# Euroopa Liidu C 193/2016

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 193 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide31. mai 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 193

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide31. mai 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euronesti parlamentaarne assamblee |
| 2016/C 193/01 | Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide ühiste seisukohtade ja mureküsimuste kohta seoses välispoliitika ja julgeolekut ähvardavate välisohtudega | 1 |
| 2016/C 193/02 | Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon ELi mitmeaastase finantsperspektiivi ja selle mõju kohta majanduskoostööle idapartnerluse riikides | 10 |
| 2016/C 193/03 | Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon ebatraditsioonilise gaasi arengupoliitika ja selle võimaliku mõju kohta energiaturgudele ELis ja Ida-Euroopa partnerriikides | 13 |
| 2016/C 193/04 | Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon kutsekvalifikatsiooni, töökogemuse ja ülikoolidiplomite vastastikuse tunnustamise kohta Bologna protsessi raames | 17 |
| 2016/C 193/05 | Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon Nadija Savtšenko juhtumi kohta | 23 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euronesti parlamentaarne assamblee

2016/C 193/01

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide ühiste seisukohtade ja mureküsimuste kohta seoses välispoliitika ja julgeolekut ähvardavate välisohtudega

1

2016/C 193/02

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon ELi mitmeaastase finantsperspektiivi ja selle mõju kohta majanduskoostööle idapartnerluse riikides

10

2016/C 193/03

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon ebatraditsioonilise gaasi arengupoliitika ja selle võimaliku mõju kohta energiaturgudele ELis ja Ida-Euroopa partnerriikides

13

2016/C 193/04

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon kutsekvalifikatsiooni, töökogemuse ja ülikoolidiplomite vastastikuse tunnustamise kohta Bologna protsessi raames

17

2016/C 193/05

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon Nadija Savtšenko juhtumi kohta

23

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euronesti parlamentaarne assamblee

| 31.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/1

---

EURONESTI PARLAMENTAARSE ASSAMBLEE RESOLUTSIOON (1)

ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide ühiste seisukohtade ja mureküsimuste kohta seoses välispoliitika ja julgeolekut ähvardavate välisohtudega

(2016/C 193/01)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisdokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisdokumenti,

| — | võttes arvesse 21. ja 22. mail 2015. aastal Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. ja 22. mail 2015. aastal Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 11. juuni 2015. aasta resolutsiooni strateegilise ja sõjalise olukorra kohta Musta mere piirkonnas pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa poolt (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 11. juuni 2015. aasta resolutsiooni strateegilise ja sõjalise olukorra kohta Musta mere piirkonnas pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa poolt (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. aprilli 2015. aasta teatist Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (COM(2015) 0185), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. aprilli 2015. aasta teatist Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (COM(2015) 0185),

| A. | arvestades, et rahvusvaheline julgeolekuolukord on Euroopas viimastel aastatel kardinaalselt muutunud, võttes arvesse üleüldise korra märkimisväärset lagunemist ning uute piirkondlike ja kohalike konfliktide teket Lähis-Idas, Põhja-Aafrikas ja Ida-Euroopas; arvestades, et nende konfliktide venimine ning inimõiguste rikkumine sõjapiirkondades on toonud kaasa massilise rände, sest inimesed otsivad kaitset naaberriikidest ja ELi liikmesriikidest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et rahvusvaheline julgeolekuolukord on Euroopas viimastel aastatel kardinaalselt muutunud, võttes arvesse üleüldise korra märkimisväärset lagunemist ning uute piirkondlike ja kohalike konfliktide teket Lähis-Idas, Põhja-Aafrikas ja Ida-Euroopas; arvestades, et nende konfliktide venimine ning inimõiguste rikkumine sõjapiirkondades on toonud kaasa massilise rände, sest inimesed otsivad kaitset naaberriikidest ja ELi liikmesriikidest;

| B. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 21 on EL pühendunud maailmakorra tagamisel toimivale mitmepoolsusele; arvestades, et ÜRO kui organisatsioon kujutab endast ainulaadset valitsustevahelist foorumit, kus selle liikmesriigid saavad arutada ja lahendada ühiselt ülemaailmseid probleeme, muu hulgas seoses rahu ja julgeoleku, inimõiguste, konfliktide ennetamise, desarmeerimise ja terrorismiga; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on ÜRO ja teiste rahvusvaheliste foorumite tegevuses konstruktiivselt osalenud, et kavandada koos partnerite ja ELi vaateid jagavate riikidega reageerimist ülemaailmsetele ja piirkondlikele probleemidele ja rahvusvahelise õigusega seotud küsimustele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 21 on EL pühendunud maailmakorra tagamisel toimivale mitmepoolsusele; arvestades, et ÜRO kui organisatsioon kujutab endast ainulaadset valitsustevahelist foorumit, kus selle liikmesriigid saavad arutada ja lahendada ühiselt ülemaailmseid probleeme, muu hulgas seoses rahu ja julgeoleku, inimõiguste, konfliktide ennetamise, desarmeerimise ja terrorismiga; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on ÜRO ja teiste rahvusvaheliste foorumite tegevuses konstruktiivselt osalenud, et kavandada koos partnerite ja ELi vaateid jagavate riikidega reageerimist ülemaailmsetele ja piirkondlikele probleemidele ja rahvusvahelise õigusega seotud küsimustele;

| C. | arvestades, et Euroopa naabruspoliitika (ENP) loodi eesmärgiga tugevdada Euroopa Liidu partnerlussuhteid naaberriikidega, et luua demokraatiat, inimõigusi, õigusriiki, stabiilsust, julgeolekut ja heaolu väärtustav ühtne piirkond; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa naabruspoliitika (ENP) loodi eesmärgiga tugevdada Euroopa Liidu partnerlussuhteid naaberriikidega, et luua demokraatiat, inimõigusi, õigusriiki, stabiilsust, julgeolekut ja heaolu väärtustav ühtne piirkond;

| D. | arvestades, et Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjonil on riigiõiguse vallas kogemused ja eksperditeadmised; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjonil on riigiõiguse vallas kogemused ja eksperditeadmised;

| E. | arvestades, et idapartnerlus põhineb rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja põhiväärtuste, sealhulgas demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste austamisega seotud kohustustel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et idapartnerlus põhineb rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja põhiväärtuste, sealhulgas demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste austamisega seotud kohustustel;

| F. | arvestades, et ELiga kahepoolsete assotsieerimislepingute allkirjastamisel kohustusid Gruusia, Moldova ja Ukraina ühe poliitilise assotsieerimise eesmärgina edendama, säilitama ja tugevdama koos ELiga rahu ja stabiilsust nii piirkondlikul kui ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELiga kahepoolsete assotsieerimislepingute allkirjastamisel kohustusid Gruusia, Moldova ja Ukraina ühe poliitilise assotsieerimise eesmärgina edendama, säilitama ja tugevdama koos ELiga rahu ja stabiilsust nii piirkondlikul kui ka rahvusvahelisel tasandil;

| G. | arvestades, et 18. detsembril 2015 vastu võetud ning komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud neljandast ja viimasest eduaruandest viisanõude kaotamist käsitleva tegevuskava rakendamise kohta Gruusias nähtub, et Gruusia on alates 2012. aasta juunist, mil ELi ja Gruusia vahelist viisanõude kaotamise dialoogi alustati, viinud läbi kõik reformid, mida on vaja viisanõude kaotamist käsitleva tegevuskava teise etapi neljas blokis ette nähtud kõikide sihttasemete tõhusaks ja jätkusuutlikuks saavutamiseks; arvestades, et Gruusia on kooskõlas viisanõude kaotamist käsitleva tegevuskavaga ellu viinud terve rea seadusandlikke ja institutsioonilisi reforme valdkondades, nagu dokumentide turvalisus, piirihaldus, rände haldamine ja varjupaigaküsimused, avalik kord ja julgeolek (võitlus organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni, smugeldamise, rahapesu ja uimastite vastu), õigus- ja õiguskaitsealane koostöö, isikuandmete kaitse ning inimõiguste, sh vähemuste õiguste kaitse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 18. detsembril 2015 vastu võetud ning komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud neljandast ja viimasest eduaruandest viisanõude kaotamist käsitleva tegevuskava rakendamise kohta Gruusias nähtub, et Gruusia on alates 2012. aasta juunist, mil ELi ja Gruusia vahelist viisanõude kaotamise dialoogi alustati, viinud läbi kõik reformid, mida on vaja viisanõude kaotamist käsitleva tegevuskava teise etapi neljas blokis ette nähtud kõikide sihttasemete tõhusaks ja jätkusuutlikuks saavutamiseks; arvestades, et Gruusia on kooskõlas viisanõude kaotamist käsitleva tegevuskavaga ellu viinud terve rea seadusandlikke ja institutsioonilisi reforme valdkondades, nagu dokumentide turvalisus, piirihaldus, rände haldamine ja varjupaigaküsimused, avalik kord ja julgeolek (võitlus organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni, smugeldamise, rahapesu ja uimastite vastu), õigus- ja õiguskaitsealane koostöö, isikuandmete kaitse ning inimõiguste, sh vähemuste õiguste kaitse;

| H. | arvestades, et 18. detsembril 2015 avaldas komisjon kuuenda ja ühtlasi viimase eduaruande viisanõude kaotamist käsitleva tegevuskava rakendamise kohta Ukrainas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 18. detsembril 2015 avaldas komisjon kuuenda ja ühtlasi viimase eduaruande viisanõude kaotamist käsitleva tegevuskava rakendamise kohta Ukrainas;

| I. | arvestades, et 7. detsembril 2015 alustasid EL ja Armeenia kõrgetasemelisi läbirääkimisi poliitilist, majanduslikku ja valdkondlikku koostööd käsitleva uue tervikliku raamlepingu üle; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 7. detsembril 2015 alustasid EL ja Armeenia kõrgetasemelisi läbirääkimisi poliitilist, majanduslikku ja valdkondlikku koostööd käsitleva uue tervikliku raamlepingu üle;

| J. | arvestades, et nagu ka 21. ja 22. mail 2015 toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavalduses rõhutatud, ei saa Venemaa poolt Ukraina ja Gruusia vastu toime pandud agressioonide valguses suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse alusprintsiipe ning piiride rahvusvahelist tunnustamist 21. sajandil enam iseenesestmõistetavaks pidada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nagu ka 21. ja 22. mail 2015 toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavalduses rõhutatud, ei saa Venemaa poolt Ukraina ja Gruusia vastu toime pandud agressioonide valguses suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse alusprintsiipe ning piiride rahvusvahelist tunnustamist 21. sajandil enam iseenesestmõistetavaks pidada;

| K. | arvestades, et laskemoona, relvade ja terroristidest võitlejate sissevool Venemaalt Ukraina nendesse piirkondadesse, mis on ebaseaduslike relvarühmituste võimu all, on toonud kaasa arvukalt hukkunuid, enam kui kaks miljonit riigisisest põgenikku ja pagulast ning püsiva humanitaarkriisi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et laskemoona, relvade ja terroristidest võitlejate sissevool Venemaalt Ukraina nendesse piirkondadesse, mis on ebaseaduslike relvarühmituste võimu all, on toonud kaasa arvukalt hukkunuid, enam kui kaks miljonit riigisisest põgenikku ja pagulast ning püsiva humanitaarkriisi;

| L. | arvestades, et Gruusiale kuuluvad Abhaasia ja Tshinvali/Lõuna-Osseetia alad on endiselt Venemaa poolt okupeeritud ning lisaks on Venemaa võtnud täiendavaid meetmeid nende alade tegelikuks annekteerimiseks, mis on vastuolus rahvusvahelise õiguse alusnormide ja -põhimõtetega; arvestades, et okupatsioonivägede kontrolli all olevatel aladel on aset leidnud etniline puhastus ja pealesunnitud demograafilised muutused ning okupatsiooniväed on neil aladel toime pannud inimõiguste rikkumisi, mille hulka kuuluvad ka vaba liikumise, inimestevaheliste kontaktide ja emakeelse hariduse õiguse rikkumine; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Gruusiale kuuluvad Abhaasia ja Tshinvali/Lõuna-Osseetia alad on endiselt Venemaa poolt okupeeritud ning lisaks on Venemaa võtnud täiendavaid meetmeid nende alade tegelikuks annekteerimiseks, mis on vastuolus rahvusvahelise õiguse alusnormide ja -põhimõtetega; arvestades, et okupatsioonivägede kontrolli all olevatel aladel on aset leidnud etniline puhastus ja pealesunnitud demograafilised muutused ning okupatsiooniväed on neil aladel toime pannud inimõiguste rikkumisi, mille hulka kuuluvad ka vaba liikumise, inimestevaheliste kontaktide ja emakeelse hariduse õiguse rikkumine;

| M. | arvestades, et Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastoopoli linna ajutine okupeerimine Venemaa poolt ning Venemaa sõjaline sissetung Ukraina Donbassi piirkonda on toonud okupeeritud territooriumidel kaasa inimõiguste ja põhivabaduste tõsiseid rikkumisi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastoopoli linna ajutine okupeerimine Venemaa poolt ning Venemaa sõjaline sissetung Ukraina Donbassi piirkonda on toonud okupeeritud territooriumidel kaasa inimõiguste ja põhivabaduste tõsiseid rikkumisi;

| N. | arvestades, et Venemaa ja Euroopa Liit on kehtestanud teineteisele kaubandusembargo; arvestades, et Venemaa on kasutanud ilma igasuguse õigusliku aluseta meelevaldseid meetmeid, mis on vastuolus universaalsete standarditega ja mis ei ole läbipaistvad, et kanda mitu ELi poliitikut nn musta nimekirja ja keelata nende Venemaa territooriumile sisenemine; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Venemaa ja Euroopa Liit on kehtestanud teineteisele kaubandusembargo; arvestades, et Venemaa on kasutanud ilma igasuguse õigusliku aluseta meelevaldseid meetmeid, mis on vastuolus universaalsete standarditega ja mis ei ole läbipaistvad, et kanda mitu ELi poliitikut nn musta nimekirja ja keelata nende Venemaa territooriumile sisenemine;

| O. | arvestades, et Ida-Euroopas partnerriikide territooriumil aset leidvad konfliktid muudavad need riigid poliitilise ebastabiilsuse ees haavatavamaks ning ohustavad tõsiselt ka nende majanduslikku ja sotsiaalset olukorda; arvestades ühtlasi, et konfliktikeerises piirkonnad Euroopas ja selle ümbruses ohustavad tõsiselt ELi ja selle partnerite julgeolekut; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Ida-Euroopas partnerriikide territooriumil aset leidvad konfliktid muudavad need riigid poliitilise ebastabiilsuse ees haavatavamaks ning ohustavad tõsiselt ka nende majanduslikku ja sotsiaalset olukorda; arvestades ühtlasi, et konfliktikeerises piirkonnad Euroopas ja selle ümbruses ohustavad tõsiselt ELi ja selle partnerite julgeolekut;

| P. | arvestades, et Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida on sattunud rahutuste, vägivalla ja kodusõja keerisesse; arvestades, et vaesus, ressursinappus, kliimamuutuste tagajärjed, inimõiguste rikkumised ja majanduse stagneerumine survestavad tõsiselt paljusid inimesi Aafrika mandri eri osades ja Lähis-Idas ning eelkõige vähemusi, nagu kristlasi ja jeziide, kes on sunnitud seetõttu kodudest põgenema; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida on sattunud rahutuste, vägivalla ja kodusõja keerisesse; arvestades, et vaesus, ressursinappus, kliimamuutuste tagajärjed, inimõiguste rikkumised ja majanduse stagneerumine survestavad tõsiselt paljusid inimesi Aafrika mandri eri osades ja Lähis-Idas ning eelkõige vähemusi, nagu kristlasi ja jeziide, kes on sunnitud seetõttu kodudest põgenema;

| Q. | arvestades, et 2014. aasta septembris loodi ulatuslik rahvusvaheline koalitsioon, et teha lõpp terroristlikule organisatsioonile, kes kutsub end Iraagi ja Levandi Islamiriigiks (ISIL/Daesh); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 2014. aasta septembris loodi ulatuslik rahvusvaheline koalitsioon, et teha lõpp terroristlikule organisatsioonile, kes kutsub end Iraagi ja Levandi Islamiriigiks (ISIL/Daesh);

| R. | arvestades, et partnerriigid on alustanud ELiga koostööd ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) vallas, eelkõige seoses ÜJKP toetusega partnerriikide julgeolekusektori reformidele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et partnerriigid on alustanud ELiga koostööd ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) vallas, eelkõige seoses ÜJKP toetusega partnerriikide julgeolekusektori reformidele;

| S. | arvestades, et Ukraina sõlmis ELiga 2005. aastal raamlepingu, mis käsitleb osalemist ELi juhitavates kriisiohjamisoperatsioonides, ning Gruusia ja Moldova tegid sama 2012. aastal; arvestades, et 2014. aastal osales Ukraina ELi lahingugruppide tegevuses ja Ukraina fregatt osales EUNAVFOR Somalia operatsioonis Atalanta ning Moldova ja Gruusia osalesid samuti 2014. aastal esmakordselt ELi juhitaval ÜJKP missioonil EUTM Mali ning ELi sõjalisel operatsioonil Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR RCA); |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Ukraina sõlmis ELiga 2005. aastal raamlepingu, mis käsitleb osalemist ELi juhitavates kriisiohjamisoperatsioonides, ning Gruusia ja Moldova tegid sama 2012. aastal; arvestades, et 2014. aastal osales Ukraina ELi lahingugruppide tegevuses ja Ukraina fregatt osales EUNAVFOR Somalia operatsioonis Atalanta ning Moldova ja Gruusia osalesid samuti 2014. aastal esmakordselt ELi juhitaval ÜJKP missioonil EUTM Mali ning ELi sõjalisel operatsioonil Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR RCA);

