem hrozeb nebo činů páchaných s úmyslem přivodit smrt či těžká zranění, zajmout rukojmí nebo vážně poškodit infrastrukturu je vyvolat hrůzu, zastrašit obyvatelstvo nebo vyvinout nátlak na vládu.

| 1.4. | Tyto legislativní změny jsou součástí širšího úsilí, jež je v současných mezinárodních politických podmínkách obtížné a jehož snahou je vypořádat se s typem hrozby, která ze své povahy míří na základy evropských demokratických systémů. Šíření strachu, štěpení veřejného mínění, podporování stereotypů o určitých skupinách lidí, oslabování rovnováhy mezi orgány veřejné správy a posilování silových orgánů na úkor demokratických zastupitelských orgánů – to vše jsou očekávané dopady teroristické činnosti, které je třeba řešit s odhodláním a vizí. Výbor se domnívá, že v Evropě můžeme žít bezpečně a současně svobodně. |
| --- | --- |

1.4.

Tyto legislativní změny jsou součástí širšího úsilí, jež je v současných mezinárodních politických podmínkách obtížné a jehož snahou je vypořádat se s typem hrozby, která ze své povahy míří na základy evropských demokratických systémů. Šíření strachu, štěpení veřejného mínění, podporování stereotypů o určitých skupinách lidí, oslabování rovnováhy mezi orgány veřejné správy a posilování silových orgánů na úkor demokratických zastupitelských orgánů – to vše jsou očekávané dopady teroristické činnosti, které je třeba řešit s odhodláním a vizí. Výbor se domnívá, že v Evropě můžeme žít bezpečně a současně svobodně.

bezpečně

svobodně

| 1.5. | Výbor má za to, že je pro každou demokracii nebezpečné zavádět do právních předpisů potenciální trestné činy (kriminalizace trestných činů nebo deliktů, jež dosud nebyly spáchány). Čl. 3 odst. 2 písm. i) návrhu je třeba vyškrtnout, aby se nezaměňovala spravedlnost a bezpečnost. Obdobně článek 15 navrhované směrnice nezaručuje veřejné svobody ani presumpci neviny. Kromě toho Výbor znepokojuje otázka prokázání úmyslu a domnívá se, že všechny případy uvedené v článcích 5 až 13 by měly být předloženy před soudce, aby obvinění potvrdili. |
| --- | --- |

1.5.

Výbor má za to, že je pro každou demokracii nebezpečné zavádět do právních předpisů potenciální trestné činy (kriminalizace trestných činů nebo deliktů, jež dosud nebyly spáchány). Čl. 3 odst. 2 písm. i) návrhu je třeba vyškrtnout, aby se nezaměňovala spravedlnost a bezpečnost. Obdobně článek 15 navrhované směrnice nezaručuje veřejné svobody ani presumpci neviny. Kromě toho Výbor znepokojuje otázka prokázání úmyslu a domnívá se, že všechny případy uvedené v článcích 5 až 13 by měly být předloženy před soudce, aby obvinění potvrdili.

| 1.6. | Výbor se domnívá, že rozvíjení nástrojů pro předcházení radikalizaci, které budou součástí širšího programu zaměřeného na sociální, ekonomické, kulturní, náboženské a politické příčiny šíření podobných hrozeb je vítané a je nutné je koordinovat s činnostmi týkajícími se potírání a trestání terorismu. Radikalizace však automaticky neznamená ani sklon ani podněcování k použití násilí. Politiky a programy zaměřené na prevenci by měly být zacíleny na jednotlivce a skupiny nejvíce náchylné k použití násilí za účelem terorismu. Stěžejní úlohu při úpravě podmínek, které usnadňují radikalizaci a sklon k používání násilí, hraje občanská společnost. |
| --- | --- |

1.6.

Výbor se domnívá, že rozvíjení nástrojů pro předcházení radikalizaci, které budou součástí širšího programu zaměřeného na sociální, ekonomické, kulturní, náboženské a politické příčiny šíření podobných hrozeb je vítané a je nutné je koordinovat s činnostmi týkajícími se potírání a trestání terorismu. Radikalizace však automaticky neznamená ani sklon ani podněcování k použití násilí. Politiky a programy zaměřené na prevenci by měly být zacíleny na jednotlivce a skupiny nejvíce náchylné k použití násilí za účelem terorismu. Stěžejní úlohu při úpravě podmínek, které usnadňují radikalizaci a sklon k používání násilí, hraje občanská společnost.

| 1.7. | Kromě vyjasnění právních předpisů a zlepšení spolupráce členských států ve výše uvedených oblastech je nutné koordinovat zahraniční politiku EU zaměřenou na Blízký východ a severní Afriku, což jsou oblasti, které v nedávné době prošly velkými a často násilnými transformacemi, jež v některých případech vedly k nestabilitě a konfliktům. Hrozba terorismu se v posledních letech stala velmi závažnou vzhledem k aktivním oblastem konfliktu, na něž se upírá zájem a nadšení velkého počtu evropských občanů, kteří zde absolvují i výcvik. Existence vleklých konfliktů v této oblasti, a to i v utlumeném stavu, povede a zmobilizuje řadu skupin a jednotlivců k organizování teroristických akcí. Výbor považuje za prioritu jasnější zapojení do úsilí o stabilizaci, rozvoj a demokratizaci v této oblasti. Prioritou musí být boj proti chudobě, korupci a politickému a sociálnímu vyloučení. |
| --- | --- |

1.7.

Kromě vyjasnění právních předpisů a zlepšení spolupráce členských států ve výše uvedených oblastech je nutné koordinovat zahraniční politiku EU zaměřenou na Blízký východ a severní Afriku, což jsou oblasti, které v nedávné době prošly velkými a často násilnými transformacemi, jež v některých případech vedly k nestabilitě a konfliktům. Hrozba terorismu se v posledních letech stala velmi závažnou vzhledem k aktivním oblastem konfliktu, na něž se upírá zájem a nadšení velkého počtu evropských občanů, kteří zde absolvují i výcvik. Existence vleklých konfliktů v této oblasti, a to i v utlumeném stavu, povede a zmobilizuje řadu skupin a jednotlivců k organizování teroristických akcí. Výbor považuje za prioritu jasnější zapojení do úsilí o stabilizaci, rozvoj a demokratizaci v této oblasti. Prioritou musí být boj proti chudobě, korupci a politickému a sociálnímu vyloučení.

| 1.8. | Výbor se domnívá, že prioritou členských států a evropských orgánů musí být drastické omezení přístupu ke střelným zbraním, munici a výbušninám. Nedávné útoky v Evropě ukázaly, že osoby zapojené do teroristické činnosti nakupují nebezpečné střelné zbraně na černém trhu, kde je velmi různorodá nabídka. Propojení teroristických skupin s organizovaným zločinem představuje velké riziko pro bezpečnost evropských občanů, a nejen jich. |
| --- | --- |

1.8.

Výbor se domnívá, že prioritou členských států a evropských orgánů musí být drastické omezení přístupu ke střelným zbraním, munici a výbušninám. Nedávné útoky v Evropě ukázaly, že osoby zapojené do teroristické činnosti nakupují nebezpečné střelné zbraně na černém trhu, kde je velmi různorodá nabídka. Propojení teroristických skupin s organizovaným zločinem představuje velké riziko pro bezpečnost evropských občanů, a nejen jich.

| 1.9. | Výbor podporuje vyjasnění právních předpisů týkajících se obětí terorismu. Oběti terorismu potřebují rychlou a účinnou pomoc, a to jak bezprostředně po incidentu, tak ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. Je také nutné lépe rozumět sociálním, ekonomickým a psychologickým důsledkům teroristických útoků pro komunity, jednotlivce a odvětví hospodářské činnosti. Výbor vyzývá Evropskou komisi, aby tyto otázky prošetřila a na základě výsledků navrhla nezbytná opatření. Nedávné útoky mohou mít vliv na odvětví, jako je cestovní ruch a doprava, a evropské a vnitrostátní orgány mají odpovědnost za vytvoření programů podpory. Výbor upozorňuje na to, že předcházení terorismu a boj proti němu je nákladný a že Evropská unie musí zvážit finanční podporu vnitrostátního úsilí v tomto směru. |
| --- | --- |

1.9.

Výbor podporuje vyjasnění právních předpisů týkajících se obětí terorismu. Oběti terorismu potřebují rychlou a účinnou pomoc, a to jak bezprostředně po incidentu, tak ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. Je také nutné lépe rozumět sociálním, ekonomickým a psychologickým důsledkům teroristických útoků pro komunity, jednotlivce a odvětví hospodářské činnosti. Výbor vyzývá Evropskou komisi, aby tyto otázky prošetřila a na základě výsledků navrhla nezbytná opatření. Nedávné útoky mohou mít vliv na odvětví, jako je cestovní ruch a doprava, a evropské a vnitrostátní orgány mají odpovědnost za vytvoření programů podpory. Výbor upozorňuje na to, že předcházení terorismu a boj proti němu je nákladný a že Evropská unie musí zvážit finanční podporu vnitrostátního úsilí v tomto směru.

2.   Současná situace: sladění potřeby větší bezpečnosti a základních práv

Současná situace: sladění potřeby větší bezpečnosti a základních práv

| 2.1. | EHSV se v souladu s obsahem svých stanovisek k Haagskému programu, Stockholmskému programu a sdělení „Otevřená a bezpečná Evropa“ domnívá, že základem a výchozím bodem pro politiky v oblasti svobody, bezpečnosti a práva by měla být nepřetržitá a nediskriminující ochrana základních práv zaručených Evropskou úmluvou o lidských právech a Listinou základních práv Evropské unie (1). |
| --- | --- |

2.1.

EHSV se v souladu s obsahem svých stanovisek k Haagskému programu, Stockholmskému programu a sdělení „Otevřená a bezpečná Evropa“ domnívá, že základem a výchozím bodem pro politiky v oblasti svobody, bezpečnosti a práva by měla být nepřetržitá a nediskriminující ochrana základních práv zaručených Evropskou úmluvou o lidských právech a Listinou základních práv Evropské unie (1).

1

| 2.2. | Pokud jde o boj proti terorismu, EHSV považuje v současném mezinárodním kontextu za samozřejmé provést přezkum platného právního rámce tak, aby byly činy spojené s teroristickými aktivitami považovány za trestné. Výbor bere na vědomí, že se v návrhu směrnice v části týkající se základních práv (kapitola 3 důvodové zprávy) vylučuje jakákoli forma svévolného jednání, a jak již uvedl v jiných stanoviscích na toto téma, upozorňuje na to, že tváří v tvář teroristickým hrozbám je nutné upřednostnit základní práva a zachovat stabilní a funkční demokratické klima (2). |
| --- | --- |

2.2.

Pokud jde o boj proti terorismu, EHSV považuje v současném mezinárodním kontextu za samozřejmé provést přezkum platného právního rámce tak, aby byly činy spojené s teroristickými aktivitami považovány za trestné. Výbor bere na vědomí, že se v návrhu směrnice v části týkající se základních práv (kapitola 3 důvodové zprávy) vylučuje jakákoli forma svévolného jednání, a jak již uvedl v jiných stanoviscích na toto téma, upozorňuje na to, že tváří v tvář teroristickým hrozbám je nutné upřednostnit základní práva a zachovat stabilní a funkční demokratické klima (2).

2

| 2.3. | Výbor upozorňuje na to, že je důležité zachovat schengenský prostor jako naplnění zásad obsažených ve Smlouvě. Výbor vyzývá členské státy, aby se neuchylovaly k omezování pohybu v rámci Unie. |
| --- | --- |

2.3.

Výbor upozorňuje na to, že je důležité zachovat schengenský prostor jako naplnění zásad obsažených ve Smlouvě. Výbor vyzývá členské státy, aby se neuchylovaly k omezování pohybu v rámci Unie.

| 2.4. | Výbor u vědomí vážných výzev v současném geopolitickém kontextu konstatuje, že definice uvedené v navrhované směrnici nejsou dostatečně jasné na to, aby bylo zaručeno uplatňování občanských práv uznaných v Listině základních práv a zakotvených ve Smlouvě. Výbor podotýká, že prostor pro výklad pojmů je příliš široký a za současné situace tento výklad nezajišťují soudci, nýbrž státní zastupitelství a pořádkové síly. Výbor rovněž upozorňuje na to, že se mohou objevit snahy přeměnit výjimečná opatření na společné právo, a to jak na vnitrostátní, tak na evropské úrovni, jak by se dalo usuzovat z návrhu směrnice v oblasti, v níž jsou sdíleny pravomoce. |
| --- | --- |

2.4.

Výbor u vědomí vážných výzev v současném geopolitickém kontextu konstatuje, že definice uvedené v navrhované směrnici nejsou dostatečně jasné na to, aby bylo zaručeno uplatňování občanských práv uznaných v Listině základních práv a zakotvených ve Smlouvě. Výbor podotýká, že prostor pro výklad pojmů je příliš široký a za současné situace tento výklad nezajišťují soudci, nýbrž státní zastupitelství a pořádkové síly. Výbor rovněž upozorňuje na to, že se mohou objevit snahy přeměnit výjimečná opatření na společné právo, a to jak na vnitrostátní, tak na evropské úrovni, jak by se dalo usuzovat z návrhu směrnice v oblasti, v níž jsou sdíleny pravomoce.

| 2.5. | EHSV vítá zavedení interoperability digitálních informačních systémů, pokud jsou navrženy tak, aby přispívaly k zadržení teroristů. V této souvislosti se Výbor domnívá, že Schengenský informační systém (SIS) je důležitým pilířem informačního mechanismu Unie, a doporučuje subjektům s rozhodovací pravomocí, aby vyvinuly veškeré úsilí k zajištění toho, aby se všechny členské státy na tomto systému podílely. |
| --- | --- |

2.5.

EHSV vítá zavedení interoperability digitálních informačních systémů, pokud jsou navrženy tak, aby přispívaly k zadržení teroristů. V této souvislosti se Výbor domnívá, že Schengenský informační systém (SIS) je důležitým pilířem informačního mechanismu Unie, a doporučuje subjektům s rozhodovací pravomocí, aby vyvinuly veškeré úsilí k zajištění toho, aby se všechny členské státy na tomto systému podílely.

3.   Obecné a konkrétní připomínky

Obecné a konkrétní připomínky

3.1.   
  Akční plán EU proti nedovolenému obchodu se střelnými zbraněmi a výbušninami a proti jejich používání

Akční plán EU proti nedovolenému obchodu se střelnými zbraněmi a výbušninami a proti jejich používání

| 3.1.1. | Obecné připomínky |
| --- | --- |

3.1.1.

Obecné připomínky

| 3.1.1.1. | Výbor se domnívá, že návrhy obsažené ve sdělení jsou vítané. Institucionální spolupráce mezi členskými státy se musí výrazně zlepšit, a to jak pokud jde o výměnu informací, tak o sjednocení stávajících databází. Zvláštní zmínku si zaslouží školicí programy pro zaměstnance vnitrostátních orgánů, které až dosud nebyly prioritou. |
| --- | --- |

3.1.1.1.

Výbor se domnívá, že návrhy obsažené ve sdělení jsou vítané. Institucionální spolupráce mezi členskými státy se musí výrazně zlepšit, a to jak pokud jde o výměnu informací, tak o sjednocení stávajících databází. Zvláštní zmínku si zaslouží školicí programy pro zaměstnance vnitrostátních orgánů, které až dosud nebyly prioritou.

| 3.1.1.2. | Výbor je toho názoru, že interoperabilita databází a příslušná podpora vnitrostátních orgánů při shromažďování údajů jsou klíčovými prvky správné analýzy kontroly používání střelných zbraní a výbušnin. |
| --- | --- |

3.1.1.2.