| T. | arvestades, et ELi liikmesriigid ja kõik partnerriigid on selliste massihävitusrelvi käsitlevate mitmepoolsete desarmeerimisalaste kokkulepete osalised nagu tuumarelva leviku tõkestamise leping, tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise leping, bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon ning keemiarelvade keelustamise konventsioon; arvestades, et 17 ELi liikmesriiki ja kõik partnerriigid on allkirjastanud ka Euroopa tavarelvastuse piiramise kohandatud lepingu; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ELi liikmesriigid ja kõik partnerriigid on selliste massihävitusrelvi käsitlevate mitmepoolsete desarmeerimisalaste kokkulepete osalised nagu tuumarelva leviku tõkestamise leping, tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise leping, bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon ning keemiarelvade keelustamise konventsioon; arvestades, et 17 ELi liikmesriiki ja kõik partnerriigid on allkirjastanud ka Euroopa tavarelvastuse piiramise kohandatud lepingu;

| U. | arvestades, et komisjoni esitatud Euroopa julgeoleku tegevuskavas aastateks 2015–2020 on ette nähtud kolm prioriteeti, nimelt terrorismi ohjeldamine ja radikaliseerumise vältimine, organiseeritud kuritegevuse tõkestamine ja võitlus küberkuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et komisjoni esitatud Euroopa julgeoleku tegevuskavas aastateks 2015–2020 on ette nähtud kolm prioriteeti, nimelt terrorismi ohjeldamine ja radikaliseerumise vältimine, organiseeritud kuritegevuse tõkestamine ja võitlus küberkuritegevuse vastu;

| V. | arvestades, et mõned ELi liikmesriigid, aga ka mõned partner- ja naaberriigid on kogenud väliseid agressioone, terrorirünnakuid, piiriülest organiseeritud kuritegevust ja küberkuritegevust, mis on mõnes nendest riikidest seotud vägivaldse poliitilise ekstremismi ja usuäärmuslusega; arvestades, et ISIL/Daesh on toetanud rünnakute korraldamist ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et mõned ELi liikmesriigid, aga ka mõned partner- ja naaberriigid on kogenud väliseid agressioone, terrorirünnakuid, piiriülest organiseeritud kuritegevust ja küberkuritegevust, mis on mõnes nendest riikidest seotud vägivaldse poliitilise ekstremismi ja usuäärmuslusega; arvestades, et ISIL/Daesh on toetanud rünnakute korraldamist ELi liikmesriikides;

| W. | arvestades, et EL ja USA peavad läbirääkimisi uue kaubanduslepingu, st Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) üle; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et EL ja USA peavad läbirääkimisi uue kaubanduslepingu, st Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) üle;

| X. | arvestades, et Ukraina ja ELi vaheline põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping jõustus 1. jaanuaril 2016; arvestades, et pärast seda on Venemaa kehtestanud Ukrainale majandussanktsioonid, sh piirangud Venemaa kaudu toimuvale kaupade transiitveole Ukraina ja Kesk-Aasia vahel; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Ukraina ja ELi vaheline põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping jõustus 1. jaanuaril 2016; arvestades, et pärast seda on Venemaa kehtestanud Ukrainale majandussanktsioonid, sh piirangud Venemaa kaudu toimuvale kaupade transiitveole Ukraina ja Kesk-Aasia vahel;

| Y. | arvestades, et enamik ELi liikmesriike ja partnerriike on sõltuvad välistest energiatarnetest, mistõttu on juurdepääs energiale Euroopa geopoliitilise olukorra seisukohast äärmiselt tähtis; arvestades, et ELi ja selle partnerriikide energiapoliitika ei tohi kahjustada idapartnerluse põhiväärtusi ega asjaomaste riikide välispoliitika järjepidevust; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et enamik ELi liikmesriike ja partnerriike on sõltuvad välistest energiatarnetest, mistõttu on juurdepääs energiale Euroopa geopoliitilise olukorra seisukohast äärmiselt tähtis; arvestades, et ELi ja selle partnerriikide energiapoliitika ei tohi kahjustada idapartnerluse põhiväärtusi ega asjaomaste riikide välispoliitika järjepidevust;

| Z. | arvestades, et USA, Iraan, Venemaa ja teised osalised on Süüria ja Iraagi piirkondlike konfliktidega otseselt või kaudselt seotud ning seetõttu võiksid nad aidata kaasa nende lõpetamiseks vajalike poliitiliste lahenduste leidmisele; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et USA, Iraan, Venemaa ja teised osalised on Süüria ja Iraagi piirkondlike konfliktidega otseselt või kaudselt seotud ning seetõttu võiksid nad aidata kaasa nende lõpetamiseks vajalike poliitiliste lahenduste leidmisele;

| AA. | arvestades, et Liibüa püsiv ebastabiilsus ja sealne vägivalla eskaleerumine kujutavad endast kogu Euroopale tõsist julgeolekuohtu; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et Liibüa püsiv ebastabiilsus ja sealne vägivalla eskaleerumine kujutavad endast kogu Euroopale tõsist julgeolekuohtu;

| BB. | arvestades, et Iraan, EL, Prantsusmaa, Saksamaa, Ühendkuningriik, Hiina, Venemaa ja USA (EL3 + 3) jõudsid 14. juulil 2015 Viinis toimunud kohtumisel Iraani tuumaküsimuses kokkuleppele, mis võimaldab Iraani tuumaprogrammiga seotud ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonid ning muudki mitmepoolsed ja riiklikud sanktsioonid järk-järgult kaotada; |
| --- | --- |

BB.

arvestades, et Iraan, EL, Prantsusmaa, Saksamaa, Ühendkuningriik, Hiina, Venemaa ja USA (EL3 + 3) jõudsid 14. juulil 2015 Viinis toimunud kohtumisel Iraani tuumaküsimuses kokkuleppele, mis võimaldab Iraani tuumaprogrammiga seotud ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonid ning muudki mitmepoolsed ja riiklikud sanktsioonid järk-järgult kaotada;

| 1. | tuletab meelde, et idapartnerluse aluseks on ühine pühendumine jagatud väärtustele, nagu demokraatia, õigusriik ja inimõiguste austamine, ning rahvusvahelise õiguse ja põhivabaduste põhimõtetele, aga ka ELi, tema Ida-Euroopa partnerriikide ja kogu Euroopa maailmajao stabiilsusele, julgeolekule ja heaolule; toonitab iga idapartnerluses osaleva riigi kohustust tagada kindla reformiprotsessi alustamine ja elluviimine ning võitlus korruptsioonimehhanismide vastu; toonitab sellega seoses ELi tugirolli; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et idapartnerluse aluseks on ühine pühendumine jagatud väärtustele, nagu demokraatia, õigusriik ja inimõiguste austamine, ning rahvusvahelise õiguse ja põhivabaduste põhimõtetele, aga ka ELi, tema Ida-Euroopa partnerriikide ja kogu Euroopa maailmajao stabiilsusele, julgeolekule ja heaolule; toonitab iga idapartnerluses osaleva riigi kohustust tagada kindla reformiprotsessi alustamine ja elluviimine ning võitlus korruptsioonimehhanismide vastu; toonitab sellega seoses ELi tugirolli;

| 2. | märgib, et Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise tulemuste põhjal toimub 2016. aastal tõsine arutelu selle üle, kuidas diferentseeritud käsitus praktikasse üle kanda, pidades silmas, et kolm Ida-Euroopa partnerriiki on sõlminud ELiga assotsieerimislepingud; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise tulemuste põhjal toimub 2016. aastal tõsine arutelu selle üle, kuidas diferentseeritud käsitus praktikasse üle kanda, pidades silmas, et kolm Ida-Euroopa partnerriiki on sõlminud ELiga assotsieerimislepingud;

| 3. | jagab seisukohta, et EL ja selle partnerriigid seisavad vastamisi arvukate ja üheaegsete julgeolekuohtudega, mis on olemuselt üha keerukamad, ning seda ülemaailmastunud majanduse, kliimamuutuste, rahvusvahelise liikuvuse, digiteerimise, demograafiliste muutuste ja rände kontekstis, kusjuures ähvardavaks ohuks on nii traditsioonilised riiklikud osalised kui ka valitsusvälised organisatsioonid, kes toetavad terrorismi või rahvusvahelist kuritegevust; |
| --- | --- |

3.

jagab seisukohta, et EL ja selle partnerriigid seisavad vastamisi arvukate ja üheaegsete julgeolekuohtudega, mis on olemuselt üha keerukamad, ning seda ülemaailmastunud majanduse, kliimamuutuste, rahvusvahelise liikuvuse, digiteerimise, demograafiliste muutuste ja rände kontekstis, kusjuures ähvardavaks ohuks on nii traditsioonilised riiklikud osalised kui ka valitsusvälised organisatsioonid, kes toetavad terrorismi või rahvusvahelist kuritegevust;

| 4. | palub ELil ja selle partnerriikidel luua tihedamad poliitilised suhted ning püüda oma välispoliitikat ühtlustada ja sidusamaks muuta, et tegeleda ühiste probleemidega ja tagada oma julgeolek; rõhutab, et tähtsustada tuleks ühiselt tehtavaid jõupingutusi Euroopa julgeolekukorra taastamiseks rahvusvahelise õiguse raamistikus; rõhutab, et selline kord peab rajanema demokraatlikel põhimõtetel, õigusriigil, põhiväärtustel, inimõiguste austamisel, vähemuste kaitsel, suveräänsusel, sõltumatusel ja piiride puutumatusel; |
| --- | --- |

4.

palub ELil ja selle partnerriikidel luua tihedamad poliitilised suhted ning püüda oma välispoliitikat ühtlustada ja sidusamaks muuta, et tegeleda ühiste probleemidega ja tagada oma julgeolek; rõhutab, et tähtsustada tuleks ühiselt tehtavaid jõupingutusi Euroopa julgeolekukorra taastamiseks rahvusvahelise õiguse raamistikus; rõhutab, et selline kord peab rajanema demokraatlikel põhimõtetel, õigusriigil, põhiväärtustel, inimõiguste austamisel, vähemuste kaitsel, suveräänsusel, sõltumatusel ja piiride puutumatusel;

| 5. | tuletab meelde, et dialoogi taaskäivitamine kodanikuühiskonnaga on äärmiselt oluline, et tagada õiguskaitsereformidele laialdane toetus; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et dialoogi taaskäivitamine kodanikuühiskonnaga on äärmiselt oluline, et tagada õiguskaitsereformidele laialdane toetus;

| 6. | on vastu Euroopa uuele jagunemisele suurvõimude mõjusfäärideks, millele viitavad Venemaa poliitika ja meetmed; kinnitab veel kord iga riigi suveräänset õigust otsustada oma välis- ja julgeolekupoliitika ja sõjaliste liitude üle vabalt ja demokraatlikult; toonitab, et kooskõlas 1975. aasta Helsingi lõppakti artiklis 1 sätestatud põhimõtetega on igal Euroopa riigil õigus otsustada kõigi liidulepingute, sh NATO asutamislepinguga ühinemise üle ise; |
| --- | --- |

6.

on vastu Euroopa uuele jagunemisele suurvõimude mõjusfäärideks, millele viitavad Venemaa poliitika ja meetmed; kinnitab veel kord iga riigi suveräänset õigust otsustada oma välis- ja julgeolekupoliitika ja sõjaliste liitude üle vabalt ja demokraatlikult; toonitab, et kooskõlas 1975. aasta Helsingi lõppakti artiklis 1 sätestatud põhimõtetega on igal Euroopa riigil õigus otsustada kõigi liidulepingute, sh NATO asutamislepinguga ühinemise üle ise;

| 7. | on veendunud, et ÜRO demokraatlikku juhtimist tuleks tõhustada; nõuab sellega seoses, et ÜRO liikmesriigid reformiksid ÜRO Julgeolekunõukogu, nii et see kajastaks paremini maailma muutunud reaalsust, ning nõuab ÜRO Julgeolekunõukogu tõhusamaks muutmist; |
| --- | --- |

7.

on veendunud, et ÜRO demokraatlikku juhtimist tuleks tõhustada; nõuab sellega seoses, et ÜRO liikmesriigid reformiksid ÜRO Julgeolekunõukogu, nii et see kajastaks paremini maailma muutunud reaalsust, ning nõuab ÜRO Julgeolekunõukogu tõhusamaks muutmist;

| 8. | peab oluliseks raamistikuks ka Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE), mis on kaasav foorum julgeolekuküsimuste ja konfliktide lahendamise alaste dialoogide pidamiseks; nõuab OSCE tegevuse taashoogustamist ja sellele vastavat poliitilist ja finantstuge; toonitab, kui oluline on teha täiendavat koostööd ELi, selle liikmesriikide, Ida-Euroopa partnerriikide, ÜRO ja OSCE vahel ning ühiseid jõupingutusi Euroopa kriisiolukordade ohjamisel ja konfliktide rahumeelsel lahendamisel; peab sellegipoolest kahetsusväärseks, et enamikku Ida-Euroopa partnerriikidest mõjutavatele nn külmutatud konfliktidele rahumeelsete ja terviklike lahenduste leidmise osas ei ole tehtud mingeid sisulisi edusamme; nõuab tõhusamaid ja tulemustele suunatud meetmeid; |
| --- | --- |

8.

peab oluliseks raamistikuks ka Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE), mis on kaasav foorum julgeolekuküsimuste ja konfliktide lahendamise alaste dialoogide pidamiseks; nõuab OSCE tegevuse taashoogustamist ja sellele vastavat poliitilist ja finantstuge; toonitab, kui oluline on teha täiendavat koostööd ELi, selle liikmesriikide, Ida-Euroopa partnerriikide, ÜRO ja OSCE vahel ning ühiseid jõupingutusi Euroopa kriisiolukordade ohjamisel ja konfliktide rahumeelsel lahendamisel; peab sellegipoolest kahetsusväärseks, et enamikku Ida-Euroopa partnerriikidest mõjutavatele nn külmutatud konfliktidele rahumeelsete ja terviklike lahenduste leidmise osas ei ole tehtud mingeid sisulisi edusamme; nõuab tõhusamaid ja tulemustele suunatud meetmeid;

| 9. | on seisukohal, et pagulaste, põgenike ja rändevoogudega tegelemine nõuab välis- ja rändepoliitika ühtset ja terviklikku käsitust, mis hõlmaks arengut, konfliktide ennetamist ja lahendamist, kriisiohjamist, koormuse jagamist, humanitaarabi ja ühiseid meetmeid koormuse leevendamiseks; rõhutab, kui hädavajalik on ELi koostöö naabritega selleks, et pagulaskriisi tõhusalt ohjata ning kaitsta samal ajal Euroopa integratsiooniprotsessi tulemusena saavutatud inimeste vaba liikumise õigust; rõhutab samuti vajadust töötada välja erimenetlused riigisisestest põgenikest saatjata alaealiste või vanematest eraldatud laste ja teiste haavatavatesse rühmadesse kuuluvate isikute varaseks märkamiseks, registreerimiseks ja dokumenteerimiseks ning selle tagamiseks, et neil on juurdepääs abile ja teenustele; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et pagulaste, põgenike ja rändevoogudega tegelemine nõuab välis- ja rändepoliitika ühtset ja terviklikku käsitust, mis hõlmaks arengut, konfliktide ennetamist ja lahendamist, kriisiohjamist, koormuse jagamist, humanitaarabi ja ühiseid meetmeid koormuse leevendamiseks; rõhutab, kui hädavajalik on ELi koostöö naabritega selleks, et pagulaskriisi tõhusalt ohjata ning kaitsta samal ajal Euroopa integratsiooniprotsessi tulemusena saavutatud inimeste vaba liikumise õigust; rõhutab samuti vajadust töötada välja erimenetlused riigisisestest põgenikest saatjata alaealiste või vanematest eraldatud laste ja teiste haavatavatesse rühmadesse kuuluvate isikute varaseks märkamiseks, registreerimiseks ja dokumenteerimiseks ning selle tagamiseks, et neil on juurdepääs abile ja teenustele;

| 10. | rõhutab, et majanduskasvu mootoriks on vaba ja jätkusuutlik rahvusvaheline kaubandus; toonitab seetõttu, kui oluline on kujundada ELi ja tema Ida-Euroopa partnerriikide vahel välja vabad ja õiglased kaubandussuhted ja soodustada välisinvesteeringuid, et aidata kaasa poliitika ühtlustamisele ja majandusintegratsioonile; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et majanduskasvu mootoriks on vaba ja jätkusuutlik rahvusvaheline kaubandus; toonitab seetõttu, kui oluline on kujundada ELi ja tema Ida-Euroopa partnerriikide vahel välja vabad ja õiglased kaubandussuhted ja soodustada välisinvesteeringuid, et aidata kaasa poliitika ühtlustamisele ja majandusintegratsioonile;

| 11. | nõuab tungivalt, et partnerriigid viiks ellu reformid, mille abil tagada kohtusüsteemi sõltumatus; nõuab lisaks tungivalt, et partnerriigid takistaksid poliitilistel jõududel õigussüsteemi niimoodi ära kasutada, et selle tulemuseks oleks valikuline õigusemõistmine; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et partnerriigid viiks ellu reformid, mille abil tagada kohtusüsteemi sõltumatus; nõuab lisaks tungivalt, et partnerriigid takistaksid poliitilistel jõududel õigussüsteemi niimoodi ära kasutada, et selle tulemuseks oleks valikuline õigusemõistmine;

| 12. | rõhutab, et meediamaastiku pluralismi võti on meedia sõltumatus poliitilistest huvidest; on veendunud, et sõltumatu meedia on peamine kaitse väärinfo ja propaganda vastu; palub seetõttu partnerriikidel lõpetada meetmed, mis õõnestavad selliste meediakanalite sõltumatust; peab vajalikuks, et Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon partnerriike selles küsimuses abistaks; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et meediamaastiku pluralismi võti on meedia sõltumatus poliitilistest huvidest; on veendunud, et sõltumatu meedia on peamine kaitse väärinfo ja propaganda vastu; palub seetõttu partnerriikidel lõpetada meetmed, mis õõnestavad selliste meediakanalite sõltumatust; peab vajalikuks, et Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon partnerriike selles küsimuses abistaks;

| 13. | märgib, et partnerriigid peavad kaaluma ELi ja teiste naabritega kaubandussuhteid arendades erinevaid välispoliitilisi võimalusi; toonitab, et ELi sõlmitud põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud Gruusia, Moldova ja Ukrainaga peaksid lepingupartnerite vahelisi suhteid märkimisväärselt süvendama ning arendama kaubandust ja välisinvesteeringuid; rõhutab, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping ning kaubandussuhete süvendamine teiste partneritega ei ole üksteist välistavad; on seisukohal, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping ei ole ELi kaubanduspoliitikas Ida-Euroopa partnerriikide puhul ainus võimalik vahend; kutsub ELi üles tegema koostööd oma partnerriikidega ja pakkuma neile alternatiivseid kaubandusmeetmeid, mis oleks kohandatud nende vajadustele ja piirangutele; taunib pärast põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu jõustumist Ukrainale kättemaksuks kehtestatud Venemaa kaubanduslikke vastumeetmeid; palub, et komisjon kehtestaks ajutised vastumeetmed Venemaa poolt Ukraina vastu kehtestatud kaubandussanktsioonide kahjuliku mõju minimeerimiseks; |
| --- | --- |