Výbor je toho názoru, že interoperabilita databází a příslušná podpora vnitrostátních orgánů při shromažďování údajů jsou klíčovými prvky správné analýzy kontroly používání střelných zbraní a výbušnin.

| 3.1.1.3. | Výbor vítá pozornost, která je věnována narušování nelegálních dodávek střelných zbraní přes Internet („open web“ a „dark web“) a rizikům, jež představuje nástup nových technologií, jako je technologie 3D tisku. |
| --- | --- |

3.1.1.3.

Výbor vítá pozornost, která je věnována narušování nelegálních dodávek střelných zbraní přes Internet („open web“ a „dark web“) a rizikům, jež představuje nástup nových technologií, jako je technologie 3D tisku.

| 3.1.1.4. | I když je třeba vynaložit další úsilí v oblasti využití technologií odhalování a standardizace jejich použití, Výbor upozorňuje na riziko vytvoření „trhu“ těchto technologií. Pokud budou hospodářské subjekty chtít tuto technologii prodat, mohly by přehánět potenciální bezpečnostní rizika, a šířit tak strach mezi občany. Výbor také nepodporuje obecné rozšíření technologie odhalování, ale vybízí k jejímu selektivnímu používání, v závislosti na potřebách a rizicích. |
| --- | --- |

3.1.1.4.

I když je třeba vynaložit další úsilí v oblasti využití technologií odhalování a standardizace jejich použití, Výbor upozorňuje na riziko vytvoření „trhu“ těchto technologií. Pokud budou hospodářské subjekty chtít tuto technologii prodat, mohly by přehánět potenciální bezpečnostní rizika, a šířit tak strach mezi občany. Výbor také nepodporuje obecné rozšíření technologie odhalování, ale vybízí k jejímu selektivnímu používání, v závislosti na potřebách a rizicích.

| 3.1.1.5. | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby podpořila úzkou spolupráci mezi Europolem, Interpolem, hlavními účastníky iTRACE a ostatními příslušnými orgány, jako jsou například celní orgány a orgány udělující dovozní a vývozní licence na střelné zbraně, a to za účelem optimalizace operativní spolupráce, sledovatelnosti a prevence přesouvání střelných zbraní na nelegální trh. |
| --- | --- |

3.1.1.5.

EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby podpořila úzkou spolupráci mezi Europolem, Interpolem, hlavními účastníky iTRACE a ostatními příslušnými orgány, jako jsou například celní orgány a orgány udělující dovozní a vývozní licence na střelné zbraně, a to za účelem optimalizace operativní spolupráce, sledovatelnosti a prevence přesouvání střelných zbraní na nelegální trh.

| 3.1.1.6. | EHSV vítá záměr posílit operativní aktivity a rozšíření rámce akčního plánu EU–jihovýchodní Evropa a posílení spolupráce se zeměmi Blízkého východu a severní Afriky. I v této oblasti je velmi důležitá spolupráce se třetími zeměmi. |
| --- | --- |

3.1.1.6.

EHSV vítá záměr posílit operativní aktivity a rozšíření rámce akčního plánu EU–jihovýchodní Evropa a posílení spolupráce se zeměmi Blízkého východu a severní Afriky. I v této oblasti je velmi důležitá spolupráce se třetími zeměmi.

| 3.1.1.7. | Výbor upozorňuje na to, že ve většině těchto zemí existují problémy institucionální povahy, zejména co se týče integrity policejních sil. Kromě spolupráce v samotné oblasti střelných zbraní by Evropská unie měla podněcovat a podporovat institucionální reformy v těchto zemích. |
| --- | --- |

3.1.1.7.

Výbor upozorňuje na to, že ve většině těchto zemí existují problémy institucionální povahy, zejména co se týče integrity policejních sil. Kromě spolupráce v samotné oblasti střelných zbraní by Evropská unie měla podněcovat a podporovat institucionální reformy v těchto zemích.

| 3.2. | Směrnice o boji proti terorismu |
| --- | --- |

3.2.

Směrnice o boji proti terorismu

| 3.2.1. | Obecné připomínky |
| --- | --- |

3.2.1.

Obecné připomínky

| 3.2.1.1. | Výbor se domnívá, že by se zákony a institucionální postupy měly neustále přizpůsobovat v závislosti na bezpečnostních jevech a rizicích. Nedávné události ukázaly, že terorismus dostává mezinárodní rozměr, a to vzhledem ke komunikační infrastruktuře a existenci konfliktů na Blízkém východě a v severní Africe. |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Výbor se domnívá, že by se zákony a institucionální postupy měly neustále přizpůsobovat v závislosti na bezpečnostních jevech a rizicích. Nedávné události ukázaly, že terorismus dostává mezinárodní rozměr, a to vzhledem ke komunikační infrastruktuře a existenci konfliktů na Blízkém východě a v severní Africe.

| 3.2.1.2. | Vlastní teroristické činy jsou v korelaci s financováním, výcvikem, podněcováním a cestováním. Výbor orgánům EU a členským státům doporučuje, aby uplatňovaly zásadu proporcionality i v případě stanovování trestnosti a potírání těchto činů a odrážely tak jak závažnost akce, tak i její záměr. |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Vlastní teroristické činy jsou v korelaci s financováním, výcvikem, podněcováním a cestováním. Výbor orgánům EU a členským státům doporučuje, aby uplatňovaly zásadu proporcionality i v případě stanovování trestnosti a potírání těchto činů a odrážely tak jak závažnost akce, tak i její záměr.

| 3.2.1.3. | Vítá rovněž stanovení trestnosti aktivit souvisejících s podporou a koordinací teroristických činů, které mají nejčastěji na svědomí lidé, kteří se na těchto činech sami nepodílejí, ale jednají prostřednictvím druhých. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Vítá rovněž stanovení trestnosti aktivit souvisejících s podporou a koordinací teroristických činů, které mají nejčastěji na svědomí lidé, kteří se na těchto činech sami nepodílejí, ale jednají prostřednictvím druhých.

| 3.2.1.4. | Výbor současně vyjadřuje obavu ohledně nestejnoměrné schopnosti a ochoty členských států chránit základní práva a zajistit, aby se v praxi dodržovala ustanovení ústav a mezinárodních smluv. Vyhlášení výjimečného stavu ve Francii po teroristických útocích, k nimž došlo na konci minulého roku, umožnilo francouzskému státu přijmout opatření, která byla z hlediska základních práv zpochybňována organizacemi občanské společnosti (3). Výbor vyzývá vnitrostátní orgány, aby vykonávaly své funkce přiměřeným a účinným způsobem a vyvarovaly se kroků, které mají opačné účinky. Prevenci a boj proti terorismu je možné provádět pouze při respektování právního státu, základních práv a mezinárodních smluv. Výbor se domnívá, že je třeba průběžně sledovat činnost členských států v souvislosti s terorismem. Vyzývá proto Evropskou komisi, aby zvážila zavedení postupů, díky nimž budou zjištěny a odstraněny případné nedostatky. Jednou z možností by bylo využití mechanismu pro ověřování dodržování zásad právního státu (který zavedla Evropská komise), jenž umožní odhalit jejich porušování a stanovit nápravné postupy. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Výbor současně vyjadřuje obavu ohledně nestejnoměrné schopnosti a ochoty členských států chránit základní práva a zajistit, aby se v praxi dodržovala ustanovení ústav a mezinárodních smluv. Vyhlášení výjimečného stavu ve Francii po teroristických útocích, k nimž došlo na konci minulého roku, umožnilo francouzskému státu přijmout opatření, která byla z hlediska základních práv zpochybňována organizacemi občanské společnosti (3). Výbor vyzývá vnitrostátní orgány, aby vykonávaly své funkce přiměřeným a účinným způsobem a vyvarovaly se kroků, které mají opačné účinky. Prevenci a boj proti terorismu je možné provádět pouze při respektování právního státu, základních práv a mezinárodních smluv. Výbor se domnívá, že je třeba průběžně sledovat činnost členských států v souvislosti s terorismem. Vyzývá proto Evropskou komisi, aby zvážila zavedení postupů, díky nimž budou zjištěny a odstraněny případné nedostatky. Jednou z možností by bylo využití mechanismu pro ověřování dodržování zásad právního státu (který zavedla Evropská komise), jenž umožní odhalit jejich porušování a stanovit nápravné postupy.