13.

märgib, et partnerriigid peavad kaaluma ELi ja teiste naabritega kaubandussuhteid arendades erinevaid välispoliitilisi võimalusi; toonitab, et ELi sõlmitud põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud Gruusia, Moldova ja Ukrainaga peaksid lepingupartnerite vahelisi suhteid märkimisväärselt süvendama ning arendama kaubandust ja välisinvesteeringuid; rõhutab, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping ning kaubandussuhete süvendamine teiste partneritega ei ole üksteist välistavad; on seisukohal, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping ei ole ELi kaubanduspoliitikas Ida-Euroopa partnerriikide puhul ainus võimalik vahend; kutsub ELi üles tegema koostööd oma partnerriikidega ja pakkuma neile alternatiivseid kaubandusmeetmeid, mis oleks kohandatud nende vajadustele ja piirangutele; taunib pärast põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu jõustumist Ukrainale kättemaksuks kehtestatud Venemaa kaubanduslikke vastumeetmeid; palub, et komisjon kehtestaks ajutised vastumeetmed Venemaa poolt Ukraina vastu kehtestatud kaubandussanktsioonide kahjuliku mõju minimeerimiseks;

| 14. | peab kiiduväärseks komisjoni positiivset hinnangut viisanõude kaotamist käsitleva tegevuskava rakendamisele Ukrainas ja Gruusias; palub, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile kiiresti asjakohase seadusandliku ettepaneku ning et nõukogu kaotaks Ukraina kodanikele kehtiva viisanõude; |
| --- | --- |

14.

peab kiiduväärseks komisjoni positiivset hinnangut viisanõude kaotamist käsitleva tegevuskava rakendamisele Ukrainas ja Gruusias; palub, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile kiiresti asjakohase seadusandliku ettepaneku ning et nõukogu kaotaks Ukraina kodanikele kehtiva viisanõude;

| 15. | palub, et EL ja USA alustaksid Ida-Euroopa partnerriikidega avatud ja läbipaistvat arutelu, millesse oleks kaasatud kõik sidusrühmad ja kodanikuühiskond, et käsitleda TTIP võimalikku kasulikku mõju nende riikide majandusele ning turulepääsu parandamise võimalusi mõlemal pool Atlandi ookeani; |
| --- | --- |

15.

palub, et EL ja USA alustaksid Ida-Euroopa partnerriikidega avatud ja läbipaistvat arutelu, millesse oleks kaasatud kõik sidusrühmad ja kodanikuühiskond, et käsitleda TTIP võimalikku kasulikku mõju nende riikide majandusele ning turulepääsu parandamise võimalusi mõlemal pool Atlandi ookeani;

Venemaad, Türgit ja Iraani käsitlev poliitika

| 16. | mõistab hukka propaganda ja väärinfo levitamise taktika, vastandumispoliitika ning poliitilise ja majandusliku survestamise; toetab ELi strateegilist teatist; kutsub ELi üles seda tugevdama ning tegema idapoolsete partnerriikidega koostööd propaganda ja väärinfo vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

16.

mõistab hukka propaganda ja väärinfo levitamise taktika, vastandumispoliitika ning poliitilise ja majandusliku survestamise; toetab ELi strateegilist teatist; kutsub ELi üles seda tugevdama ning tegema idapoolsete partnerriikidega koostööd propaganda ja väärinfo vastu võitlemiseks;

| 17. | kordab, et toetab kindlalt Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides; peab sellega seoses murettekitavaks suundumusi Gruusiale kuuluvatel Abhaasia ja Tshinvali/Lõuna-Osseetia aladel, muu hulgas asjaolu, et Venemaa rakendab nn lepinguid, mis integreerivad Abhaasiat ja Tshinvali/Lõuna-Osseetia alasid järjest rohkem Venemaaga, koondab kõnealustesse piirkondadesse sõjalisi jõude ja paigaldab okupeeritud alade piiridele ebaseaduslikke okastraataedu ja tähistusi; taunib tõsiasja, et inimõiguste olukord piirkonnas on äärmiselt halb; |
| --- | --- |

17.

kordab, et toetab kindlalt Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides; peab sellega seoses murettekitavaks suundumusi Gruusiale kuuluvatel Abhaasia ja Tshinvali/Lõuna-Osseetia aladel, muu hulgas asjaolu, et Venemaa rakendab nn lepinguid, mis integreerivad Abhaasiat ja Tshinvali/Lõuna-Osseetia alasid järjest rohkem Venemaaga, koondab kõnealustesse piirkondadesse sõjalisi jõude ja paigaldab okupeeritud alade piiridele ebaseaduslikke okastraataedu ja tähistusi; taunib tõsiasja, et inimõiguste olukord piirkonnas on äärmiselt halb;

| 18. | kutsub Venemaad üles täielikult austama Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust ning selle rahvusvaheliselt tunnustatud piiride puutumatust, võtma tagasi otsuse tunnustada Abhaasia ja Tshinvali/Lõuna-Osseetia alade „iseseisvust“ ja rakendama 12. augusti 2008. aasta relvarahukokkuleppe sätteid; kutsub Venemaad eelkõige üles lõpetama Gruusia alade okupatsiooni, andma ELi järelevalvemissioonile ja inimõiguste järelevalve mehhanismidele täieliku ja takistamatu juurdepääsu Gruusia okupeeritud aladele ning osalema konstruktiivselt Genfi rahvusvahelistes kõnelustes selliste tegevuskavas ette nähtud põhiküsimuste üle nagu jõukasutamisest hoidumine, rahvusvaheline julgeolekukord ning sisepõgenike ja pagulaste ohutu ja väärikas tagasipöördumine; |
| --- | --- |

18.

kutsub Venemaad üles täielikult austama Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust ning selle rahvusvaheliselt tunnustatud piiride puutumatust, võtma tagasi otsuse tunnustada Abhaasia ja Tshinvali/Lõuna-Osseetia alade „iseseisvust“ ja rakendama 12. augusti 2008. aasta relvarahukokkuleppe sätteid; kutsub Venemaad eelkõige üles lõpetama Gruusia alade okupatsiooni, andma ELi järelevalvemissioonile ja inimõiguste järelevalve mehhanismidele täieliku ja takistamatu juurdepääsu Gruusia okupeeritud aladele ning osalema konstruktiivselt Genfi rahvusvahelistes kõnelustes selliste tegevuskavas ette nähtud põhiküsimuste üle nagu jõukasutamisest hoidumine, rahvusvaheline julgeolekukord ning sisepõgenike ja pagulaste ohutu ja väärikas tagasipöördumine;

| 19. | mõistab hukka igasuguse Euroopa julgeolekukorda õõnestava sõjategevuse ja agressiooni Ida-Euroopa partnerriikide vastu ning toonitab vajadust lahendada vaidlused rahumeelselt ja kooskõlas ÜRO põhikirja, 1975. aasta Helsingi lõppakti, 1990. aasta Pariisi uue Euroopa harta, Venemaa-NATO alusakti, Budapesti memorandumi ning Venemaa Föderatsiooni ja Ukraina vahelise sõpruse, koostöö ja partnerluse lepinguga; kutsub Minski kokkulepete, 1994. aasta mais Aserbaidžaani, Mägi-Karabahhi ja Armeenia vahel sõlmitud relvarahulepingu ning 12. augustil 2008. aastal Venemaa ja Gruusia vahel sõlmitud relvarahulepingu osalisi üles täitma oma kohustusi ja tagama nimetatud kokkulepete täieliku rakendamise; |
| --- | --- |

19.

mõistab hukka igasuguse Euroopa julgeolekukorda õõnestava sõjategevuse ja agressiooni Ida-Euroopa partnerriikide vastu ning toonitab vajadust lahendada vaidlused rahumeelselt ja kooskõlas ÜRO põhikirja, 1975. aasta Helsingi lõppakti, 1990. aasta Pariisi uue Euroopa harta, Venemaa-NATO alusakti, Budapesti memorandumi ning Venemaa Föderatsiooni ja Ukraina vahelise sõpruse, koostöö ja partnerluse lepinguga; kutsub Minski kokkulepete, 1994. aasta mais Aserbaidžaani, Mägi-Karabahhi ja Armeenia vahel sõlmitud relvarahulepingu ning 12. augustil 2008. aastal Venemaa ja Gruusia vahel sõlmitud relvarahulepingu osalisi üles täitma oma kohustusi ja tagama nimetatud kokkulepete täieliku rakendamise;

| 20. | kutsub gaasi tarnivaid riike üles lõpetama viivitamatult energia kättesaadavuse ja hinna kasutamise poliitilise vahendina, et survestada ELi liikmes- ja partnerriike; kutsub ELi ja selle partnerriike üles intensiivistama oma jõupingutusi energiaallikate mitmekesistamiseks, alternatiivsete energiaallikate väljatöötamiseks, energia säästmise tõhustamiseks ning gaasi vastassuunavoolahenduste ärakasutamiseks, et vähendada oma sõltuvust energiaimpordist; |
| --- | --- |

20.

kutsub gaasi tarnivaid riike üles lõpetama viivitamatult energia kättesaadavuse ja hinna kasutamise poliitilise vahendina, et survestada ELi liikmes- ja partnerriike; kutsub ELi ja selle partnerriike üles intensiivistama oma jõupingutusi energiaallikate mitmekesistamiseks, alternatiivsete energiaallikate väljatöötamiseks, energia säästmise tõhustamiseks ning gaasi vastassuunavoolahenduste ärakasutamiseks, et vähendada oma sõltuvust energiaimpordist;

| 21. | rõhutab, et gaasijuhtme Nord Stream 2 projekt on vastuolus ELi strateegiliste huvidega, nagu julgeolek, mitmekesistamine, liberaliseerimine ja tugeva energialiidu väljatöötamine; kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles jääma kindlaks kolmandas energiapaketis sõnastatud eeskirjadele ja eesmärkidele; nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid lõpetaksid ettevõttega Gazprom kogu gaasijuhtme Nord Stream 2 projektiga seonduva koostöö; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et gaasijuhtme Nord Stream 2 projekt on vastuolus ELi strateegiliste huvidega, nagu julgeolek, mitmekesistamine, liberaliseerimine ja tugeva energialiidu väljatöötamine; kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles jääma kindlaks kolmandas energiapaketis sõnastatud eeskirjadele ja eesmärkidele; nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid lõpetaksid ettevõttega Gazprom kogu gaasijuhtme Nord Stream 2 projektiga seonduva koostöö;

| 22. | peab murettekitavaks sõjaliste vahejuhtumite ohtu Euroopas, pidades silmas, et Venemaa ja NATO on hiljuti koondanud eelkõige Ida-Euroopasse, Musta mere piirkonda, Läänemere-äärsetesse riikidesse ja Põhja-Jäämere piirkonda rohkem jõude ja kaitseotstarbelist varustust; on veendunud, et külma sõja lõpust saadik paranenud NATO ja Venemaa vahelised koostöösuhted on saanud tõsiselt kannatada, sest õigustel põhinevat Euroopa rahu ja korda on rikutud Krimmi ebaseadusliku okupeerimise ja annekteerimisega Venemaa poolt; leiab, et NATO ja Venemaa peaksid hoidma suhtluskanalid avatuna ning kaaluma vahejuhtumite vältimiseks uusi algatusi; |
| --- | --- |

22.

peab murettekitavaks sõjaliste vahejuhtumite ohtu Euroopas, pidades silmas, et Venemaa ja NATO on hiljuti koondanud eelkõige Ida-Euroopasse, Musta mere piirkonda, Läänemere-äärsetesse riikidesse ja Põhja-Jäämere piirkonda rohkem jõude ja kaitseotstarbelist varustust; on veendunud, et külma sõja lõpust saadik paranenud NATO ja Venemaa vahelised koostöösuhted on saanud tõsiselt kannatada, sest õigustel põhinevat Euroopa rahu ja korda on rikutud Krimmi ebaseadusliku okupeerimise ja annekteerimisega Venemaa poolt; leiab, et NATO ja Venemaa peaksid hoidma suhtluskanalid avatuna ning kaaluma vahejuhtumite vältimiseks uusi algatusi;

| 23. | nõuab tungivalt, et Venemaa kui okupeerija tagaks Krimmi Autonoomses Vabariigis ja Sevastoopoli linnas kõikide inimõiguste ja põhivabaduste austamise, sh rahvusvähemustesse kuuluvate isikute, eriti krimmitatarlaste, ukrainlaste ja teiste Krimmis elavate haavatavate inimrühmade õigused ja vabadused, ning tagaks, et inimõigustega tegelevad asjakohased rahvusvahelised organisatsioonid saavad poolsaarel vabalt ja takistamatult järelevalvet teostada; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et Venemaa kui okupeerija tagaks Krimmi Autonoomses Vabariigis ja Sevastoopoli linnas kõikide inimõiguste ja põhivabaduste austamise, sh rahvusvähemustesse kuuluvate isikute, eriti krimmitatarlaste, ukrainlaste ja teiste Krimmis elavate haavatavate inimrühmade õigused ja vabadused, ning tagaks, et inimõigustega tegelevad asjakohased rahvusvahelised organisatsioonid saavad poolsaarel vabalt ja takistamatult järelevalvet teostada;

| 24. | rõhutab, et ELi ja mis tahes partnerriigi vaheliste toimivate suhete ja tihedama koostöö arendamine on kõikide huvides; kutsub sellega seoses ELi, selle partnerriike ja Türgit üles jätkama välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas kõrgetasemelist dialoogi, tegeledes eelkõige Lähis-Ida konfliktide ja julgeolekuküsimustega ning nende mõjuga rändevoogudele; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et ELi ja mis tahes partnerriigi vaheliste toimivate suhete ja tihedama koostöö arendamine on kõikide huvides; kutsub sellega seoses ELi, selle partnerriike ja Türgit üles jätkama välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas kõrgetasemelist dialoogi, tegeledes eelkõige Lähis-Ida konfliktide ja julgeolekuküsimustega ning nende mõjuga rändevoogudele;

| 25. | tunnustab Türgi võetud suuri kohustusi ja kiiduväärseid jõupingutusi humanitaarabi andmisel, Süüria ja Iraagi sõjakeerise ja hävitustöö eest põgenevate inimeste kaitsel ning julgeolekumeetmete rakendamisel; peab kiiduväärseks ELi ja Türgi ühist tegevuskava Euroopa-suunalise rände- ja pagulasvooga kaasnevate probleemide ühiseks lahendamiseks ning kutsub mõlemat poolt üles koostööd intensiivistama, et tagada kõnealuse tegevuskava kiirem rakendamine; |
| --- | --- |

25.

tunnustab Türgi võetud suuri kohustusi ja kiiduväärseid jõupingutusi humanitaarabi andmisel, Süüria ja Iraagi sõjakeerise ja hävitustöö eest põgenevate inimeste kaitsel ning julgeolekumeetmete rakendamisel; peab kiiduväärseks ELi ja Türgi ühist tegevuskava Euroopa-suunalise rände- ja pagulasvooga kaasnevate probleemide ühiseks lahendamiseks ning kutsub mõlemat poolt üles koostööd intensiivistama, et tagada kõnealuse tegevuskava kiirem rakendamine;

| 26. | kordab, et Türgi ja Armeenia vahelise dialoogi ettevalmistamine on äärmiselt oluline kogu piirkonna stabiilsuse ja heaolu jaoks; nõuab, et paralleelselt Türgi ja Armeenia elanikkonna leppimise protsessiga rakendataks ilma eeltingimusi seadmata kahe riigi vaheliste suhete normaliseerimist käsitlevates protokollides (5) sisalduvaid kokkuleppeid; rõhutab, et Euroopas on suletud piiride poliitika vastuvõetamatu; |
| --- | --- |

26.

kordab, et Türgi ja Armeenia vahelise dialoogi ettevalmistamine on äärmiselt oluline kogu piirkonna stabiilsuse ja heaolu jaoks; nõuab, et paralleelselt Türgi ja Armeenia elanikkonna leppimise protsessiga rakendataks ilma eeltingimusi seadmata kahe riigi vaheliste suhete normaliseerimist käsitlevates protokollides (5) sisalduvaid kokkuleppeid; rõhutab, et Euroopas on suletud piiride poliitika vastuvõetamatu;

| 27. | nõuab Armeenia ja Aserbaidžaani vahelise dialoogi jätkamist OSCE Minski rühma kaasesimeeste egiidi all, muu hulgas presidentide tasandil, et leida püsiv ja rahumeelne lahendus, millega kaasneks stabiilsus ja leppimine ning mis looks võimalused piirkondlikuks arenguks ja koostööks; |
| --- | --- |

27.

nõuab Armeenia ja Aserbaidžaani vahelise dialoogi jätkamist OSCE Minski rühma kaasesimeeste egiidi all, muu hulgas presidentide tasandil, et leida püsiv ja rahumeelne lahendus, millega kaasneks stabiilsus ja leppimine ning mis looks võimalused piirkondlikuks arenguks ja koostööks;

| 28. | peab kiiduväärseks, et EL3 + 3 ja Iraan jõudsid Iraani tuumaprogrammi küsimuses kokkuleppele; eeldab, et tuumaküsimusega seoses Iraanile kehtestatud sanktsioonide järkjärguline kaotamine algab juba 2016. aastal, tingimusel et Iraan täidab oma lubadused; märgib, et Iraani suhtes kehtestatud sanktsioonide leevendamine tähendab ELi ja selle liikmesriikide, aga ka partnerriikide jaoks uusi majanduslikke võimalusi; on seisukohal, et esmajärjekorras võib Iraaniga saavutatud kokkuleppest ja Iraanile kehtestatud sanktsioonide leevendamisest tingitud uuest ja positiivsest investeerimiskeskkonnast arvestataval määral kasu saada Kaukaasia piirkond; kutsub ELi ja selle partnereid üles tegema koostööd majandussuhete arendamiseks Iraaniga ning määrama kindlaks ja potentsiaalselt ka alustama uusi ühist huvi pakkuvaid projekte, eelkõige transpordi ja energeetika vallas; |
| --- | --- |

28.

peab kiiduväärseks, et EL3 + 3 ja Iraan jõudsid Iraani tuumaprogrammi küsimuses kokkuleppele; eeldab, et tuumaküsimusega seoses Iraanile kehtestatud sanktsioonide järkjärguline kaotamine algab juba 2016. aastal, tingimusel et Iraan täidab oma lubadused; märgib, et Iraani suhtes kehtestatud sanktsioonide leevendamine tähendab ELi ja selle liikmesriikide, aga ka partnerriikide jaoks uusi majanduslikke võimalusi; on seisukohal, et esmajärjekorras võib Iraaniga saavutatud kokkuleppest ja Iraanile kehtestatud sanktsioonide leevendamisest tingitud uuest ja positiivsest investeerimiskeskkonnast arvestataval määral kasu saada Kaukaasia piirkond; kutsub ELi ja selle partnereid üles tegema koostööd majandussuhete arendamiseks Iraaniga ning määrama kindlaks ja potentsiaalselt ka alustama uusi ühist huvi pakkuvaid projekte, eelkõige transpordi ja energeetika vallas;

Tegevuse intensiivistamine Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas

| 29. | rõhutab, et Lähis-Ida ja Aafrika riikide destabiliseerimises mängivad rolli arvukad väga tõsised ja omavahel seotud poliitilised, majanduslikud, ühiskondlikud ja keskkonnaprobleemid; märgib, et seni, kuni nendes riikides puudub stabiilsus ning lokkab inimõiguste rikkumine ja poliitiline kindlusetus, on nii nende endi kui ka nende naabrite julgeolek tõsises ohus; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et Lähis-Ida ja Aafrika riikide destabiliseerimises mängivad rolli arvukad väga tõsised ja omavahel seotud poliitilised, majanduslikud, ühiskondlikud ja keskkonnaprobleemid; märgib, et seni, kuni nendes riikides puudub stabiilsus ning lokkab inimõiguste rikkumine ja poliitiline kindlusetus, on nii nende endi kui ka nende naabrite julgeolek tõsises ohus;

| 30. | peab murettekitavaks soolise võrdõiguslikkuse olukorra halvenemist ning naiste vastu suunatud vägivalla ja rõhumise, aga ka etniliste ja usuvähemuste vastu suunatud sallimatuse sagenemist teatavates Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikides; on seisukohal, et selline negatiivne suundumus võib põhjustada asjaomastes ühiskondades pingeid ning tekitada uue konflikti algeid ja muid negatiivseid tagajärgi, nagu elanikkonna ümberasumine või pagulasvood; |
| --- | --- |

30.

peab murettekitavaks soolise võrdõiguslikkuse olukorra halvenemist ning naiste vastu suunatud vägivalla ja rõhumise, aga ka etniliste ja usuvähemuste vastu suunatud sallimatuse sagenemist teatavates Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikides; on seisukohal, et selline negatiivne suundumus võib põhjustada asjaomastes ühiskondades pingeid ning tekitada uue konflikti algeid ja muid negatiivseid tagajärgi, nagu elanikkonna ümberasumine või pagulasvood;

| 31. | nõuab uue käsituse väljatöötamist piirkonna julgeolekuküsimuste asjus ning koostööd asjaomaste riikidega, kusjuures seda võiks teha strateegilise partnerluse vormis, hõlmates mitmesuguseid poliitikavaldkondi, nagu arenguabi, kultuurikoostöö, kliimamuutustega kohanemine, konfliktide ennetamine ja piirikontrolli haldamine; |
| --- | --- |

31.

nõuab uue käsituse väljatöötamist piirkonna julgeolekuküsimuste asjus ning koostööd asjaomaste riikidega, kusjuures seda võiks teha strateegilise partnerluse vormis, hõlmates mitmesuguseid poliitikavaldkondi, nagu arenguabi, kultuurikoostöö, kliimamuutustega kohanemine, konfliktide ennetamine ja piirikontrolli haldamine;

| 32. | kutsub ELi ja selle partnerriike üles tegema kõik endast oleneva, et mõjutada Süüria kodusõja osalisi sõda lõpetama ja sellele poliitilist lahendust leidma; on veendunud, et ISIL/Daesh ja teised rühmitused, keda ÜRO peab terroristlikeks organisatsioonideks, ei tohi Süürias sõjajärgsel perioodil ja üldse riigi poliitilises tulevikus mingit otsustavat rolli mängida; on seisukohal, et Süüria tsiviilisikute kaitse peaks olema kogu rahvusvahelise kogukonna prioriteet, ning palub seetõttu, et konfliktiosalised lõpetaksid ebaproportsionaalsed ja valimatud rünnakud, muu hulgas mürsurünnakud, tsiviilpiirkondade ründamise ning humanitaarabi juurdepääsu takistamise konfliktipiirkondades asuvatele tsiviilisikutele; |
| --- | --- |

32.

kutsub ELi ja selle partnerriike üles tegema kõik endast oleneva, et mõjutada Süüria kodusõja osalisi sõda lõpetama ja sellele poliitilist lahendust leidma; on veendunud, et ISIL/Daesh ja teised rühmitused, keda ÜRO peab terroristlikeks organisatsioonideks, ei tohi Süürias sõjajärgsel perioodil ja üldse riigi poliitilises tulevikus mingit otsustavat rolli mängida; on seisukohal, et Süüria tsiviilisikute kaitse peaks olema kogu rahvusvahelise kogukonna prioriteet, ning palub seetõttu, et konfliktiosalised lõpetaksid ebaproportsionaalsed ja valimatud rünnakud, muu hulgas mürsurünnakud, tsiviilpiirkondade ründamise ning humanitaarabi juurdepääsu takistamise konfliktipiirkondades asuvatele tsiviilisikutele;

| 33. | märgib, et tsiviilisikute ründamine ja inimõiguste rikkumised Süürias on aidanud kaasa terroristlike rühmituste, eelkõige ISILi/Daeshi levikule; on seisukohal, et ISIL/Daesh ohustab rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ning on tõsiselt õõnestanud Iraagi, Süüria ja kogu Lähis-Ida stabiilsust, kuna on toime pannud inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse süstemaatilisi rikkumisi ja kuritarvitusi, muu hulgas tsiviilisikute eesmärgipäraseid tapmisi ning üksikisikute ja tervete kogukondade tagakiusamisi, rääkimata muudest arvukatest koledustest; peab kiiduväärseks rahvusvahelisse koalitsiooni kuuluvate partnerite otsust ISILile/Daeshile vastu astuda; |
| --- | --- |

33.

märgib, et tsiviilisikute ründamine ja inimõiguste rikkumised Süürias on aidanud kaasa terroristlike rühmituste, eelkõige ISILi/Daeshi levikule; on seisukohal, et ISIL/Daesh ohustab rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ning on tõsiselt õõnestanud Iraagi, Süüria ja kogu Lähis-Ida stabiilsust, kuna on toime pannud inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse süstemaatilisi rikkumisi ja kuritarvitusi, muu hulgas tsiviilisikute eesmärgipäraseid tapmisi ning üksikisikute ja tervete kogukondade tagakiusamisi, rääkimata muudest arvukatest koledustest; peab kiiduväärseks rahvusvahelisse koalitsiooni kuuluvate partnerite otsust ISILile/Daeshile vastu astuda;

| 34. | on seisukohal, et kogu Lähis-Ida piirkonna stabiilsuse seisukohast on ülioluline alustada uuesti Iisraeli ja Palestiina rahuprotsessi, et leida püsiv ja terviklik lahendus, mis oleks kooskõlas rahvusvahelise õigusega ja mille aluseks oleks kahe riigi põhimõte; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et kogu Lähis-Ida piirkonna stabiilsuse seisukohast on ülioluline alustada uuesti Iisraeli ja Palestiina rahuprotsessi, et leida püsiv ja terviklik lahendus, mis oleks kooskõlas rahvusvahelise õigusega ja mille aluseks oleks kahe riigi põhimõte;

Julgeoleku- ja kaitsekoostöö edendamine

| 35. | märgib, et sise- ja välisjulgeolekuohud on muutunud omavahel läbipõimunumaks ja keerukamaks ning seetõttu on neid raskem prognoosida; juhib eelkõige tähelepanu hübriidohtudele, mis hõlmavad nii sõjaliste kui ka mittesõjaliste vahendite kasutamist alates luurest, poliitilisest sabotaažist ja väärteabe levitamisest ning lõpetades küberrünnakute ja majandusliku survestamisega; |
| --- | --- |

35.

märgib, et sise- ja välisjulgeolekuohud on muutunud omavahel läbipõimunumaks ja keerukamaks ning seetõttu on neid raskem prognoosida; juhib eelkõige tähelepanu hübriidohtudele, mis hõlmavad nii sõjaliste kui ka mittesõjaliste vahendite kasutamist alates luurest, poliitilisest sabotaažist ja väärteabe levitamisest ning lõpetades küberrünnakute ja majandusliku survestamisega;

| 36. | palub, et EL ja Ida-Euroopa partnerriigid kaaluksid ja võtaksid uusi ühismeetmeid uute julgeolekuohtude pareerimiseks ja nende vastu võitlemiseks, suurendades muu hulgas koostööd ja vahetades asjakohast teavet; toetab ELi ja selle partnerriikide vaheliste koostöömeetmete arendamist julgeoleku ja kaitse küsimustes, eelkõige selleteemalist koostööd käsitleva idapartnerluse töörühma raames; kutsub ELi üles tugevdama Euroopa naabruspoliitikas ja idapartnerluses julgeoleku ja konfliktitundlikkuse aspekti, koondades rohkem algatusi ja ressursse julgeolekusektori reformi, terrorismivastase võitluse, ÜJKP küsimustes tehtava koostöö, organiseeritud kuritegevuse ja piirihalduse valdkondadesse; rõhutab, et kohtute ja politsei koostöö, näiteks Europoli ja Eurojusti kaudu, on äärmiselt tähtis; |
| --- | --- |

36.

palub, et EL ja Ida-Euroopa partnerriigid kaaluksid ja võtaksid uusi ühismeetmeid uute julgeolekuohtude pareerimiseks ja nende vastu võitlemiseks, suurendades muu hulgas koostööd ja vahetades asjakohast teavet; toetab ELi ja selle partnerriikide vaheliste koostöömeetmete arendamist julgeoleku ja kaitse küsimustes, eelkõige selleteemalist koostööd käsitleva idapartnerluse töörühma raames; kutsub ELi üles tugevdama Euroopa naabruspoliitikas ja idapartnerluses julgeoleku ja konfliktitundlikkuse aspekti, koondades rohkem algatusi ja ressursse julgeolekusektori reformi, terrorismivastase võitluse, ÜJKP küsimustes tehtava koostöö, organiseeritud kuritegevuse ja piirihalduse valdkondadesse; rõhutab, et kohtute ja politsei koostöö, näiteks Europoli ja Eurojusti kaudu, on äärmiselt tähtis;

| 37. | peab kiiduväärseks uut keskendumist läbivaadatud Euroopa naabruspoliitikale ning peab samuti kiiduväärseks ELi kavatsust tõhustada partnerriikidega tehtavat koostööd konfliktide ennetamise, terrorismi- ja radikaliseerumisvastase võitluse, organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse, piirihalduse ja julgeolekusektori reformi küsimustes; on seisukohal, et see koostöö peab olema sisuline ja selle eesmärk peab olema tegeleda ühiste julgeolekuohtudega ja arendada ühiseid jõupingutusi konfliktidele kestva lahenduse leidmiseks, sealhulgas ulatuslikuma ÜJKP missioonides ja koolitustegevuses osalemise kaudu ning selliste meetmete kaudu, mille eesmärk on tagada massihävitusrelvade leviku tõkestamine ning väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastane võitlus; |
| --- | --- |

37.

peab kiiduväärseks uut keskendumist läbivaadatud Euroopa naabruspoliitikale ning peab samuti kiiduväärseks ELi kavatsust tõhustada partnerriikidega tehtavat koostööd konfliktide ennetamise, terrorismi- ja radikaliseerumisvastase võitluse, organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse, piirihalduse ja julgeolekusektori reformi küsimustes; on seisukohal, et see koostöö peab olema sisuline ja selle eesmärk peab olema tegeleda ühiste julgeolekuohtudega ja arendada ühiseid jõupingutusi konfliktidele kestva lahenduse leidmiseks, sealhulgas ulatuslikuma ÜJKP missioonides ja koolitustegevuses osalemise kaudu ning selliste meetmete kaudu, mille eesmärk on tagada massihävitusrelvade leviku tõkestamine ning väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastane võitlus;

| 38. | on veendunud, et eelkõige on vaja teha tihedamat koostööd selleks, et suurendada partnerriikides teadlikkust julgeolekusektori reformi puudutavast ELi käsitusest; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles toetama partnerriike veelgi rohkem, et viia läbi reforme, luua nõuetekohased riiklikud institutsioonid ja rakendada julgeolekuohtudega tegeledes – näiteks kriisiohjamisel ja luures – häid tavasid; toonitab vajadust teostada julgeoleku ja luurega tegelevate riiklike organite üle nõuetekohast parlamentaarset kontrolli; |
| --- | --- |

38.

on veendunud, et eelkõige on vaja teha tihedamat koostööd selleks, et suurendada partnerriikides teadlikkust julgeolekusektori reformi puudutavast ELi käsitusest; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles toetama partnerriike veelgi rohkem, et viia läbi reforme, luua nõuetekohased riiklikud institutsioonid ja rakendada julgeolekuohtudega tegeledes – näiteks kriisiohjamisel ja luures – häid tavasid; toonitab vajadust teostada julgeoleku ja luurega tegelevate riiklike organite üle nõuetekohast parlamentaarset kontrolli;

| 39. | rõhutab vajadust tugevdada ELi ja selle partnerriikide vastupanuvõimet, st suutlikkust tulla toime ja kohaneda nii sise- kui ka välisprobleemide ja šokkidega, muu hulgas hübriidohtudega; toonitab, et seetõttu on äärmiselt oluline tegeleda kriiside algpõhjustega, tugevdada riiklikke institutsioone, edendada õigusriigi põhimõtet ja kohtusüsteemi sõltumatust ning võtta mõjusaid meetmeid korruptsiooni vastu võitlemiseks; kutsub ELi üles toetama partnerriike tsiviiljulgeoleku sektori reformide läbiviimisel, sest need on äärmiselt olulised, et suurendada ühiskonna suutlikkust tulla toime erinevate ootamatute šokkidega; |
| --- | --- |

39.

rõhutab vajadust tugevdada ELi ja selle partnerriikide vastupanuvõimet, st suutlikkust tulla toime ja kohaneda nii sise- kui ka välisprobleemide ja šokkidega, muu hulgas hübriidohtudega; toonitab, et seetõttu on äärmiselt oluline tegeleda kriiside algpõhjustega, tugevdada riiklikke institutsioone, edendada õigusriigi põhimõtet ja kohtusüsteemi sõltumatust ning võtta mõjusaid meetmeid korruptsiooni vastu võitlemiseks; kutsub ELi üles toetama partnerriike tsiviiljulgeoleku sektori reformide läbiviimisel, sest need on äärmiselt olulised, et suurendada ühiskonna suutlikkust tulla toime erinevate ootamatute šokkidega;

| 40. | soovitab partnerriikidel tugevdada julgeoleku ja kaitse küsimustes ELiga tehtavat koostööd ning leida sõjaliste strateegiate osas ELiga ühiseid seisukohti; peab kiiduväärseks Gruusia, Moldova ja Ukraina osalemist ELi juhitavates kriisiohjamisoperatsioonides ning toonitab, et see suurendab pikas perspektiivis ELi ja tema partnerite sõjalist koostalitlusvõimet; soovitab Gruusial ja Moldoval kaaluda osalemist ELi lahingugruppide tegevuses; soovitab ELil osaleda aktiivsemalt Ida-Euroopa partnerriikide territooriumil puhkenud konfliktidele rahumeelse lahenduse leidmise protsessides; |
| --- | --- |

40.

soovitab partnerriikidel tugevdada julgeoleku ja kaitse küsimustes ELiga tehtavat koostööd ning leida sõjaliste strateegiate osas ELiga ühiseid seisukohti; peab kiiduväärseks Gruusia, Moldova ja Ukraina osalemist ELi juhitavates kriisiohjamisoperatsioonides ning toonitab, et see suurendab pikas perspektiivis ELi ja tema partnerite sõjalist koostalitlusvõimet; soovitab Gruusial ja Moldoval kaaluda osalemist ELi lahingugruppide tegevuses; soovitab ELil osaleda aktiivsemalt Ida-Euroopa partnerriikide territooriumil puhkenud konfliktidele rahumeelse lahenduse leidmise protsessides;

| 41. | rõhutab vajadust hoida Moldovat stabiilsena, võttes arvesse seal puhkenud poliitilist kriisi ja kestvat Transnistria konflikti, millega tuleb tegeleda kaasavate ja avatud läbirääkimiste teel; |
| --- | --- |

41.

rõhutab vajadust hoida Moldovat stabiilsena, võttes arvesse seal puhkenud poliitilist kriisi ja kestvat Transnistria konflikti, millega tuleb tegeleda kaasavate ja avatud läbirääkimiste teel;

| 42. | on veendunud, et Euroopa naabruse külmutatud konfliktidega (Transnistria, Abhaasia ja Lõuna-Osseetia ning Mägi-Karabahh) tuleb kiiremas korras tegeleda, et piirkond stabiliseerida; on veendunud, et Ida-Euroopa partnerriigid peaksid tegema omavahel tihedamat koostööd, et luua piirkondlikuks integratsiooniks tugev alus; |
| --- | --- |