3

| 3.2.1.5. | Výbor vyzývá Komisi a další orgány EU, aby za účelem zajištění účinné koordinace úsilí v oblasti prevence, potírání terorismu a zvládání jeho následků a za účelem zajištění jednotného postupu, a to i pokud jde o dodržování základních práv, zvážily vytvoření evropské agentury pro boj proti terorismu. |
| --- | --- |

3.2.1.5.

Výbor vyzývá Komisi a další orgány EU, aby za účelem zajištění účinné koordinace úsilí v oblasti prevence, potírání terorismu a zvládání jeho následků a za účelem zajištění jednotného postupu, a to i pokud jde o dodržování základních práv, zvážily vytvoření evropské agentury pro boj proti terorismu.

| 3.2.2. | Konkrétní připomínky |
| --- | --- |

3.2.2.

Konkrétní připomínky

| 3.2.2.1. | Pokud jde o definici teroristických trestných činů (hlava II článek 3), je zde nebezpečí příliš široké definice terorismu a souvisejících činností. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

Pokud jde o definici teroristických trestných činů (hlava II článek 3), je zde nebezpečí příliš široké definice terorismu a souvisejících činností.

| 3.2.2.2. | Například v čl. 3 odst. 2 písm. d) se uvádí, že způsobení rozsáhlého poškození (...) infrastruktury včetně informačního systému lze považovat za terorismus. Není jasné, zda lze činnost typu hackingu považovat za teroristický čin. Existují případy, kdy je cílem této činnosti zveřejnění dokumentů veřejného zájmu, a i když je získávání a publikování těchto dokumentů trestné, nespadá přesto pod typickou definici terorismu. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

Například v čl. 3 odst. 2 písm. d) se uvádí, že způsobení rozsáhlého poškození (...) infrastruktury včetně informačního systému lze považovat za terorismus. Není jasné, zda lze činnost typu hackingu považovat za teroristický čin. Existují případy, kdy je cílem této činnosti zveřejnění dokumentů veřejného zájmu, a i když je získávání a publikování těchto dokumentů trestné, nespadá přesto pod typickou definici terorismu.

způsobení rozsáhlého poškození (...) infrastruktury včetně informačního systému

hackingu

| 3.2.2.3. | V čl. 3 odst. 2 písm. i) se uvádí, že „výhrůžky spáchání“ teroristického činu se rovnají jeho provedení. Tento řádek je velmi problematický, zejména pokud není dodržena zásada proporcionality. Výhrůžka se nemůže rovnat trestnému činu, protože znamená možnost, a ne konkrétní čin. Výbor navrhuje, aby byl čl. 3 odst. 2 písm. i) navrhované směrnice vyškrtnut. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

V čl. 3 odst. 2 písm. i) se uvádí, že „výhrůžky spáchání“ teroristického činu se rovnají jeho provedení. Tento řádek je velmi problematický, zejména pokud není dodržena zásada proporcionality. Výhrůžka se nemůže rovnat trestnému činu, protože znamená možnost, a ne konkrétní čin. Výbor navrhuje, aby byl čl. 3 odst. 2 písm. i) navrhované směrnice vyškrtnut.

| 3.2.2.4. | Pokud jde o „veřejné podněcování ke spáchání teroristického trestného činu“ (hlava III článek 5), definice trestného činu není jasná. V situaci, kdy existuje svoboda tisku a projevu, není jasné, za jakých podmínek přestává být veřejná prezentace teroristického útoku prostou prezentací a stává se podněcováním. Rovněž s růstem sociálních mediálních platforem, kdy je každý uživatel i autorem obsahu, je velmi těžké dohledat a určit správně to, co je informace a co podněcování. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Pokud jde o „veřejné podněcování ke spáchání teroristického trestného činu“ (hlava III článek 5), definice trestného činu není jasná. V situaci, kdy existuje svoboda tisku a projevu, není jasné, za jakých podmínek přestává být veřejná prezentace teroristického útoku prostou prezentací a stává se podněcováním. Rovněž s růstem sociálních mediálních platforem, kdy je každý uživatel i autorem obsahu, je velmi těžké dohledat a určit správně to, co je informace a co podněcování.

| 3.2.2.5. | Pokud jde o trestnost cest do zahraničí za účelem terorismu (hlava III článek 9), je velmi nejasná definice „za účelem terorismu“ Situace je sice jasná v případě, kdy jde o organizaci útoku nebo o účast na výcviku, ale není vůbec jasná v případě, že se osoba účastní povstání, ozbrojené vzpoury nebo občanské války, jako v případě Sýrie nebo Libye. Je účast v kvazikonvenční válce považována za účast za účelem terorismu (4)? Mohou se vyskytnout případy evropských bojovníků, kteří bojují po boku povstaleckých skupin, jež národní vlády, na jejichž území působí, nebo vlády třetích zemí označují za teroristické. |
| --- | --- |

3.2.2.5.

Pokud jde o trestnost cest do zahraničí za účelem terorismu (hlava III článek 9), je velmi nejasná definice „za účelem terorismu“ Situace je sice jasná v případě, kdy jde o organizaci útoku nebo o účast na výcviku, ale není vůbec jasná v případě, že se osoba účastní povstání, ozbrojené vzpoury nebo občanské války, jako v případě Sýrie nebo Libye. Je účast v kvazikonvenční válce považována za účast za účelem terorismu (4)? Mohou se vyskytnout případy evropských bojovníků, kteří bojují po boku povstaleckých skupin, jež národní vlády, na jejichž území působí, nebo vlády třetích zemí označují za teroristické.

4

| 3.2.2.6. | V souvislosti s tím je obtížné stanovit „teroristickou“ povahu skupiny. Tyto obtíže jsou analytického a institucionálního rázu. Evropská unie používá vlastní systém zařazování subjektů na seznam organizací označených jako teroristické a vyřazování z něj, zejména těch, které jsou na „autonomním“ seznamu, jenž existuje odděleně od seznamu OSN (5). Je možné, že vnitrostátní postup a definování teroristické povahy budou odlišné od evropského způsobu. V tomto případě je nutná koordinace mezi členskými státy a orgány a institucemi EU, a to zejména těmi, které mají v tomto ohledu pravomoci (např. Europol). |
| --- | --- |

3.2.2.6.

V souvislosti s tím je obtížné stanovit „teroristickou“ povahu skupiny. Tyto obtíže jsou analytického a institucionálního rázu. Evropská unie používá vlastní systém zařazování subjektů na seznam organizací označených jako teroristické a vyřazování z něj, zejména těch, které jsou na „autonomním“ seznamu, jenž existuje odděleně od seznamu OSN (5). Je možné, že vnitrostátní postup a definování teroristické povahy budou odlišné od evropského způsobu. V tomto případě je nutná koordinace mezi členskými státy a orgány a institucemi EU, a to zejména těmi, které mají v tomto ohledu pravomoci (např. Europol).

5

| 3.2.2.7. | Pokud jde o články 12 až 14, není jasné, proč je nutné stanovit trestnost takových činů odděleně od stávající trestnosti podle trestních zákoníků v členských státech. Teroristický účel těchto trestných činů je však možné označit za přitěžující skutečnost, což je při dodržení zásady proporcionality při určování trestu mnohem závažnější. |
| --- | --- |

3.2.2.7.

Pokud jde o články 12 až 14, není jasné, proč je nutné stanovit trestnost takových činů odděleně od stávající trestnosti podle trestních zákoníků v členských státech. Teroristický účel těchto trestných činů je však možné označit za přitěžující skutečnost, což je při dodržení zásady proporcionality při určování trestu mnohem závažnější.

| 3.2.2.8. | Pokud jde o vztah k teroristickým trestným činům (článek 15), vyvolává problémy skutečnost, že k trestnosti činu uvedeného v článku 4 a hlavě III není nezbytné, aby byl teroristický trestný čin skutečně spáchán. Jak se určí teroristický účel, tedy že je konkrétní skutek součástí řady vedoucí ke skutečnému činu, a nejde o izolovanou akci? To může mít negativní dopad na základní práva. |
| --- | --- |

3.2.2.8.