42.

on veendunud, et Euroopa naabruse külmutatud konfliktidega (Transnistria, Abhaasia ja Lõuna-Osseetia ning Mägi-Karabahh) tuleb kiiremas korras tegeleda, et piirkond stabiliseerida; on veendunud, et Ida-Euroopa partnerriigid peaksid tegema omavahel tihedamat koostööd, et luua piirkondlikuks integratsiooniks tugev alus;

Jätkuv tegelemine desarmeerimisega ning relvade leviku ja nendega kauplemise põhjustatud ohtude maandamine

| 43. | kutsub ELi, selle liikmesriike ja partnerriike üles tegema aktiivseid jõupingutusi mitmepoolsete desarmeerimisalaste kokkulepete universaalsuse edendamiseks; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid kasutaksid paremini ära võimalusi partnerriike kaasavate ühiste desarmeerimisalaste algatuste edendamiseks ja toetamiseks; |
| --- | --- |

43.

kutsub ELi, selle liikmesriike ja partnerriike üles tegema aktiivseid jõupingutusi mitmepoolsete desarmeerimisalaste kokkulepete universaalsuse edendamiseks; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid kasutaksid paremini ära võimalusi partnerriike kaasavate ühiste desarmeerimisalaste algatuste edendamiseks ja toetamiseks;

| 44. | nõuab julgeolekupoliitikas suuremat keskendumist relvastuskontrolli küsimustele ning ebaseadusliku relvakaubanduse vastasele võitlusele; peab sellega seoses kiiduväärseks 2014. aasta detsembris jõustunud ÜRO relvakaubanduslepingut, mille eesmärk on suurendada relvakaubanduse valdkonnas vastutust ja läbipaistvust; nõuab tungivalt, et Ida-Euroopa partnerriigid liituksid ELi ühise seisukohaga relvaekspordi küsimuses; |
| --- | --- |

44.

nõuab julgeolekupoliitikas suuremat keskendumist relvastuskontrolli küsimustele ning ebaseadusliku relvakaubanduse vastasele võitlusele; peab sellega seoses kiiduväärseks 2014. aasta detsembris jõustunud ÜRO relvakaubanduslepingut, mille eesmärk on suurendada relvakaubanduse valdkonnas vastutust ja läbipaistvust; nõuab tungivalt, et Ida-Euroopa partnerriigid liituksid ELi ühise seisukohaga relvaekspordi küsimuses;

| 45. | toetab ELi ja selle partnerriikide vahelist koostööd massihävitusrelvade ning nende osade, aga ka keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumarelvade (CBRN-relvade) leviku ja salakaubaveo põhjustatud ohtude maandamisel; nõuab ELi keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumaohtude alase tippkeskuse teadmiste ja projektide toetusvahendite täiendavat edasiarendamist Kagu-Euroopa/Lõuna-Kaukaasia/Moldova/Ukraina jaoks; |
| --- | --- |

45.

toetab ELi ja selle partnerriikide vahelist koostööd massihävitusrelvade ning nende osade, aga ka keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumarelvade (CBRN-relvade) leviku ja salakaubaveo põhjustatud ohtude maandamisel; nõuab ELi keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumaohtude alase tippkeskuse teadmiste ja projektide toetusvahendite täiendavat edasiarendamist Kagu-Euroopa/Lõuna-Kaukaasia/Moldova/Ukraina jaoks;

| 46. | nõuab tungivalt, et EL võtaks arvesse, et Venemaa militariseerib aktiivselt ebaseaduslikult okupeeritud Krimmi poolsaart, paigaldades sinna muu hulgas tuumarelvi, mis on tõsiseks ohuks ELi ning Musta mere ja Vahemere piirkondade julgeolekule; kutsub Venemaad üles austama Ukraina rahvusvaheliselt tunnustatud piiride raames asjaolu, et Ukraina ei ole tuumariik; |
| --- | --- |

46.

nõuab tungivalt, et EL võtaks arvesse, et Venemaa militariseerib aktiivselt ebaseaduslikult okupeeritud Krimmi poolsaart, paigaldades sinna muu hulgas tuumarelvi, mis on tõsiseks ohuks ELi ning Musta mere ja Vahemere piirkondade julgeolekule; kutsub Venemaad üles austama Ukraina rahvusvaheliselt tunnustatud piiride raames asjaolu, et Ukraina ei ole tuumariik;

Võitlus terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ja küberkuritegevuse vastu

| 47. | rõhutab, kui oluline on mitmepoolne ja riikidevaheline koostöö nii ülemaailmsel kui ka piirkondlikul tasandil selleks, et tulla toime terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ja küberkuritegevuse põhjustatud ohtudega, kusjuures seda on toonitatud ka komisjoni 28. aprilli 2015. aasta teatises „Euroopa julgeoleku tegevuskava“; kutsub seetõttu ELi liikmesriike ja partnerriike üles tugevdama riiklike õiguskaitseorganite vahelist koostööd, et võidelda terrorismi ning rahvusvahelise ja piiriülese kuritegevuse vastu, nagu inimkaubandus (eelkõige kaubitsemine naiste ja lastega, aga ka uimastite, relvade ja kultuuriväärtustega), majanduskuriteod ja küberkuritegevus; ärgitab partnerriike elavdama nendes valdkondades piirkondlikus formaadis tehtavat omavahelist koostööd; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, kui oluline on mitmepoolne ja riikidevaheline koostöö nii ülemaailmsel kui ka piirkondlikul tasandil selleks, et tulla toime terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ja küberkuritegevuse põhjustatud ohtudega, kusjuures seda on toonitatud ka komisjoni 28. aprilli 2015. aasta teatises „Euroopa julgeoleku tegevuskava“; kutsub seetõttu ELi liikmesriike ja partnerriike üles tugevdama riiklike õiguskaitseorganite vahelist koostööd, et võidelda terrorismi ning rahvusvahelise ja piiriülese kuritegevuse vastu, nagu inimkaubandus (eelkõige kaubitsemine naiste ja lastega, aga ka uimastite, relvade ja kultuuriväärtustega), majanduskuriteod ja küberkuritegevus; ärgitab partnerriike elavdama nendes valdkondades piirkondlikus formaadis tehtavat omavahelist koostööd;

| 48. | nõuab tungivalt, et EL ning selle liikmes- ja partnerriigid lähendaksid ühtlustatud viisil oma poliitikat nii kodumaal kui ka välisriikides peetava terrorismivastase võitluse küsimuses; soovitab eelkõige tegeleda kodumaise terrorismi põhjustega, nagu poliitilise ja usulise äärmuslusega, ning teha lõpp terroristlikesse organisatsioonidesse värbamisele ja terrorirünnakutele õhutamisele; nõuab ELi välis- ja arengupoliitika vahendite täielikku ärakasutamist vaesuse, diskrimineerimise, tõrjutuse ja korruptsiooni vastu võitlemiseks, hea valitsemistava edendamiseks ning konfliktide ennetamiseks ja lahendamiseks, sest need aspektid on haavatavate ühiskonnarühmade äärmuslaste propagandast eemalhoidmiseks ülimalt tähtsad; |
| --- | --- |

48.

nõuab tungivalt, et EL ning selle liikmes- ja partnerriigid lähendaksid ühtlustatud viisil oma poliitikat nii kodumaal kui ka välisriikides peetava terrorismivastase võitluse küsimuses; soovitab eelkõige tegeleda kodumaise terrorismi põhjustega, nagu poliitilise ja usulise äärmuslusega, ning teha lõpp terroristlikesse organisatsioonidesse värbamisele ja terrorirünnakutele õhutamisele; nõuab ELi välis- ja arengupoliitika vahendite täielikku ärakasutamist vaesuse, diskrimineerimise, tõrjutuse ja korruptsiooni vastu võitlemiseks, hea valitsemistava edendamiseks ning konfliktide ennetamiseks ja lahendamiseks, sest need aspektid on haavatavate ühiskonnarühmade äärmuslaste propagandast eemalhoidmiseks ülimalt tähtsad;

| 49. | juhib tähelepanu asjaolule, et piirkonnas lokkab nii organiseeritud kuritegevus kui ka korruptsioon ja nende probleemidega tuleb tegeleda, et vältida piirkondlikku integratsiooni mõjutavaid võimalikke negatiivseid tagajärgi ja suurendada usaldust demokraatlike institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

49.

juhib tähelepanu asjaolule, et piirkonnas lokkab nii organiseeritud kuritegevus kui ka korruptsioon ja nende probleemidega tuleb tegeleda, et vältida piirkondlikku integratsiooni mõjutavaid võimalikke negatiivseid tagajärgi ja suurendada usaldust demokraatlike institutsioonide vastu;

| 50. | kutsub ELi liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama koostööd internetiettevõtjate ja sotsiaalvõrgustikega ning ka nende vahel, et piirata juurdepääsu veebis kättesaadavale terroristlikule sisule ja kõrvaldada terroristlikku propagandat, tagades samal ajal põhiõiguste ning eelkõige andmete puutumatuse ja andmekaitse õiguste austamise; |
| --- | --- |

50.

kutsub ELi liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama koostööd internetiettevõtjate ja sotsiaalvõrgustikega ning ka nende vahel, et piirata juurdepääsu veebis kättesaadavale terroristlikule sisule ja kõrvaldada terroristlikku propagandat, tagades samal ajal põhiõiguste ning eelkõige andmete puutumatuse ja andmekaitse õiguste austamise;

| 51. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste volinikule, Euroopa välisteenistusele ning ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

51.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste volinikule, Euroopa välisteenistusele ning ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastu võetud 22. märtsil 2016. aastal Belgias Brüsselis.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA-PROV(2015)0272.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA-PROV(2015)0269.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0232.

(5)  2009. aasta diplomaatiliste suhete loomise protokoll ning Türgi Vabariigi ja Armeenia Vabariigi vaheliste kahepoolsete suhete edendamise protokoll.

---

| 31.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/10

---

EURONESTI PARLAMENTAARSE ASSAMBLEE RESOLUTSIOON (1)

ELi mitmeaastase finantsperspektiivi ja selle mõju kohta majanduskoostööle idapartnerluse riikides

(2016/C 193/02)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika arengut alates 2004. aastast ja eelkõige komisjoni eduaruandeid selle rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika arengut alates 2004. aastast ja eelkõige komisjoni eduaruandeid selle rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni ning asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 18. novembri 2015. aasta ühisteatist Euroopa naabruspoliitika (ENP) läbivaatamise kohta ning nõukogu 14. detsembri 2015. aasta järeldusi Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 18. novembri 2015. aasta ühisteatist Euroopa naabruspoliitika (ENP) läbivaatamise kohta ning nõukogu 14. detsembri 2015. aasta järeldusi Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta,

| — | võttes arvesse järjestikuste idapartnerluse tippkohtumiste ühisdeklaratsioone ja täpsemalt viimast, 22. mail 2015 Riias vastu võetud deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järjestikuste idapartnerluse tippkohtumiste ühisdeklaratsioone ja täpsemalt viimast, 22. mail 2015 Riias vastu võetud deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ning vastavalt Ukraina, Gruusia ja Moldova Vabariigi vahel sõlmitud kahepoolseid assotsieerumislepinguid ning nende ajutist kohaldamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ning vastavalt Ukraina, Gruusia ja Moldova Vabariigi vahel sõlmitud kahepoolseid assotsieerumislepinguid ning nende ajutist kohaldamist,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 232/2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 232/2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend,

| — | võttes arvesse kodukorda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorda,

| A. | arvestades, et idapartnerlus on loonud mõtestatud raamistiku suhete süvendamiseks, poliitilise assotsieerimise kiirendamiseks ja majandusliku integratsiooni edendamiseks ELi ja idapartnerite vahel, toetades poliitilisi ja sotsiaal-majanduslikke reforme ning hõlbustades lähenemist ELi õigusaktidele ja poliitikale; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et idapartnerlus on loonud mõtestatud raamistiku suhete süvendamiseks, poliitilise assotsieerimise kiirendamiseks ja majandusliku integratsiooni edendamiseks ELi ja idapartnerite vahel, toetades poliitilisi ja sotsiaal-majanduslikke reforme ning hõlbustades lähenemist ELi õigusaktidele ja poliitikale;

| B. | arvestades, et idapartnerluse kaudu süvenevad ka partnerite omavahelised suhted ning see aitab kaasa teabe ja kogemuste vahetamisele arvukates reformivaldkondades, samuti ühiste standardite vastuvõtmisele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et idapartnerluse kaudu süvenevad ka partnerite omavahelised suhted ning see aitab kaasa teabe ja kogemuste vahetamisele arvukates reformivaldkondades, samuti ühiste standardite vastuvõtmisele;

| C. | arvestades, et igal partnerriigil on suveräänne õigus vabalt valida ambitsioonitase ja eesmärgid, mida ta tahab suhetes Euroopa Liidu ning teiste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega saavutada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et igal partnerriigil on suveräänne õigus vabalt valida ambitsioonitase ja eesmärgid, mida ta tahab suhetes Euroopa Liidu ning teiste piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega saavutada;

| D. | arvestades, et kuuest idapartnerist neli on Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmed (Armeenia, Gruusia, Moldova Vabariik ja Ukraina); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kuuest idapartnerist neli on Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmed (Armeenia, Gruusia, Moldova Vabariik ja Ukraina);

| E. | arvestades, et suurt osa naabruskonnast mõjutavad jätkuvalt relvastatud või külmutatud konfliktid ja kriisid, mis takistavad majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist ümberkujundamist ning piirkondlikku koostööd, stabiilsust ja julgeolekut; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et suurt osa naabruskonnast mõjutavad jätkuvalt relvastatud või külmutatud konfliktid ja kriisid, mis takistavad majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist ümberkujundamist ning piirkondlikku koostööd, stabiilsust ja julgeolekut;

| F. | arvestades, et aastatel 2014–2020 eraldatakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames selle 15,4 miljardi suurusest kogusummast idapoolsete naaberriikide piirkondlikele projektidele 741–906 miljonit eurot; arvestades, et nimetatud rahastamisvahendi kaudu pakutavate muude vahenditega on kaetud kahepoolne koostöö ELi ja naaberriikide vahel ning lõunanaabruse koostöö piirkondlikud projektid piiriülene koostöö; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et aastatel 2014–2020 eraldatakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames selle 15,4 miljardi suurusest kogusummast idapoolsete naaberriikide piirkondlikele projektidele 741–906 miljonit eurot; arvestades, et nimetatud rahastamisvahendi kaudu pakutavate muude vahenditega on kaetud kahepoolne koostöö ELi ja naaberriikide vahel ning lõunanaabruse koostöö piirkondlikud projektid piiriülene koostöö;

| G. | arvestades, et komisjon teatas oma 18. novembri 2015. aasta teatises Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta kavatsusest viia läbi põhjalik hindamine, et töötada välja võimalused (sh rahastamisvahend), millega saaks paremini ja tõhusamalt leida lahenduse naaberriikide rahalistele vajadustele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon teatas oma 18. novembri 2015. aasta teatises Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta kavatsusest viia läbi põhjalik hindamine, et töötada välja võimalused (sh rahastamisvahend), millega saaks paremini ja tõhusamalt leida lahenduse naaberriikide rahalistele vajadustele;

Piirkonnasisese majanduskoostöö tugevdamine idapoolsete naaberriikidega

| 1. | rõhutab, et idapartnerlusriigid on kultuuriliselt ja ajalooliselt tihedalt seotud nii üksteise kui ka Euroopa Liiduga ning jagavad Euroopa pärandit ja väärtusi; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et idapartnerlusriigid on kultuuriliselt ja ajalooliselt tihedalt seotud nii üksteise kui ka Euroopa Liiduga ning jagavad Euroopa pärandit ja väärtusi;

| 2. | toob esile, et majanduslik integratsioon idapartnerluse riikide vahel on endiselt suhteliselt madalal tasemel; rõhutab veel, et süvendatud turuintegratsioon ELi ja idapartnerluse riikide vahel ergutaks piirkonna majanduskasvu, tooks ka poliitilist kasu ning aitaks kaasa usalduse suurendamisele ja leppimisele piirkonnas; |
| --- | --- |

2.

toob esile, et majanduslik integratsioon idapartnerluse riikide vahel on endiselt suhteliselt madalal tasemel; rõhutab veel, et süvendatud turuintegratsioon ELi ja idapartnerluse riikide vahel ergutaks piirkonna majanduskasvu, tooks ka poliitilist kasu ning aitaks kaasa usalduse suurendamisele ja leppimisele piirkonnas;

| 3. | on seisukohal, et niikaua, kui idapartnerluse peamine eesmärk on partnerite poliitiline ja majanduslik integreerumine ELiga, peaks Euronesti parlamentaarne assamblee suurendama jõupingutusi, et hoogustada partnerriikide omavaheliste sidemete arengut; peab tervitatavaks tõsiasja, et 18. novembri 2015. aasta ühisteatises naabruspoliitika läbivaatamise kohta rõhutatakse vajadust tugevdada naabritevahelisi suhteid, kuid peab siiski kahetsusväärseks vähese tähelepanu pööramist idapartnerluse mitmepoolsele mõõtmele; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et niikaua, kui idapartnerluse peamine eesmärk on partnerite poliitiline ja majanduslik integreerumine ELiga, peaks Euronesti parlamentaarne assamblee suurendama jõupingutusi, et hoogustada partnerriikide omavaheliste sidemete arengut; peab tervitatavaks tõsiasja, et 18. novembri 2015. aasta ühisteatises naabruspoliitika läbivaatamise kohta rõhutatakse vajadust tugevdada naabritevahelisi suhteid, kuid peab siiski kahetsusväärseks vähese tähelepanu pööramist idapartnerluse mitmepoolsele mõõtmele;

| 4. | kutsub ELi ja Ida-Euroopa partnerriike üles pingutama selle nimel, et töötataks välja konkreetsed meetmed piirkondliku majanduskoostöö tugevdamiseks; on veendunud, et meetmete aluseks peaks olema selliste faktorite analüüs, mis takistavad piirkonnasisese majandusliku integratsiooni, ühiste huvide ja nende alade arengut, mis saaksid sellest arengust kõige enam kasu; |
| --- | --- |