Pokud jde o vztah k teroristickým trestným činům (článek 15), vyvolává problémy skutečnost, že k trestnosti činu uvedeného v článku 4 a hlavě III není nezbytné, aby byl teroristický trestný čin skutečně spáchán. Jak se určí teroristický účel, tedy že je konkrétní skutek součástí řady vedoucí ke skutečnému činu, a nejde o izolovanou akci? To může mít negativní dopad na základní práva.

| 3.2.2.9. | Výbor vyjadřuje pochybnosti ohledně přiměřenosti návrhu uvedeného v článku 17 o sankcích pro fyzické osoby, který žádá členské státy, aby zavedly tresty, „které mohou vést k vydání pachatele“. |
| --- | --- |

3.2.2.9.

Výbor vyjadřuje pochybnosti ohledně přiměřenosti návrhu uvedeného v článku 17 o sankcích pro fyzické osoby, který žádá členské státy, aby zavedly tresty, „které mohou vést k vydání pachatele“.

| 3.2.2.10. | Pro provedení směrnice do vnitrostátního práva návrh uvádí lhůtu 12 měsíců. Výbor vyzývá členské státy, aby v zájmu urychlení jejího provádění tuto dobu co nejvíce zkrátily. |
| --- | --- |

3.2.2.10.

Pro provedení směrnice do vnitrostátního práva návrh uvádí lhůtu 12 měsíců. Výbor vyzývá členské státy, aby v zájmu urychlení jejího provádění tuto dobu co nejvíce zkrátily.

V Bruselu dne 17. března 2016.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  Úř. věst C 451, 16.12.2014, s. 96.

1

(2)  Úř. věst C 218, 23.7.2011, s. 91.

2

(3)  Viz zprávu „France: Abuses under State of Emergency. Halt Warrantless Search and House Arrest“, Human Rights Watch (HRW) ze dne 3. února 2016 a zprávu „Devant l’urgence, que deviennent les principes de l’Etat de droit?“ Dominique Guibert, Evropská asociace na obranu lidských práv (AEDH).

3

(4)  Zajímavý je případ evropských bojovníků, kteří bojují v Sýrii spolu s kurdskými milicemi proti organizaci Dá’iš, jež je centrem globálního terorismu opírajícího se o náboženský základ. Nizozemské orgány prošetřují obvinění jednoho nizozemského občana, bývalého vojáka v národní armádě, z vraždy v souvislosti s jeho zapojením do bojů v Sýrii na straně kurdských sil (YPG). Není jasné, zda po provedení směrnice do nizozemského práva dojde ke změně právní kvalifikace podobných činů.

4

(5)  EU Terrorist Listing. An Overview about Listing and Delisting Procedures (Zařazování teroristů na seznam EU: Obecný přehled postupů zařazování a vyřazování), Martin Wahlisch, Berghof Peace Support, 2010.

5

Zařazování teroristů na seznam EU: Obecný přehled postupů zařazování a vyřazování

---

| 18.5.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 177/57 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 177/57

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost

[COM(2015) 667 final – 2015/0313 (COD)]

(2016/C 177/10)

| Zpravodaj: | Jan SIMONS |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Jan SIMONS

Dne 27. ledna 2016 se Rada a dne 21. ledna 2016 se Evropský parlament, v souladu s čl. 100 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost

[COM(2015) 667 final – 2015/0313 (COD)].

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 4. března 2016.

Na 515. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 16. a 17. března 2016 (jednání dne 16. března), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 175 hlasy pro a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Výbor EHSV podporuje návrh Komise na změnu nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA), protože zapadá do širšího přístupu, který pomůže mnohem lépe než dosud střežit vnější námořní hranice. |
| --- | --- |

1.1.

Výbor EHSV podporuje návrh Komise na změnu nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (EMSA), protože zapadá do širšího přístupu, který pomůže mnohem lépe než dosud střežit vnější námořní hranice.

| 1.2. | V souladu s usneseními přijatými Výborem regionů v září a prosinci 2015 o masivním přílivu uprchlíků však chce znovu zdůraznit, že je třeba navrhovaná opatření urychleně provést. Nemůže a nesmí docházet k situaci, že si hromadný příliv uprchlíků po moři žádá lidské životy, neoprávněný příliv migrantů pokračuje a členské státy přijímají jednostranná opatření v podobě zavádění stálých hraničních kontrol. |
| --- | --- |

1.2.

V souladu s usneseními přijatými Výborem regionů v září a prosinci 2015 o masivním přílivu uprchlíků však chce znovu zdůraznit, že je třeba navrhovaná opatření urychleně provést. Nemůže a nesmí docházet k situaci, že si hromadný příliv uprchlíků po moři žádá lidské životy, neoprávněný příliv migrantů pokračuje a členské státy přijímají jednostranná opatření v podobě zavádění stálých hraničních kontrol.

| 1.3. | Výbor důrazně doporučuje, aby byla z názvu a obsahu návrhu nařízení vypuštěna slova „a pobřežní“ tak, aby název zněl „Evropská agentura pro pohraniční stráž“. Agentura pro pohraniční stráž vykonává pouze jednu z funkcí pobřežní stráže, zatímco EMSA jich vykonává celou řadu. Použití slov „a pobřežní“ v názvu agentury pro pohraniční stráž téměř jistě povede ke zbytečným zmatkům, a může časem vést rovněž ke zdvojování činností. |
| --- | --- |

1.3.

Výbor důrazně doporučuje, aby byla z názvu a obsahu návrhu nařízení vypuštěna slova „a pobřežní“ tak, aby název zněl „Evropská agentura pro pohraniční stráž“. Agentura pro pohraniční stráž vykonává pouze jednu z funkcí pobřežní stráže, zatímco EMSA jich vykonává celou řadu. Použití slov „a pobřežní“ v názvu agentury pro pohraniční stráž téměř jistě povede ke zbytečným zmatkům, a může časem vést rovněž ke zdvojování činností.

| 1.4. | Výbor kladně hodnotí rozšíření úkolů agentury EMSA, která v uplynulých letech reálně přispěla ke zvýšení námořní bezpečnosti a k zabránění znečišťování z lodí a boji proti němu, silně však pochybuje, zda agentura EMSA může na základě lidských zdrojů a finančních prostředků své dodatečné úkoly náležitě plnit. |
| --- | --- |

1.4.

Výbor kladně hodnotí rozšíření úkolů agentury EMSA, která v uplynulých letech reálně přispěla ke zvýšení námořní bezpečnosti a k zabránění znečišťování z lodí a boji proti němu, silně však pochybuje, zda agentura EMSA může na základě lidských zdrojů a finančních prostředků své dodatečné úkoly náležitě plnit.

| 1.5. | Znepokojující je také to, že malé dřevěné nebo gumové čluny není vůbec nebo téměř vůbec možné vypátrat pomocí satelitních snímků. Komise je toho názoru, že nasazení dálkově řízených letadel (Remotely Piloted Aircrafts, RPAS, zvané rovněž drony) může tento nedostatek vyřešit. EHSV tento krok vítá, neboť jejich využití umožní úplné sledování, díky němuž bude možné mimo jiné předcházet ztrátám na životech. |
| --- | --- |

1.5.