4.

kutsub ELi ja Ida-Euroopa partnerriike üles pingutama selle nimel, et töötataks välja konkreetsed meetmed piirkondliku majanduskoostöö tugevdamiseks; on veendunud, et meetmete aluseks peaks olema selliste faktorite analüüs, mis takistavad piirkonnasisese majandusliku integratsiooni, ühiste huvide ja nende alade arengut, mis saaksid sellest arengust kõige enam kasu;

| 5. | rõhutab, et kahepoolsete põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade loomine Ukraina, Gruusia ja Moldova Vabariigiga on oluline instrument nüüdisaegse, läbipaistva ja prognoositava kaubanduse ning normide ühtlustamise saavutamiseks, samuti välismaiste otseinvesteeringute jaoks, mille tulemuseks on töökohtade loomine ja pikaajaline majanduskasv; on veendunud, et EL ja kolm assotsieerunud idapoolset naaberriiki võiksid kaaluda mitmepoolse mõõtme loomist riikide vahel, kes on allkirjastanud põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu, et lõppeesmärgina luua laiem majanduspiirkond, mis tugineb Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjadele ja suveräänsete valikute austamisele, nii nagu on märgitud 18. novembri 2015. aasta teatises Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et kahepoolsete põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade loomine Ukraina, Gruusia ja Moldova Vabariigiga on oluline instrument nüüdisaegse, läbipaistva ja prognoositava kaubanduse ning normide ühtlustamise saavutamiseks, samuti välismaiste otseinvesteeringute jaoks, mille tulemuseks on töökohtade loomine ja pikaajaline majanduskasv; on veendunud, et EL ja kolm assotsieerunud idapoolset naaberriiki võiksid kaaluda mitmepoolse mõõtme loomist riikide vahel, kes on allkirjastanud põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu, et lõppeesmärgina luua laiem majanduspiirkond, mis tugineb Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjadele ja suveräänsete valikute austamisele, nii nagu on märgitud 18. novembri 2015. aasta teatises Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta;

| 6. | võtab teadmiseks, et partnerriigid võivad majandus- ja kaubandussidemete tugevdamiseks nii ELi kui ka oma naabritega kasutada erinevaid võimalusi; on seisukohal, et siiski on veel ruumi tihedamaks koostööks ELi ja nende partnerriikide vahel, kes ei ole veel sõlminud assotsieerumislepingut ning põhjalikke ja laiaulatuslikke vabakaubanduslepinguid, seejuures tuleb täiel määral austada iga osapoole rahvusvahelisi kohustusi; rõhutab, et rahvusvaheliste standardite vastuvõtmine, muu hulgas Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjade alusel, võib olla tõhus võimalus tehniliste takistuste kõrvaldamiseks; peab sellega seoses tervitatavaks 18. novembri 2015. aasta teatises Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta sisalduvat ettepanekut allkirjastada tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise lepingud, mis võimaldavad tööstustoodete vaba liikumist konkreetsetes sektorites; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks, et partnerriigid võivad majandus- ja kaubandussidemete tugevdamiseks nii ELi kui ka oma naabritega kasutada erinevaid võimalusi; on seisukohal, et siiski on veel ruumi tihedamaks koostööks ELi ja nende partnerriikide vahel, kes ei ole veel sõlminud assotsieerumislepingut ning põhjalikke ja laiaulatuslikke vabakaubanduslepinguid, seejuures tuleb täiel määral austada iga osapoole rahvusvahelisi kohustusi; rõhutab, et rahvusvaheliste standardite vastuvõtmine, muu hulgas Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjade alusel, võib olla tõhus võimalus tehniliste takistuste kõrvaldamiseks; peab sellega seoses tervitatavaks 18. novembri 2015. aasta teatises Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta sisalduvat ettepanekut allkirjastada tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise lepingud, mis võimaldavad tööstustoodete vaba liikumist konkreetsetes sektorites;

| 7. | juhib tähelepanu Kesk- ja Ida-Euroopa ning Lääne-Balkani riikide majandusintegratsiooni edukatele näidetele, mis võiksid olla idapartnerlusriikidele eeskujuks majandusintegratsiooni süvendamisel; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu Kesk- ja Ida-Euroopa ning Lääne-Balkani riikide majandusintegratsiooni edukatele näidetele, mis võiksid olla idapartnerlusriikidele eeskujuks majandusintegratsiooni süvendamisel;

| 8. | rõhutab, et selleks on vaja idapoolsete partnerite ühist poliitilist tahet; kutsub seetõttu idapartnereid üles mõtlema süvendatud koostöö saavutamiseks läbi oma vastastikused suhted; kutsub ELi sellega seoses üles pakkuma teadmisi ja tuge, et aidata oma partneritel otsida uusi võimalusi ühiseks majandusarenguks; on arvamusel, et kasvav lähenemine ja koostöö, eelkõige sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete, tehniliste eeskirjade ja vastavushindamise, tolliküsimustes toimuva vastastikuse haldusabi, e-turu ühtlustamise, riigihanke, transpordi-, viisa- ja haridusalaste vahetuste valdkonnas sisaldavad endas suuri võimalusi suurendada heaolu, millest saaksid kasu kõikide partnerriikide elanikud, ning mis lisaks sellele mõjuks positiivselt ka kogu piirkonna ärikliimale ning avardaks ettevõtjate võimalusi väärtusahelates; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et selleks on vaja idapoolsete partnerite ühist poliitilist tahet; kutsub seetõttu idapartnereid üles mõtlema süvendatud koostöö saavutamiseks läbi oma vastastikused suhted; kutsub ELi sellega seoses üles pakkuma teadmisi ja tuge, et aidata oma partneritel otsida uusi võimalusi ühiseks majandusarenguks; on arvamusel, et kasvav lähenemine ja koostöö, eelkõige sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete, tehniliste eeskirjade ja vastavushindamise, tolliküsimustes toimuva vastastikuse haldusabi, e-turu ühtlustamise, riigihanke, transpordi-, viisa- ja haridusalaste vahetuste valdkonnas sisaldavad endas suuri võimalusi suurendada heaolu, millest saaksid kasu kõikide partnerriikide elanikud, ning mis lisaks sellele mõjuks positiivselt ka kogu piirkonna ärikliimale ning avardaks ettevõtjate võimalusi väärtusahelates;

| 9. | rõhutab vabade ja avatud teede tähtsust; rõhutab ka, et transpordi liberaliseerimine on erakordselt oluline riikide jaoks, kes ei oma sadamaid ega muud juurdepääsu merele; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vabade ja avatud teede tähtsust; rõhutab ka, et transpordi liberaliseerimine on erakordselt oluline riikide jaoks, kes ei oma sadamaid ega muud juurdepääsu merele;

ELi rahastamisvahendid piirkonnasisese majandusintegratsiooni tõhustamiseks

| 10. | märgib, et EL toetab rahaliselt piirkondlikku integratsiooni, mis kulgeb ELi standarditega ühtlustamise ja parimate tavade kaudu, eelkõige Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi vahendusel; juhib tähelepanu asjaolule, et suurem osa Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi eelarvest kasutatakse kahepoolsete suhete arendamiseks ELi ja idapoolsete partnerriikide vahel, ent mõne vahendiga toetatakse ka projekte, mis on seotud Euroopa naabruspoliitikaga tervikuna või käsitlevad konkreetselt idapartnerluse piirkondlikku mõõdet; |
| --- | --- |

10.

märgib, et EL toetab rahaliselt piirkondlikku integratsiooni, mis kulgeb ELi standarditega ühtlustamise ja parimate tavade kaudu, eelkõige Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi vahendusel; juhib tähelepanu asjaolule, et suurem osa Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi eelarvest kasutatakse kahepoolsete suhete arendamiseks ELi ja idapoolsete partnerriikide vahel, ent mõne vahendiga toetatakse ka projekte, mis on seotud Euroopa naabruspoliitikaga tervikuna või käsitlevad konkreetselt idapartnerluse piirkondlikku mõõdet;

| 11. | võtab teadmiseks praegu idapoolsete naaberriikide piirkondlike programmide raames toimuvad projektid; märgib, et on arusaamatu, mil määral aitavad need programmid kaasa piirkonnasisese integratsiooni süvendamisele; palub seetõttu komisjonil lisada see mõõde oma aruandesse; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks praegu idapoolsete naaberriikide piirkondlike programmide raames toimuvad projektid; märgib, et on arusaamatu, mil määral aitavad need programmid kaasa piirkonnasisese integratsiooni süvendamisele; palub seetõttu komisjonil lisada see mõõde oma aruandesse;

| 12. | peab tervitatavaks tõsiasja, et mitme ELi programmiga püütakse tõsta idapartnerluse riikide regulatiivsete ja tehniliste standardite taset, mis on vajalik selleks, et tekitada majanduskoostöö süvendamise potentsiaal nii idapartnerluse riikide kui ka nende ja ELi liikmesriikide vahel; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles esitama konkreetsemaid ettepanekuid tehnilise abi instrumendi (TAIEX ja mestimine) kaasajastamiseks ja strateegiliseks kooskõlastamiseks, millest anti teada 18. novembri 2015. aasta ühisteatises; on veendunud, et ELi tehnilist abi ei tuleks anda mitte üksnes kahepoolsel, vaid ka mitmepoolsel alusel, et tagada koordineerimine ja aidata kaasa piirkonna ühiste reguleerivate eeskirjade loomisele; |
| --- | --- |

12.

peab tervitatavaks tõsiasja, et mitme ELi programmiga püütakse tõsta idapartnerluse riikide regulatiivsete ja tehniliste standardite taset, mis on vajalik selleks, et tekitada majanduskoostöö süvendamise potentsiaal nii idapartnerluse riikide kui ka nende ja ELi liikmesriikide vahel; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles esitama konkreetsemaid ettepanekuid tehnilise abi instrumendi (TAIEX ja mestimine) kaasajastamiseks ja strateegiliseks kooskõlastamiseks, millest anti teada 18. novembri 2015. aasta ühisteatises; on veendunud, et ELi tehnilist abi ei tuleks anda mitte üksnes kahepoolsel, vaid ka mitmepoolsel alusel, et tagada koordineerimine ja aidata kaasa piirkonna ühiste reguleerivate eeskirjade loomisele;

| 13. | peab tervitatavaks asjaolu, et komisjon soovib järgmisel aastal rakendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna (DCFTA) rahastu, mille kaudu antakse järgmise kümne aasta jooksul ELi eelarvest toetusi ligi 200 miljoni euro ulatuses; märgib, et eeldatavalt antakse selle vahendiga nendes kolmes idapartnerluse riigis, millel on ELiga süvendatud ja laiaulatuslik vabakaubandusleping, väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele võimalus teha uusi investeeringuid vähemalt kahe miljardi euro väärtuses; rõhutab, et juurdepääs rahastamisele on VKEde üks peamisi probleeme; kutsub ELi üles tagama vahendite kiire jõudmise VKE-deni, samuti kindlustama, et ELi toetus on soodustatud isikutele selgelt nähtav, ning et VKE-d on nimetatud algatusest teadlikud; kutsub komisjoni üles kaaluma selle vahendi raames toetuste eraldamise võimalust piirkondliku koostöö edendamiseks; |
| --- | --- |

13.

peab tervitatavaks asjaolu, et komisjon soovib järgmisel aastal rakendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna (DCFTA) rahastu, mille kaudu antakse järgmise kümne aasta jooksul ELi eelarvest toetusi ligi 200 miljoni euro ulatuses; märgib, et eeldatavalt antakse selle vahendiga nendes kolmes idapartnerluse riigis, millel on ELiga süvendatud ja laiaulatuslik vabakaubandusleping, väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele võimalus teha uusi investeeringuid vähemalt kahe miljardi euro väärtuses; rõhutab, et juurdepääs rahastamisele on VKEde üks peamisi probleeme; kutsub ELi üles tagama vahendite kiire jõudmise VKE-deni, samuti kindlustama, et ELi toetus on soodustatud isikutele selgelt nähtav, ning et VKE-d on nimetatud algatusest teadlikud; kutsub komisjoni üles kaaluma selle vahendi raames toetuste eraldamise võimalust piirkondliku koostöö edendamiseks;

| 14. | on seisukohal, et ainuüksi ELi toetusest ei piisa, kuna ELi institutsioonid, eelkõige Euroopa Investeerimispank, sõltuvad laenude väljamaksmisel kohalike finantsturgude partnerpankadest; nõuab tungivalt, et partnerriigid viiksid ellu ulatuslikud reformid, mis tagaksid VKE-dele vajalikud turutingimused; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et ainuüksi ELi toetusest ei piisa, kuna ELi institutsioonid, eelkõige Euroopa Investeerimispank, sõltuvad laenude väljamaksmisel kohalike finantsturgude partnerpankadest; nõuab tungivalt, et partnerriigid viiksid ellu ulatuslikud reformid, mis tagaksid VKE-dele vajalikud turutingimused;

| 15. | peab tervitatavaks komisjoni koordineeritava idapartnerluse 2. platvormi „Majandusintegratsioon ja lähenemine ELi poliitikale“ jõupingutusi, mis kujutab endast foorumi dialoogiks, mille siht on aidata kaasa vaba turumajanduse arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale arendamisele partnerriikides; kutsub komisjoni üles astuma vajalikke samme, et muuta platvormi volitused tugevamaks ning kujundada need strateegiliseks organiks, mis määrab kindlaks valdkonnad, kus parimate tavade vahetamisest ja standardite lähendamisest saadaks suurimat kasu mitte üksnes majanduslikul integreerumisel ELiga, vaid ka piirkonnasisesel tasandil; |
| --- | --- |

15.

peab tervitatavaks komisjoni koordineeritava idapartnerluse 2. platvormi „Majandusintegratsioon ja lähenemine ELi poliitikale“ jõupingutusi, mis kujutab endast foorumi dialoogiks, mille siht on aidata kaasa vaba turumajanduse arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale arendamisele partnerriikides; kutsub komisjoni üles astuma vajalikke samme, et muuta platvormi volitused tugevamaks ning kujundada need strateegiliseks organiks, mis määrab kindlaks valdkonnad, kus parimate tavade vahetamisest ja standardite lähendamisest saadaks suurimat kasu mitte üksnes majanduslikul integreerumisel ELiga, vaid ka piirkonnasisesel tasandil;

| 16. | peab tervitatavaks ettepanekut, mille kohaselt EL peaks toetama oma partnereid nende majanduse kaasajastamisel, et saavutada jätkusuutlik majanduskasv, nii nagu on märgitud 18. novembri 2015. aasta ühisteatises; teeb ettepaneku edendada ja jätkata Euroopa naabruspoliitika raames kahepoolsete projektide kontekstis tõhusat koostööd assotsieerumislepingu rakendamiseks liikmesriikide ekspertide abiga; |
| --- | --- |

16.

peab tervitatavaks ettepanekut, mille kohaselt EL peaks toetama oma partnereid nende majanduse kaasajastamisel, et saavutada jätkusuutlik majanduskasv, nii nagu on märgitud 18. novembri 2015. aasta ühisteatises; teeb ettepaneku edendada ja jätkata Euroopa naabruspoliitika raames kahepoolsete projektide kontekstis tõhusat koostööd assotsieerumislepingu rakendamiseks liikmesriikide ekspertide abiga;

| 17. | on veendunud, et Ida-Euroopa partnerriikide parlamendid ja Euroopa Parlament peaksid olema kaasatud sellesse strateegilisemasse lähenemisviisi ning et Euronesti parlamentaarne assamblee võiks anda sellesse väärtusliku panuse; |
| --- | --- |

17.

on veendunud, et Ida-Euroopa partnerriikide parlamendid ja Euroopa Parlament peaksid olema kaasatud sellesse strateegilisemasse lähenemisviisi ning et Euronesti parlamentaarne assamblee võiks anda sellesse väärtusliku panuse;

| 18. | teeb oma kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile ning Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

18.

teeb oma kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile ning Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastu võetud 22. märtsil 2016. aastal Belgias Brüsselis.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA-PROV(2015)0272.

---

| 31.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/13

---

EURONESTI PARLAMENTAARSE ASSAMBLEE RESOLUTSIOON (1)

ebatraditsioonilise gaasi arengupoliitika ja selle võimaliku mõju kohta energiaturgudele ELis ja Ida-Euroopa partnerriikides

(2016/C 193/03)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisakti,

| — | võttes arvesse 21. ja 22. mail 2015. aastal Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. ja 22. mail 2015. aastal Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. oktoobri 2014. aasta järeldusi kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. oktoobri 2014. aasta järeldusi kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030,

| — | võttes arvesse Pariisis 30. novembrist kuni 10. detsembrini 2015 toimunud ÜRO kliimamuutuste konverentsi otsuseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisis 30. novembrist kuni 10. detsembrini 2015 toimunud ÜRO kliimamuutuste konverentsi otsuseid,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2014. aasta resolutsiooni kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2014. aasta resolutsiooni kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni energia tegevuskava kohta aastani 2050 ja tuleviku kohta koos energiaga (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni energia tegevuskava kohta aastani 2050 ja tuleviku kohta koos energiaga (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni energiapoliitika alase koostöö kohta ELi välispartneritega: strateegiline lähenemisviis kindla, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise energiavarustuse tagamisele (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni energiapoliitika alase koostöö kohta ELi välispartneritega: strateegiline lähenemisviis kindla, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise energiavarustuse tagamisele (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta teatist „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030“ (COM(2014)0015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta teatist „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030“ (COM(2014)0015),

| — | võttes arvesse Armeenia, Aserbaidžaani, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukraina riiklikke energiastrateegia dokumente vastavalt kuni 2020. ja 2030. aastani, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Armeenia, Aserbaidžaani, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukraina riiklikke energiastrateegia dokumente vastavalt kuni 2020. ja 2030. aastani,

| — | võttes arvesse 2014.–2017. aasta idapartnerluse põhieesmärke ja tööprogrammi (3. platvorm – energiajulgeolek), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014.–2017. aasta idapartnerluse põhieesmärke ja tööprogrammi (3. platvorm – energiajulgeolek),

| — | võttes arvesse Ida-Euroopa energiatõhususe ja keskkonnapartnerluse (E5P) loomist 2009. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ida-Euroopa energiatõhususe ja keskkonnapartnerluse (E5P) loomist 2009. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artiklit 194, mille kohaselt kohaldatakse lepingu sätteid, millega kehtestatakse liidu meetmed energia valdkonnas, muu hulgas ilma et see piiraks aluslepingute muude sätete, sealhulgas eelkõige artikli 192 lõike 2 kohaldamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artiklit 194, mille kohaselt kohaldatakse lepingu sätteid, millega kehtestatakse liidu meetmed energia valdkonnas, muu hulgas ilma et see piiraks aluslepingute muude sätete, sealhulgas eelkõige artikli 192 lõike 2 kohaldamist,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (5),

| — | võttes arvesse 2014. ja 2015. aasta iga-aastaseid aruandeid Euroopa Parlamendile ja riikide parlamentidele energiaühenduse tegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. ja 2015. aasta iga-aastaseid aruandeid Euroopa Parlamendile ja riikide parlamentidele energiaühenduse tegevuse kohta,

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu liikmesriigid ja nende Ida-Euroopa partnerid on eelkõige ise vastutavad oma energiaallikate jaotuse ja kasvava energianõudluse rahuldamise eest ning et Euroopa Liidu liikmesriigid peavad talitama vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 194 ning sellest tulenevalt tagama energiaturu toimimise ja energiaga varustamise kindluse ning edendama energia tõhusat kasutamist ja säästmist, ning samuti taastuvate energiaallikate väljaarendamist ja energiavõrkude sidumist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu liikmesriigid ja nende Ida-Euroopa partnerid on eelkõige ise vastutavad oma energiaallikate jaotuse ja kasvava energianõudluse rahuldamise eest ning et Euroopa Liidu liikmesriigid peavad talitama vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 194 ning sellest tulenevalt tagama energiaturu toimimise ja energiaga varustamise kindluse ning edendama energia tõhusat kasutamist ja säästmist, ning samuti taastuvate energiaallikate väljaarendamist ja energiavõrkude sidumist;

| B. | arvestades, et kiiresti areneval energiamaastikul, mida iseloomustab kasvav ülemaailmne konkurents ressursside pärast, energiahindade tõus ja suurenev hinnaerinevus mõnede meie peamiste konkurentidega, vajavad Euroopa riigid ja kodanikud sellist energiat, mis oleks jätkusuutlik, taskukohase hinnaga ning mille tarnimine oleks kindel ja usaldusväärne; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kiiresti areneval energiamaastikul, mida iseloomustab kasvav ülemaailmne konkurents ressursside pärast, energiahindade tõus ja suurenev hinnaerinevus mõnede meie peamiste konkurentidega, vajavad Euroopa riigid ja kodanikud sellist energiat, mis oleks jätkusuutlik, taskukohase hinnaga ning mille tarnimine oleks kindel ja usaldusväärne;

| C. | arvestades, et meie riigid seisavad endiselt silmitsi mitmete energiaprobleemidega, nagu dekarboniseerimine, kasvav impordisõltuvus ühest monopoolsest tarnijast (koos energiavarustuse kindlusega seotud riskidega), energiavarustuse kasutamine poliitilise mõjutusvahendina, energia siseturu väljakujundamine, kütteostuvõimetus ja energiahindade mõju konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et meie riigid seisavad endiselt silmitsi mitmete energiaprobleemidega, nagu dekarboniseerimine, kasvav impordisõltuvus ühest monopoolsest tarnijast (koos energiavarustuse kindlusega seotud riskidega), energiavarustuse kasutamine poliitilise mõjutusvahendina, energia siseturu väljakujundamine, kütteostuvõimetus ja energiahindade mõju konkurentsivõimele;

| D. | arvestades, et ebatraditsioonilistel süsivesinikel on potentsiaal tugevdada kohalikke energiaallikaid ja vähendada impordisõltuvust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ebatraditsioonilistel süsivesinikel on potentsiaal tugevdada kohalikke energiaallikaid ja vähendada impordisõltuvust;

| E. | arvestades, et suuremahulise hüdrolõhkumisega seotud tehnikad, mida tavaliselt nimetatakse „hüdrofrakkimiseks“, on tekitanud muret inimeste tervise ja keskkonnamõjude pärast; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et suuremahulise hüdrolõhkumisega seotud tehnikad, mida tavaliselt nimetatakse „hüdrofrakkimiseks“, on tekitanud muret inimeste tervise ja keskkonnamõjude pärast;

| F. | arvestades, et komisjon soovib tagada keskkonnaeesmärkidele vastavust seoses ebatraditsiooniliste süsivesinike, nagu kildagaasi kaevandamisega ja tahab veenduda, et üksikprojektidest ja nende kumulatiivsest arengust tekkivaid riske käsitletaks adekvaatselt nendes ELi liikmesriikides, mis soovivad niisuguseid ressursse uurida ja kasutada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon soovib tagada keskkonnaeesmärkidele vastavust seoses ebatraditsiooniliste süsivesinike, nagu kildagaasi kaevandamisega ja tahab veenduda, et üksikprojektidest ja nende kumulatiivsest arengust tekkivaid riske käsitletaks adekvaatselt nendes ELi liikmesriikides, mis soovivad niisuguseid ressursse uurida ja kasutada;

| G. | arvestades, et 22. jaanuaril 2014 reageeris komisjon üleskutsele kiiresti tegutseda, võttes vastu soovituse, mille eesmärgiks on aidata tagada selgus ja prognoositavus riigiasutuste, turuosaliste ja kodanike jaoks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 22. jaanuaril 2014 reageeris komisjon üleskutsele kiiresti tegutseda, võttes vastu soovituse, mille eesmärgiks on aidata tagada selgus ja prognoositavus riigiasutuste, turuosaliste ja kodanike jaoks;

| H. | arvestades, et komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta soovituses 2014/70/EL, milles esitatakse miinimumpõhimõtted süsivesinike (näiteks kildagaas) uurimiseks ja tootmiseks suuremahulise hüdrofrakkimise teel, (6) kutsutakse ELi liikmesriike üles järgima miinimumpõhimõtteid seoses nende suuremahulisel hüdrolõhkumisel põhinevale süsivesinike uurimisele ja tootmisele kohaldatavate õigusaktide rakendamise või kohandamisega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta soovituses 2014/70/EL, milles esitatakse miinimumpõhimõtted süsivesinike (näiteks kildagaas) uurimiseks ja tootmiseks suuremahulise hüdrofrakkimise teel, (6) kutsutakse ELi liikmesriike üles järgima miinimumpõhimõtteid seoses nende suuremahulisel hüdrolõhkumisel põhinevale süsivesinike uurimisele ja tootmisele kohaldatavate õigusaktide rakendamise või kohandamisega;

| I. | arvestades, et kuigi ülemaailmne majanduskriis ja madalad naftahinnad on fossiilkütuste kaevandamisse investeerimisele negatiivselt mõjunud, on rahvusvahelistel finantsasutustel endiselt oluline osa riikide vahendite ja laenude võimendamisel, mis lähevad sellistesse investeeringutesse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kuigi ülemaailmne majanduskriis ja madalad naftahinnad on fossiilkütuste kaevandamisse investeerimisele negatiivselt mõjunud, on rahvusvahelistel finantsasutustel endiselt oluline osa riikide vahendite ja laenude võimendamisel, mis lähevad sellistesse investeeringutesse;

| J. | arvestades, et kildagaasimaardlate avastamine riikides, kus eelnevalt ei olnud kasutuskõlblikke gaasivarusid, annab maagaasi importivatele riikidele võimaluse ennast tootjateks ümber kujundada, võimaldades neil kindlustada pikaajaline maagaasi vajadus omamaisest allikast, ja/või muutuda uue väljatöötatud veeldatud maagaasi eksportijateks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kildagaasimaardlate avastamine riikides, kus eelnevalt ei olnud kasutuskõlblikke gaasivarusid, annab maagaasi importivatele riikidele võimaluse ennast tootjateks ümber kujundada, võimaldades neil kindlustada pikaajaline maagaasi vajadus omamaisest allikast, ja/või muutuda uue väljatöötatud veeldatud maagaasi eksportijateks;

| K. | arvestades, et ELil ja tema Ida-Euroopa partnerriikidel tuleb asjakohaste meetmete väljatöötamisel, millega pannakse kohustused tööstussektoritele, mis arendavad uut ebatraditsiooniliste fossiilkütuste kaevandamist selliste maavarade uurimise ja kasutamise kontekstis, arvesse võtta oma majanduse ja süsivesinikke (näiteks fossiilkütust) kaevandavate sektorite üldist konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELil ja tema Ida-Euroopa partnerriikidel tuleb asjakohaste meetmete väljatöötamisel, millega pannakse kohustused tööstussektoritele, mis arendavad uut ebatraditsiooniliste fossiilkütuste kaevandamist selliste maavarade uurimise ja kasutamise kontekstis, arvesse võtta oma majanduse ja süsivesinikke (näiteks fossiilkütust) kaevandavate sektorite üldist konkurentsivõimet;

| 1. | rõhutab ELi abi olulisust seoses poliitikasoovitustega, mis sätestati soovituses 2014/70/EL; |
| --- | --- |

1.

rõhutab ELi abi olulisust seoses poliitikasoovitustega, mis sätestati soovituses 2014/70/EL;

| 2. | toetab miinimumpõhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni soovituses 2014/70/EL ja mille eesmärgiks on tagada rahvatervise, kliima ja keskkonnatingimuste ohutus, ressursside tõhus kasutamine, konkurentsi läbipaistev korraldamine ehitamisel, kasutamisel ja käitamisel ning avalikkuse teavitamine; palub nendel ELi liikmesriikidel, kes kavatsevad kasutada hüdrolõhkumist, järgida neid põhimõtteid; |
| --- | --- |

2.

toetab miinimumpõhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni soovituses 2014/70/EL ja mille eesmärgiks on tagada rahvatervise, kliima ja keskkonnatingimuste ohutus, ressursside tõhus kasutamine, konkurentsi läbipaistev korraldamine ehitamisel, kasutamisel ja käitamisel ning avalikkuse teavitamine; palub nendel ELi liikmesriikidel, kes kavatsevad kasutada hüdrolõhkumist, järgida neid põhimõtteid;

| 3. | nõuab tingimuste loomist, mis on vajalikud turvaliseks ja tõhusaks süsivesinike (näiteks kildagaas) uurimiseks ja tootmiseks suuremahulise hüdrolõhkumise teel; |
| --- | --- |

3.

nõuab tingimuste loomist, mis on vajalikud turvaliseks ja tõhusaks süsivesinike (näiteks kildagaas) uurimiseks ja tootmiseks suuremahulise hüdrolõhkumise teel;

| 4. | rõhutab, et Ida-Euroopa partnerriigid peavad tegelema rahva murega hüdrolõhkumise võimalike negatiivsete tagajärgede pärast ja tagama kõrgeimad keskkonna-, sotsiaalsed, rahvatervise-, tõhususe- ja ohutusstandardid ning läbipaistva konkurentsi ebatraditsioonilise gaasi kaevanduse ehitamisel, kasutamisel ja käitamisel; samuti rõhutab keskkonna- ja rahvatervise ohtude vältimise vajadust; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et Ida-Euroopa partnerriigid peavad tegelema rahva murega hüdrolõhkumise võimalike negatiivsete tagajärgede pärast ja tagama kõrgeimad keskkonna-, sotsiaalsed, rahvatervise-, tõhususe- ja ohutusstandardid ning läbipaistva konkurentsi ebatraditsioonilise gaasi kaevanduse ehitamisel, kasutamisel ja käitamisel; samuti rõhutab keskkonna- ja rahvatervise ohtude vältimise vajadust;

| 5. | juhib tähelepanu konkreetsetele probleemidele seoses maagaasi kasutamisega, mis moodustab praegu veerandi ELi primaarenergia tarbimisest ning võiks anda olulise panuse kasvuhoonegaaside vähendamiseks lühemas ja keskpikas perspektiivis, kui sellega asendataks rohkem süsihappegaasi tekitavad fossiilkütused; rõhutab eelkõige seda, et naftapõhisest küttest sõltuvad piirkonnad saaksid tarbijatasandil vähendada oma heitkoguseid, kui nad kutsuksid koduomanikke üles minema üle maagaasiküttele; märgib, et nendes piirkondades ei tohiks takistada energiatõhususe suurendamist sellistes olulistes sektorites nagu ehitised ega taastuvate energiaallikate kasutamise maksimeerimist; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu konkreetsetele probleemidele seoses maagaasi kasutamisega, mis moodustab praegu veerandi ELi primaarenergia tarbimisest ning võiks anda olulise panuse kasvuhoonegaaside vähendamiseks lühemas ja keskpikas perspektiivis, kui sellega asendataks rohkem süsihappegaasi tekitavad fossiilkütused; rõhutab eelkõige seda, et naftapõhisest küttest sõltuvad piirkonnad saaksid tarbijatasandil vähendada oma heitkoguseid, kui nad kutsuksid koduomanikke üles minema üle maagaasiküttele; märgib, et nendes piirkondades ei tohiks takistada energiatõhususe suurendamist sellistes olulistes sektorites nagu ehitised ega taastuvate energiaallikate kasutamise maksimeerimist;

| 6. | toetab kildagaasi kasutamist ELi liikmesriikides, arvestades asjaolu, et see oleks võimalik asendaja rohkem süsihappegaasi tekitavatele fossiilkütustele, kodumaine maagaasiallikas (vähendades sellega sõltuvust teistest energiatarnijatest) ning võimalik tõukejõud uute töökohtade loomiseks, majanduskasvu edendamiseks ja täiendavate riigitulude allikas; |
| --- | --- |

6.

toetab kildagaasi kasutamist ELi liikmesriikides, arvestades asjaolu, et see oleks võimalik asendaja rohkem süsihappegaasi tekitavatele fossiilkütustele, kodumaine maagaasiallikas (vähendades sellega sõltuvust teistest energiatarnijatest) ning võimalik tõukejõud uute töökohtade loomiseks, majanduskasvu edendamiseks ja täiendavate riigitulude allikas;

| 7. | rõhutab nii kildagaasi kaevandamisest tulenevaid potentsiaalseid uusi võimalusi kui ka probleeme, mida on rõhutatud komisjoni soovituses 2014/70/EL; |
| --- | --- |

7.

rõhutab nii kildagaasi kaevandamisest tulenevaid potentsiaalseid uusi võimalusi kui ka probleeme, mida on rõhutatud komisjoni soovituses 2014/70/EL;

| 8. | nõuab, et intensiivistataks alus- ja rakendusuuringuid ning temaatilisi teadusuuringuid seoses teadusliku prognoosimise ja maavarade otsimise piirkondade määramisega, mille söemaardlates arendataks paekivi, suure kontsentratsiooniga orgaaniliste ainete ja metaani kaevandamist, mida võib ühendada gaasi kaevandamisega kõikides nafta-, gaasi- ja kivisöemaardlates; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et intensiivistataks alus- ja rakendusuuringuid ning temaatilisi teadusuuringuid seoses teadusliku prognoosimise ja maavarade otsimise piirkondade määramisega, mille söemaardlates arendataks paekivi, suure kontsentratsiooniga orgaaniliste ainete ja metaani kaevandamist, mida võib ühendada gaasi kaevandamisega kõikides nafta-, gaasi- ja kivisöemaardlates;

| 9. | rõhutab vajadust valmistada ette normatiivne ja tehniline dokumentatsioon ning kooskõlastada see tõhusa maavarade otsimise, kasutamise ja tootmise valdkonna rahvusvaheliste standarditega ka Ida-Euroopa partnerriikides asuvate kildagaasikihtide osas; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust valmistada ette normatiivne ja tehniline dokumentatsioon ning kooskõlastada see tõhusa maavarade otsimise, kasutamise ja tootmise valdkonna rahvusvaheliste standarditega ka Ida-Euroopa partnerriikides asuvate kildagaasikihtide osas;

| 10. | nõuab õigusaktide parandamist seoses aluspinnase kasutamisega nafta ja gaasi tootmiseks ning aluspinnase kasutamisega seotud negatiivsete või potentsiaalselt negatiivsete keskkonna- ja ühiskonnamõjude hindamist, ärahoidmist ja kaotamist; |
| --- | --- |

10.

nõuab õigusaktide parandamist seoses aluspinnase kasutamisega nafta ja gaasi tootmiseks ning aluspinnase kasutamisega seotud negatiivsete või potentsiaalselt negatiivsete keskkonna- ja ühiskonnamõjude hindamist, ärahoidmist ja kaotamist;

Võimalik mõju energiaturgudele ELi liikmesriikides ja Ida-Euroopa partnerriikides

| 11. | on arvamusel, et kildagaasi tootmine võib tuua otsest või kaudset majanduslikku kasu ELi liikmesriikidele ja Ida-Euroopa partnerriikidele, piirkondadele, kohalikele kogukondadele, ettevõtetele ja kodanikele, näiteks piirkondlike investeeringute kaudu taristusse, otseste või kaudsete tööhõivevõimaluste ning avalikku sektorisse maksude, lõivude ja litsentsitasude kaudu; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et kildagaasi tootmine võib tuua otsest või kaudset majanduslikku kasu ELi liikmesriikidele ja Ida-Euroopa partnerriikidele, piirkondadele, kohalikele kogukondadele, ettevõtetele ja kodanikele, näiteks piirkondlike investeeringute kaudu taristusse, otseste või kaudsete tööhõivevõimaluste ning avalikku sektorisse maksude, lõivude ja litsentsitasude kaudu;

| 12. | juhib tähelepanu Ameerika Ühendriikide näitele, kus ebatraditsiooniline gaas moodustab 60 % omamaisest gaasitoodangust, millest kildagaasi tootmine kasvab kõige kiiremini; juhib tähelepanu asjaolule, et see oluline maagaasi kohaliku tootmise suurenemine on kaasa toonud madalamad gaasi hinnad Ameerika Ühendriikides ning on ajutiselt mõjutanud ka veeldatud maagaasi impordihindu ELis; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu Ameerika Ühendriikide näitele, kus ebatraditsiooniline gaas moodustab 60 % omamaisest gaasitoodangust, millest kildagaasi tootmine kasvab kõige kiiremini; juhib tähelepanu asjaolule, et see oluline maagaasi kohaliku tootmise suurenemine on kaasa toonud madalamad gaasi hinnad Ameerika Ühendriikides ning on ajutiselt mõjutanud ka veeldatud maagaasi impordihindu ELis;

| 13. | võtab teadmiseks Euroopa Ülemkogu 22. mai 2013. aasta järeldused, mis rõhutavad vajadust mitmekesistada Euroopa energiavarustust ja välja arendada turvalised ja omamaised energiaressursid, mille eesmärgiks on tagada varustuskindlus, vähendada ELi liikmesriikide sõltuvust liiduvälistest energiatarnetest ja stimuleerida majanduskasvu; |
| --- | --- |