Znepokojující je také to, že malé dřevěné nebo gumové čluny není vůbec nebo téměř vůbec možné vypátrat pomocí satelitních snímků. Komise je toho názoru, že nasazení dálkově řízených letadel (Remotely Piloted Aircrafts, RPAS, zvané rovněž drony) může tento nedostatek vyřešit. EHSV tento krok vítá, neboť jejich využití umožní úplné sledování, díky němuž bude možné mimo jiné předcházet ztrátám na životech.

| 1.6. | Výbor je také znepokojen skutečností, že členské státy zavádějí stálé hraniční kontroly, které s sebou podle průzkumu v této oblasti přinášejí podstatné náklady. Nákladově efektivní a účinný systém dohledu nad pobřežními oblastmi podle názoru Výboru povede k tomu, že členské státy od stálých kontrol upustí a Schengen bude moci být obnoven ve své staré slávě. |
| --- | --- |

1.6.

Výbor je také znepokojen skutečností, že členské státy zavádějí stálé hraniční kontroly, které s sebou podle průzkumu v této oblasti přinášejí podstatné náklady. Nákladově efektivní a účinný systém dohledu nad pobřežními oblastmi podle názoru Výboru povede k tomu, že členské státy od stálých kontrol upustí a Schengen bude moci být obnoven ve své staré slávě.

| 1.7. | Intenzivnější spolupráce a výměna informací mezi třemi dotčenými agenturami střežícími pobřežní oblasti navzájem a mezi nimi a vnitrostátními orgány, které zodpovídají za dohled nad pobřežními oblastmi, by podle EHSV musely vést k účinnému a efektivnímu systému dohledu nad pobřežními oblastmi. Výbor vyzývá k rychlému rozhodování. Problémy jsou příliš naléhavé na to, aby se nechalo uplynout příliš mnoho času. |
| --- | --- |

1.7.

Intenzivnější spolupráce a výměna informací mezi třemi dotčenými agenturami střežícími pobřežní oblasti navzájem a mezi nimi a vnitrostátními orgány, které zodpovídají za dohled nad pobřežními oblastmi, by podle EHSV musely vést k účinnému a efektivnímu systému dohledu nad pobřežními oblastmi. Výbor vyzývá k rychlému rozhodování. Problémy jsou příliš naléhavé na to, aby se nechalo uplynout příliš mnoho času.

2.   Úvod

| 2.1. | Dne 15. prosince 2015 Komise zveřejnila návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (COM(2015) 667 final). Rada a Evropský parlament poté v souladu s čl. 100 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie požádaly Evropský hospodářský a sociální výbor, aby k němu vypracoval stanovisko. |
| --- | --- |

2.1.

Dne 15. prosince 2015 Komise zveřejnila návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (COM(2015) 667 final). Rada a Evropský parlament poté v souladu s čl. 100 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie požádaly Evropský hospodářský a sociální výbor, aby k němu vypracoval stanovisko.

| 2.2. | Výbor EHSV tomuto přání s potěšením vyhověl, protože tento návrh na změnu nařízení (ES) č. 1406/2002 považuje za důležitý krok na cestě k posílení evropské spolupráce v oblasti služeb pohraniční pobřežní stráže a ke zlepšení spolupráce a koordinace mezi příslušnými agenturami EU za účelem dosažení synergií a jejich účinnějšího s nákladově efektivnějšího fungování. Tímto způsobem mohou agentury EU poskytovat vnitrostátním orgánům, které zodpovídají za provádění funkcí pohraniční a pobřežní stráže, kvalitní a nákladově efektivní informace. |
| --- | --- |

2.2.

Výbor EHSV tomuto přání s potěšením vyhověl, protože tento návrh na změnu nařízení (ES) č. 1406/2002 považuje za důležitý krok na cestě k posílení evropské spolupráce v oblasti služeb pohraniční pobřežní stráže a ke zlepšení spolupráce a koordinace mezi příslušnými agenturami EU za účelem dosažení synergií a jejich účinnějšího s nákladově efektivnějšího fungování. Tímto způsobem mohou agentury EU poskytovat vnitrostátním orgánům, které zodpovídají za provádění funkcí pohraniční a pobřežní stráže, kvalitní a nákladově efektivní informace.

| 2.3. | A to je naléhavě nutné, neboť na základě údajů, které Komise poskytla, v členských státech v současné době zodpovídá za provádění funkcí pobřežní stráže v oblastech, jako jsou námořní bezpečnost, hraniční kontrola, kontrola rybolovu, celní kontrola, služby pro ochranu životního prostředí atd., více než 300 civilních a vojenských orgánů. |
| --- | --- |

2.3.

A to je naléhavě nutné, neboť na základě údajů, které Komise poskytla, v členských státech v současné době zodpovídá za provádění funkcí pobřežní stráže v oblastech, jako jsou námořní bezpečnost, hraniční kontrola, kontrola rybolovu, celní kontrola, služby pro ochranu životního prostředí atd., více než 300 civilních a vojenských orgánů.

| 2.4. | Při plnění úkolů těmto orgánům pomáhá několik agentur EU, jako je Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (nazývaná též Frontex), agentura EMSA a Evropská agentura pro kontrolu rybolovu (EFCA). |
| --- | --- |

2.4.

Při plnění úkolů těmto orgánům pomáhá několik agentur EU, jako je Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (nazývaná též Frontex), agentura EMSA a Evropská agentura pro kontrolu rybolovu (EFCA).

| 2.5. | Tento legislativní návrh je součástí souboru opatření, která Komise navrhla kvůli „lepší ochraně vnějších evropských hranic a posílení evropské spolupráce v oblasti dohledu nad pobřežními oblastmi“. Ostatní návrhy se týkají nařízení, jehož cílem má být vytvoření Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a změna nařízení (ES) č. 768/2005, kterým se zřizuje Evropská agentura pro kontrolu rybolovu, podobně jako předkládaný návrh. |
| --- | --- |

2.5.

Tento legislativní návrh je součástí souboru opatření, která Komise navrhla kvůli „lepší ochraně vnějších evropských hranic a posílení evropské spolupráce v oblasti dohledu nad pobřežními oblastmi“. Ostatní návrhy se týkají nařízení, jehož cílem má být vytvoření Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž a změna nařízení (ES) č. 768/2005, kterým se zřizuje Evropská agentura pro kontrolu rybolovu, podobně jako předkládaný návrh.

| 2.6. | V průvodním sdělení Komise Evropská pohraniční a pobřežní stráž a účinná správa evropských vnějších hranic (COM(2015) 673 final) se uvádí, že podkladem pro návrhy Komise je obrovský počet nelegálních přechodů vnějších hranic EU. |
| --- | --- |

2.6.

V průvodním sdělení Komise Evropská pohraniční a pobřežní stráž a účinná správa evropských vnějších hranic (COM(2015) 673 final) se uvádí, že podkladem pro návrhy Komise je obrovský počet nelegálních přechodů vnějších hranic EU.

| 2.7. | Ve sdělení Komise (COM(2015) 673 final, odstavec 1 včetně pozn. pod čarou 1) se uvádí, že od ledna do listopadu 2015 došlo k více než 1,5 milionu nezákonných přechodů vnějších hranic EU, v důsledku čehož nyní po EU cestují proudy neidentifikovaných a neregistrovaných uprchlíků a migrantů. |
| --- | --- |

2.7.

Ve sdělení Komise (COM(2015) 673 final, odstavec 1 včetně pozn. pod čarou 1) se uvádí, že od ledna do listopadu 2015 došlo k více než 1,5 milionu nezákonných přechodů vnějších hranic EU, v důsledku čehož nyní po EU cestují proudy neidentifikovaných a neregistrovaných uprchlíků a migrantů.

| 2.8. | Důsledkem bylo, že se Schengenská dohoda ocitla pod velkým tlakem. Některé členské státy se mezitím rozhodly znovu zavést dočasnou kontrolu na svých vnitřních hranicích, což je situace, která by neměla trvat dlouho. |
| --- | --- |

2.8.

Důsledkem bylo, že se Schengenská dohoda ocitla pod velkým tlakem. Některé členské státy se mezitím rozhodly znovu zavést dočasnou kontrolu na svých vnitřních hranicích, což je situace, která by neměla trvat dlouho.

| 2.9. | Z velmi nedávné studie think tanku francouzské vlády France Stratégie vyplývá, že zrušením schengenského prostoru může dojít k ekonomické škodě ve výši až 100 miliard EUR. Obchod mezi 26 zeměmi schengenského prostoru by v dlouhodobém horizontu poklesl o 10 až 20 % a hrubý národní produkt by se v zemích schengenského prostoru snížil o 0,8 %. |
| --- | --- |

2.9.

Z velmi nedávné studie think tanku francouzské vlády France Stratégie vyplývá, že zrušením schengenského prostoru může dojít k ekonomické škodě ve výši až 100 miliard EUR. Obchod mezi 26 zeměmi schengenského prostoru by v dlouhodobém horizontu poklesl o 10 až 20 % a hrubý národní produkt by se v zemích schengenského prostoru snížil o 0,8 %.

| 2.10. | Komise ve svém sdělení k migraci z května 2015 (COM(2015) 240 final) konstatovala, že bude třeba zavést sdílené řízení vnějších hranic v souladu s článkem 77 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

2.10.

Komise ve svém sdělení k migraci z května 2015 (COM(2015) 240 final) konstatovala, že bude třeba zavést sdílené řízení vnějších hranic v souladu s článkem 77 Smlouvy o fungování Evropské unie.

| 2.11. | V září 2015 pak předseda Komise Juncker ve svém projevu o stavu Unie oznámil, že do konce roku 2015 předloží návrhy na plně funkční evropskou pohraniční a pobřežní stráž. Učinil tak 15. prosince 2015. Předkládaný návrh je jedním z nich. |
| --- | --- |

2.11.

V září 2015 pak předseda Komise Juncker ve svém projevu o stavu Unie oznámil, že do konce roku 2015 předloží návrhy na plně funkční evropskou pohraniční a pobřežní stráž. Učinil tak 15. prosince 2015. Předkládaný návrh je jedním z nich.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | Výbor EHSV již ve svém usnesení o současné uprchlické krizi, přijatém dne 16. září 2015, vyzýval k tomu, aby Evropa přijala svou odpovědnost v souvislosti s masivním přílivem uprchlíků a neprodleně začala jednat společně. |
| --- | --- |

3.1.

Výbor EHSV již ve svém usnesení o současné uprchlické krizi, přijatém dne 16. září 2015, vyzýval k tomu, aby Evropa přijala svou odpovědnost v souvislosti s masivním přílivem uprchlíků a neprodleně začala jednat společně.

| 3.2. | V témže usnesení EHSV uvádí, že považuje za znepokojující, že je porušována Schengenská úmluva a volný pohyb osob a zboží. Ještě jednou to EHSV zdůraznil ve svém usnesení k tématu uprchlíci, které přijal dne 10. prosince 2015 a v němž konstatuje, že „je důležité řádně zajistit vnější hranice zemí schengenského prostoru. Opětovné budování vnitřních překážek a stavění zdí však občany EU nijak nesblíží, ani nepodpoří občanství EU.“ |
| --- | --- |

3.2.

V témže usnesení EHSV uvádí, že považuje za znepokojující, že je porušována Schengenská úmluva a volný pohyb osob a zboží. Ještě jednou to EHSV zdůraznil ve svém usnesení k tématu uprchlíci, které přijal dne 10. prosince 2015 a v němž konstatuje, že „je důležité řádně zajistit vnější hranice zemí schengenského prostoru. Opětovné budování vnitřních překážek a stavění zdí však občany EU nijak nesblíží, ani nepodpoří občanství EU.“

| 3.3. | Podle názoru EHSV je nejdůležitější, aby byly v nejbližší době podniknuty kroky ke zlepšení spolupráce v oblasti ostrahy hranic, a to včetně pobřežní ostrahy hranic. Proto souhlasí s návrhem Komise na změnu nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost, a zejména s myšlenkou, nikoliv však s návrhem jako takovým, na zřízení Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž vycházející z agentury Frontex, která bude úzce spolupracovat s Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost (EMSA) a Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu (EFCA). |
| --- | --- |

3.3.

Podle názoru EHSV je nejdůležitější, aby byly v nejbližší době podniknuty kroky ke zlepšení spolupráce v oblasti ostrahy hranic, a to včetně pobřežní ostrahy hranic. Proto souhlasí s návrhem Komise na změnu nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost, a zejména s myšlenkou, nikoliv však s návrhem jako takovým, na zřízení Evropské agentury pro pohraniční a pobřežní stráž vycházející z agentury Frontex, která bude úzce spolupracovat s Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost (EMSA) a Evropskou agenturou pro kontrolu rybolovu (EFCA).

| 3.4. | Výbor nechápe, proč se v návrhu Komise týkajícím se „nové“ agentury Frontex hovoří o „pobřežní stráži“. EMSA již vyvinula různé jedinečné informační systémy v námořní oblasti, čímž získal zkušenosti a v budoucnosti dostane podle návrhů Komise další úkoly v této oblasti. |
| --- | --- |

3.4.

Výbor nechápe, proč se v návrhu Komise týkajícím se „nové“ agentury Frontex hovoří o „pobřežní stráži“. EMSA již vyvinula různé jedinečné informační systémy v námořní oblasti, čímž získal zkušenosti a v budoucnosti dostane podle návrhů Komise další úkoly v této oblasti.

| 3.5. | To je podle odborníků v této oblasti závěr, který vyplývá z rozpočtových návrhů. Z finančních údajů vyplývá, že EMSA bude obstarávat pronájmem služeb RPAS (služby v oblasti dronů), což může poskytnout doplňující údaje pro systémy EMSA, které poskytnou více než pouhé údaje v oblasti pohraniční stráže. |
| --- | --- |

3.5.

To je podle odborníků v této oblasti závěr, který vyplývá z rozpočtových návrhů. Z finančních údajů vyplývá, že EMSA bude obstarávat pronájmem služeb RPAS (služby v oblasti dronů), což může poskytnout doplňující údaje pro systémy EMSA, které poskytnou více než pouhé údaje v oblasti pohraniční stráže.

| 3.6. | Výbor rovněž doporučuje, aby se nepoužíval pojem „pobřežní stráž“, aby se předešlo případným nedorozuměním. Stávající spolupráce mezi třemi uvedenými orgány již prokázala, že rozdělení práce se v praxi ukázalo být účinným a účelným. |
| --- | --- |

3.6.

Výbor rovněž doporučuje, aby se nepoužíval pojem „pobřežní stráž“, aby se předešlo případným nedorozuměním. Stávající spolupráce mezi třemi uvedenými orgány již prokázala, že rozdělení práce se v praxi ukázalo být účinným a účelným.

| 3.7. | Vnitrostátní orgány pověřené prováděním funkcí pobřežní stráže budou v krátké době muset – a na tom EHSV trvá – mít možnost využít výsledky této vylepšené spolupráce v podobě lepší výměny informací a operačního dohledu nad vnější hranicí EU. |
| --- | --- |

3.7.

Vnitrostátní orgány pověřené prováděním funkcí pobřežní stráže budou v krátké době muset – a na tom EHSV trvá – mít možnost využít výsledky této vylepšené spolupráce v podobě lepší výměny informací a operačního dohledu nad vnější hranicí EU.

| 3.8. | Výbor hodnotí kladně, že EMSA je hnací silou výrazného zlepšení kapacity dohledu prostřednictvím RPAS (drony) na vnějších námořních hranicích Evropské unie. Použití dronů umožní nejen účinnější a efektivnější kontrolu, ale poslouží také různým účelům. |
| --- | --- |

3.8.

Výbor hodnotí kladně, že EMSA je hnací silou výrazného zlepšení kapacity dohledu prostřednictvím RPAS (drony) na vnějších námořních hranicích Evropské unie. Použití dronů umožní nejen účinnější a efektivnější kontrolu, ale poslouží také různým účelům.

| 3.9. | Ve svém stanovisku ke změně nařízení, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (1), došel EHSV k názoru, že úloha, kterou při zlepšování námořní bezpečnosti v členských státech sehrává agentura EMSA, je kladná. Již tehdy (!) přitom zazněla poznámka, že EHSV považuje za velmi důležité uvážlivým způsobem rozšířit úkoly a kompetence EMSA. |
| --- | --- |

3.9.

Ve svém stanovisku ke změně nařízení, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (1), došel EHSV k názoru, že úloha, kterou při zlepšování námořní bezpečnosti v členských státech sehrává agentura EMSA, je kladná. Již tehdy (!) přitom zazněla poznámka, že EHSV považuje za velmi důležité uvážlivým způsobem rozšířit úkoly a kompetence EMSA.

| 3.10. | Pro řádné plnění doplňujících úkolů agentury EMSA je velmi důležité, aby tato agentura měla k dispozici dostatečné lidské zdroje i finanční prostředky. V rozpočtu EU se počítá s tím, že rozpočet agentury EMSA se až do roku 2020 každoročně navýší o 22 milionů EUR a že jí bude přiděleno 17 dočasných zaměstnanců. Výbor EHSV má pochybnosti, jestli je to dostatečné. Ačkoli to přímo zúčastněné strany, jako je např. EMSA, považují za dostatečné, Výbor se domnívá, že agentura nemá dostatečný prostor pro řešení mimořádných situací, které jistě nastanou. EHSV považuje za smysluplné, aby byla vytvořena finanční rezerva. |
| --- | --- |

3.10.

Pro řádné plnění doplňujících úkolů agentury EMSA je velmi důležité, aby tato agentura měla k dispozici dostatečné lidské zdroje i finanční prostředky. V rozpočtu EU se počítá s tím, že rozpočet agentury EMSA se až do roku 2020 každoročně navýší o 22 milionů EUR a že jí bude přiděleno 17 dočasných zaměstnanců. Výbor EHSV má pochybnosti, jestli je to dostatečné. Ačkoli to přímo zúčastněné strany, jako je např. EMSA, považují za dostatečné, Výbor se domnívá, že agentura nemá dostatečný prostor pro řešení mimořádných situací, které jistě nastanou. EHSV považuje za smysluplné, aby byla vytvořena finanční rezerva.

| 3.11. | Výbor EHSV je hluboce znepokojen skutečností, že i s pomocí současných technologií je obtížné sledovat uprchlíky na malých dřevěných nebo gumových člunech. Informace z družic jsou k dispozici pouze v určitých časech v závislosti na oběžných dráhách družic kolem Země. Podle Komise by bylo možné tato omezení překonat za využití RPAS (dronů). |
| --- | --- |

3.11.

Výbor EHSV je hluboce znepokojen skutečností, že i s pomocí současných technologií je obtížné sledovat uprchlíky na malých dřevěných nebo gumových člunech. Informace z družic jsou k dispozici pouze v určitých časech v závislosti na oběžných dráhách družic kolem Země. Podle Komise by bylo možné tato omezení překonat za využití RPAS (dronů).

| 3.12. | Vzhledem k rozsahu uprchlické vlny se EHSV domnívá, že z humanitárního hlediska a z hlediska účinného a efektivního dohledu nad pobřežními oblastmi je nezbytné, aby bylo možné jakýkoli pohyb plavidel na moři sledovat kvůli včasnému zásahu záchranné služby. |
| --- | --- |

3.12.

Vzhledem k rozsahu uprchlické vlny se EHSV domnívá, že z humanitárního hlediska a z hlediska účinného a efektivního dohledu nad pobřežními oblastmi je nezbytné, aby bylo možné jakýkoli pohyb plavidel na moři sledovat kvůli včasnému zásahu záchranné služby.

| 3.13. | Výbor proto považuje za správné, že z těchto tří agentur získala EMSA klíčovou úlohu při organizaci služeb RPAS (dronů). |
| --- | --- |

3.13.

Výbor proto považuje za správné, že z těchto tří agentur získala EMSA klíčovou úlohu při organizaci služeb RPAS (dronů).

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | Výbor je zastáncem lepší vzájemné spolupráce mezi agenturami EU a s vnitrostátními orgány pro dohled nad pobřežními oblastmi. Lepší spolupráce musí vést k nákladově efektivnějšímu a účinnějšímu dohledu nad námořními vnějšími hranicemi EU. |
| --- | --- |

4.1.

Výbor je zastáncem lepší vzájemné spolupráce mezi agenturami EU a s vnitrostátními orgány pro dohled nad pobřežními oblastmi. Lepší spolupráce musí vést k nákladově efektivnějšímu a účinnějšímu dohledu nad námořními vnějšími hranicemi EU.

| 4.2. | Vzhledem k rozsáhlému proudu migrantů musí tato spolupráce získat konkrétní podobu již v brzké době. Podle EHSV je nepřijatelné, aby se s přijetím opatření z jakéhokoli důvodu otálelo. Všechny návrhy Komise, tedy nejen předkládaný návrh týkající se EMSA, by bylo naopak vhodné neprodleně přijmout a provádět ve smyslu doporučení Výboru. |
| --- | --- |

4.2.

Vzhledem k rozsáhlému proudu migrantů musí tato spolupráce získat konkrétní podobu již v brzké době. Podle EHSV je nepřijatelné, aby se s přijetím opatření z jakéhokoli důvodu otálelo. Všechny návrhy Komise, tedy nejen předkládaný návrh týkající se EMSA, by bylo naopak vhodné neprodleně přijmout a provádět ve smyslu doporučení Výboru.

| 4.3. | S rozšířením úkolů agentury EMSA EHSV souhlasí, protože agentura EMSA v uplynulých letech prokázala, že je organizací, které se podařilo zajistit vysokou úroveň námořní bezpečnosti a ochrany a která hrála velkou úlohu v boji proti znečišťování z lodí. |
| --- | --- |

4.3.

S rozšířením úkolů agentury EMSA EHSV souhlasí, protože agentura EMSA v uplynulých letech prokázala, že je organizací, které se podařilo zajistit vysokou úroveň námořní bezpečnosti a ochrany a která hrála velkou úlohu v boji proti znečišťování z lodí.

| 4.4. | Rozšíření úkolů agentury EMSA musí vést ke zlepšení šíření údajů námořního dohledu v reálném čase mezi všemi třemi uvedenými agenturami EU a vnitrostátními orgány pro dohled nad pobřežními oblastmi, k nasazení RPAS (dronů) nad vnějšími námořními hranicemi EU, k zabezpečení údajů AIS shromážděných pomocí družice, ke zlepšení komunikačních služeb na podporu společných operací a k mnohem větší pozornosti investicím do vzdělávání a odborné přípravy. |
| --- | --- |

4.4.

Rozšíření úkolů agentury EMSA musí vést ke zlepšení šíření údajů námořního dohledu v reálném čase mezi všemi třemi uvedenými agenturami EU a vnitrostátními orgány pro dohled nad pobřežními oblastmi, k nasazení RPAS (dronů) nad vnějšími námořními hranicemi EU, k zabezpečení údajů AIS shromážděných pomocí družice, ke zlepšení komunikačních služeb na podporu společných operací a k mnohem větší pozornosti investicím do vzdělávání a odborné přípravy.

| 4.5. | EHSV si klade otázku, proč Komise věnuje odstavec pozastavení bezplatných služeb satelitní systém automatické identifikace (družicové údaje AIS) Evropské kosmické agentury (ESA), aniž by při tom poukázala na finanční odstavce návrhu Komise, v nichž se hovoří o přidělení prostředků od roku 2017, zatímco rok 2016 má být pokryt v rámci programu Copernicus. Výbor doufá, že tomu tak bude. |
| --- | --- |

4.5.

EHSV si klade otázku, proč Komise věnuje odstavec pozastavení bezplatných služeb satelitní systém automatické identifikace (družicové údaje AIS) Evropské kosmické agentury (ESA), aniž by při tom poukázala na finanční odstavce návrhu Komise, v nichž se hovoří o přidělení prostředků od roku 2017, zatímco rok 2016 má být pokryt v rámci programu Copernicus. Výbor doufá, že tomu tak bude.

V Bruselu dne 16. března 2016.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 68.

1

---