13.

võtab teadmiseks Euroopa Ülemkogu 22. mai 2013. aasta järeldused, mis rõhutavad vajadust mitmekesistada Euroopa energiavarustust ja välja arendada turvalised ja omamaised energiaressursid, mille eesmärgiks on tagada varustuskindlus, vähendada ELi liikmesriikide sõltuvust liiduvälistest energiatarnetest ja stimuleerida majanduskasvu;

| 14. | tuletab meelde, et ELi pikaajalisem eesmärk, koostoimes Ida-Euroopa partnerriikidega, on muutuda ressursitõhusaks ja jätkusuutlikuks majanduseks; on arvamusel, et maagaas ning uute turvaliste ja jätkusuutlike omamaiste fossiilkütuste, nagu kildagaasi kättesaadavus võib mängida rolli energiasektori ümberkujundamisel, eriti siis, kui nad asendavad rohkem süsihappegaasi tekitavaid fossiilkütuseid; on seisukohal, et kasvuhoonegaaside heidete vähendamine meie energiasüsteemis nõuab igal juhul jätkuvat arengut energiatõhususes, energia säästmises ja säästvate tehnoloogiate suurenevat kasutuselevõttu, eelkõige taastuvenergia valdkonnas; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et ELi pikaajalisem eesmärk, koostoimes Ida-Euroopa partnerriikidega, on muutuda ressursitõhusaks ja jätkusuutlikuks majanduseks; on arvamusel, et maagaas ning uute turvaliste ja jätkusuutlike omamaiste fossiilkütuste, nagu kildagaasi kättesaadavus võib mängida rolli energiasektori ümberkujundamisel, eriti siis, kui nad asendavad rohkem süsihappegaasi tekitavaid fossiilkütuseid; on seisukohal, et kasvuhoonegaaside heidete vähendamine meie energiasüsteemis nõuab igal juhul jätkuvat arengut energiatõhususes, energia säästmises ja säästvate tehnoloogiate suurenevat kasutuselevõttu, eelkõige taastuvenergia valdkonnas;

| 15. | kutsub Valgevenet üles peatama tuumajaama ehitust seniks, kuni selle ehitamise ja toimimise kohta on teostatud tõeliselt sõltumatu avatud ja läbipaistev keskkonnamõju hindamine, mis on täielikus kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste tuuma- ja keskkonnaohutusstandardite ja nõuetega, nagu Espoo ja Århusi konventsioonid, Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri (IAEA) ettenähtud ohutusnõuetega, kaasates seejuures kõiki sidusrühmi, millega tagataks, et keskkonnakaitse ja tuumaohutuse arvelt ei tehta mingeid kompromisse; |
| --- | --- |

15.

kutsub Valgevenet üles peatama tuumajaama ehitust seniks, kuni selle ehitamise ja toimimise kohta on teostatud tõeliselt sõltumatu avatud ja läbipaistev keskkonnamõju hindamine, mis on täielikus kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste tuuma- ja keskkonnaohutusstandardite ja nõuetega, nagu Espoo ja Århusi konventsioonid, Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri (IAEA) ettenähtud ohutusnõuetega, kaasates seejuures kõiki sidusrühmi, millega tagataks, et keskkonnakaitse ja tuumaohutuse arvelt ei tehta mingeid kompromisse;

| 16. | kutsub Ida-Euroopa partnerriikide valitsusi üles tegema kõik selleks, et tagada läbipaistvus energiakokkulepete läbirääkimistel kolmandate riikidega, eelkõige nendega, kes teadaolevalt on kasutanud energiaallikaid välispoliitilise vahendina. |
| --- | --- |

16.

kutsub Ida-Euroopa partnerriikide valitsusi üles tegema kõik selleks, et tagada läbipaistvus energiakokkulepete läbirääkimistel kolmandate riikidega, eelkõige nendega, kes teadaolevalt on kasutanud energiaallikaid välispoliitilise vahendina.

Taustteave Ukraina ja ELi koostöö kohta energiasektoris

Kildagaas ja metaan, mida nimetatakse ebatraditsioonilisteks gaasideks, tekitavad olulist huvi süsivesinikuvarude loomise ja Ukraina energiasõltumatuse suurendamise vastu.

Ebatraditsiooniliste süsivesinike kontseptsioon hõlmab kildagaasi, kinnisgaasi lasundeid (või keskvalgla gaasi) ning kildagaasi-, kivisöekihi metaani- ja gaasiliste hüdraatide maardlaid. Ukrainas on väljavaateid kõiki liiki ebatraditsiooniliste süsivesinike maardlate avamiseks.

Ukraina eeldatavad kättesaadavad kildagaasivarud jäävad erinevate ekspertide hinnangul vahemikku 7–15 triljonit m3. Enamik eksperte on ühel nõul, et Ukraina on Euroopas oma kildagaasi varude poolest neljandal kohal (Poola, Prantsusmaa ja Norra järel).

Üks peamistest teguritest, mis on vajalik Ukraina majanduse tõhusaks toimimiseks, on riigi maavarade, peamiselt kütuse- ja energiavajaduse rahuldamine. Koos energiatarbimise taseme langusega tuleb esmatähtsale kohale seada uute otsingutehnoloogiate arendamine ja teiste loomulike energiaallikate, kaasa arvatud ebatraditsiooniliste energiaallikate tootmine ja kasutamine.

Kildagaasi arendamiseks on vaja rakendada tänapäevaseid tehnoloogiaid, mille eemärgiks on maardlate avastamine, katsetamine, intensiivistamine (eelkõige võimsa mitmeastmelise hüdrofrakkimise kasutamine) ning maardlate arendamine, ning tuleb ligi meelitada olulisi investeeringuid, mis Ukrainal puuduvad.

Ukraina ja ELi koostöö energiasektoris toimub ELi-Ukraina assotsieerimislepingu ja assotsieerimiskava, ELi ja Ukraina vahelise energiakoostööd käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi ja energiaühenduse asutamislepingu tingimustel.

Ebatraditsiooniliste süsivesinike tootmise allikate, eelkõige kildagaasi arendamist piiravad mitmed muud tegurid, kaasa arvatud õigusaktide puudumine, mis reguleeriksid seda liiki toorainete tootmist.

Energiaühenduse liikmena on Ukrainal kohustus rakendada kolmandat energiapaketti. Praegu reformib ta oma energiasektorit ja viib oma õigusakte võetud kohustustega vastavusse. Hiljutiste edusammude hulka kuulub maagaasituru seaduse vastuvõtmine, mille eesmärk on luua tõhus ja konkurentsivõimeline keskkond selles sektoris.

Selleks et viia 2015. aastal ellu sektoripõhised reformid, kavatses Ukraina ette valmistada ja vastu võtta mitmeid gaasi- ja elektriturgusid liberaliseerivaid õigusakte.

Eelkõige koostasid Ukraina energiaministeerium ja söetööstus koos energiaühenduse sekretariaadiga maagaasituru seaduse eelnõu, mis on kooskõlas direktiiviga 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju, ja määrusega (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta.

Nimetatud seadus määrab üksikasjalikult kindlaks gaasisektori reformi õigusliku raamistiku ja selle rakendamise kava, mis on kooskõlas Euroopa energiaalaste õigusaktidega, sh kolmanda energiapaketi sätetega.

---

(1)  Vastu võetud 22. märtsil 2016. aastal Belgias Brüsselis.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0094.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0088.

(4)  ELT C 332 E, 15.11.2013, lk 28.

(5)  EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3.

(6)  ELT L 39, 8.2.2014, lk 72.

---

| 31.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/17 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/17

---

EURONESTI PARLAMENTAARSE ASSAMBLEE RESOLUTSIOON (1)

kutsekvalifikatsiooni, töökogemuse ja ülikoolidiplomite vastastikuse tunnustamise kohta Bologna protsessi raames

(2016/C 193/04)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse 21. ja 22. mail 2015. aastal Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust, mis lähtub eelnenud aastatel sarnastel kohtumistel vastu võetud Vilniuse ja Varssavi deklaratsioonidest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. ja 22. mail 2015. aastal Riias toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust, mis lähtub eelnenud aastatel sarnastel kohtumistel vastu võetud Vilniuse ja Varssavi deklaratsioonidest,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni „Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse edendamine: EP seisukoht 2012. aasta eduaruannete kohta“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni „Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse edendamine: EP seisukoht 2012. aasta eduaruannete kohta“,

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisakti,

| — | võttes arvesse 14. ja 15. mail 2015 toimunud Euroopa kõrgharidusruumi (EHEA) neljandal Bologna protsessi poliitilisel foorumil ja ministrite konverentsil vastu võetud Jerevani ministrite kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. ja 15. mail 2015 toimunud Euroopa kõrgharidusruumi (EHEA) neljandal Bologna protsessi poliitilisel foorumil ja ministrite konverentsil vastu võetud Jerevani ministrite kommünikeed,

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. aprilli 2012. aasta resolutsiooni idapartnerluse riikide kodanikuühiskonna tugevdamise, sealhulgas valitsuse ja kodanikuühiskonna koostöö küsimuse ja kodanikuühiskonna võimestamiseks mõeldud reformide küsimuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. aprilli 2012. aasta resolutsiooni idapartnerluse riikide kodanikuühiskonna tugevdamise, sealhulgas valitsuse ja kodanikuühiskonna koostöö küsimuse ja kodanikuühiskonna võimestamiseks mõeldud reformide küsimuse kohta,

| — | võttes arvesse Pariisis 25. mail 1998. aastal Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia ja Ühendkuningriigi haridusministrite poolt allkirjastatud Sorbonne'i ühisdeklaratsiooni Euroopa kõrgharidussüsteemi struktuuri ühtlustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisis 25. mail 1998. aastal Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia ja Ühendkuningriigi haridusministrite poolt allkirjastatud Sorbonne'i ühisdeklaratsiooni Euroopa kõrgharidussüsteemi struktuuri ühtlustamise kohta,

| — | võttes arvesse 19. juunil 1999. aastal Bolognas 29 Euroopa riigi haridusministrite poolt allkirjastatud ühisdeklaratsiooni (Bologna deklaratsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. juunil 1999. aastal Bolognas 29 Euroopa riigi haridusministrite poolt allkirjastatud ühisdeklaratsiooni (Bologna deklaratsioon),

| — | võttes arvesse 12. märtsil 2010. aastal 47 riigi haridusministrite poolt vastu võetud Budapesti-Viini deklaratsiooni, millega ametlikult loodi Euroopa kõrgharidusruum (EHEA), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. märtsil 2010. aastal 47 riigi haridusministrite poolt vastu võetud Budapesti-Viini deklaratsiooni, millega ametlikult loodi Euroopa kõrgharidusruum (EHEA),

| — | võttes arvesse 26. ja 27. aprillil 2012. aastal Bukarestis toimunud ministrite konverentsil ja kolmandal Bologna protsessi poliitilisel foorumil avaldatud kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. ja 27. aprillil 2012. aastal Bukarestis toimunud ministrite konverentsil ja kolmandal Bologna protsessi poliitilisel foorumil avaldatud kommünikeed,

| — | võttes arvesse 26. ja 27. aprillil 2012. aastal Bukarestis toimunud ministrite konverentsil vastu võetud EHEA liikuvusstrateegiat 2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. ja 27. aprillil 2012. aastal Bukarestis toimunud ministrite konverentsil vastu võetud EHEA liikuvusstrateegiat 2020,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta direktiivi 2013/55/EL kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta direktiivi 2013/55/EL kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta soovitust liikmesriikide poolt kolmandate riikide teadlastele ühtsete lühiajaliste viisade andmise hõlbustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta soovitust liikmesriikide poolt kolmandate riikide teadlastele ühtsete lühiajaliste viisade andmise hõlbustamise kohta,

| — | võttes arvesse aruannet „Euroopa kõrgharidusruum 2015. aastal. Bologna protsessi rakendusaruanne“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet „Euroopa kõrgharidusruum 2015. aastal. Bologna protsessi rakendusaruanne“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitust Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitust Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (HK 2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (HK 2020),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi kõrghariduse rahvusvahelistumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi kõrghariduse rahvusvahelistumise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitusi varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamise ja noorte õpirände edendamise poliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2011. aasta soovitusi varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamise ja noorte õpirände edendamise poliitika kohta,

| — | võttes arvesse aruannet „Euroopa kõrgharidusruum 2012. aastal. Bologna protsessi rakendusaruanne“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet „Euroopa kõrgharidusruum 2012. aastal. Bologna protsessi rakendusaruanne“,

| — | võttes arvesse Armeenias Jerevanis 8. ja 9. septembril 2011. aastal toimunud kõrghariduse rahastamise teemalise rahvusvahelise konverentsi lõpparuannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Armeenias Jerevanis 8. ja 9. septembril 2011. aastal toimunud kõrghariduse rahastamise teemalise rahvusvahelise konverentsi lõpparuannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsiooni Bologna protsessi ja üliõpilaste liikuvuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsiooni Bologna protsessi ja üliõpilaste liikuvuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 31. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Bologna protsessi rakendamise järelmeetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 31. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Bologna protsessi rakendamise järelmeetmete kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ning Gruusia, Moldova ja Ukraina valitsuste vahel allkirjastatud assotsieerimislepinguid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ning Gruusia, Moldova ja Ukraina valitsuste vahel allkirjastatud assotsieerimislepinguid,

| — | võttes arvesse Erasmus+ ja Erasmus Munduse stipendiumikavasid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Erasmus+ ja Erasmus Munduse stipendiumikavasid,

| — | võttes arvesse Euroopa piirkonna kõrghariduse kvalifikatsioonide tunnustamise konventsiooni (CETS nr 165, Lissabon, 11. aprill 1997), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa piirkonna kõrghariduse kvalifikatsioonide tunnustamise konventsiooni (CETS nr 165, Lissabon, 11. aprill 1997),

| A. | arvestades, et vaatamata Bologna protsessi ja Euroopa kõrgharidusruumi abil saavutatud edusammudele on kõrgharidusdiplomite vastastikune tunnustamine ELi ja idapartnerluse riikide vahel ikka veel keerukas ja kulukas protsess; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vaatamata Bologna protsessi ja Euroopa kõrgharidusruumi abil saavutatud edusammudele on kõrgharidusdiplomite vastastikune tunnustamine ELi ja idapartnerluse riikide vahel ikka veel keerukas ja kulukas protsess;

| B. | arvestades, et mõnedes ELi liikmesriikides on idapartnerluse riikidest pärinevatel üliõpilastel raske ja mõnikord võimatu oma kvalifikatsiooni tunnustamist saavutada, samuti tekib EList pärit üliõpilastel aeg-ajalt samasuguseid raskusi idapartnerluse riikides; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mõnedes ELi liikmesriikides on idapartnerluse riikidest pärinevatel üliõpilastel raske ja mõnikord võimatu oma kvalifikatsiooni tunnustamist saavutada, samuti tekib EList pärit üliõpilastel aeg-ajalt samasuguseid raskusi idapartnerluse riikides;

| C. | arvestades, et diplomite ja kvalifikatsiooni tunnustamise takistused võivad segada akadeemilise ja kutsealase liikuvuse edendamist ning osaliste kultuurisidemeid, samuti pärsib see akadeemilist teadustööd ja üldist progressi arvukates Euroopa teadusvaldkondades; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et diplomite ja kvalifikatsiooni tunnustamise takistused võivad segada akadeemilise ja kutsealase liikuvuse edendamist ning osaliste kultuurisidemeid, samuti pärsib see akadeemilist teadustööd ja üldist progressi arvukates Euroopa teadusvaldkondades;

| D. | arvestades, et kutsekvalifikatsiooni tunnustamise vallas puudub idapartnerluse riikide ja Bologna protsessi / EHEA liikmete võrdse kohtlemise kord ning see takistab paljusid kõrgelt kvalifitseeritud kutsetöötajaid mitmetes reguleeritud valdkondades, näiteks tervishoid ja sotsiaaltöö, haridus, arhitektuur ja ehitus (nt ehitusinseneri kutseala) ELis praktiseerides oma oskusi täiendamast ning seega nii oma kodumaale väärtuslikke teadmisi toomast kui ka ELi liikmesriikides heade oskustega töötajate puudust leevendamast; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kutsekvalifikatsiooni tunnustamise vallas puudub idapartnerluse riikide ja Bologna protsessi / EHEA liikmete võrdse kohtlemise kord ning see takistab paljusid kõrgelt kvalifitseeritud kutsetöötajaid mitmetes reguleeritud valdkondades, näiteks tervishoid ja sotsiaaltöö, haridus, arhitektuur ja ehitus (nt ehitusinseneri kutseala) ELis praktiseerides oma oskusi täiendamast ning seega nii oma kodumaale väärtuslikke teadmisi toomast kui ka ELi liikmesriikides heade oskustega töötajate puudust leevendamast;

| E. | arvestades, et idapartnerluse riikides on hädasti vaja arendada rohkem teadustööle suunatud institutsioone, sh doktoriõppeasutusi, et pakkuda kohalikele üliõpilastele rohkem teaduskarjääri võimalusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et idapartnerluse riikides on hädasti vaja arendada rohkem teadustööle suunatud institutsioone, sh doktoriõppeasutusi, et pakkuda kohalikele üliõpilastele rohkem teaduskarjääri võimalusi;

| F. | arvestades, et suhtumine kvalifikatsiooni tunnustamisse erineb nii ELi liikmesriikides kui ka ELi ja Bologna protsessi / EHEA liikmetest idapartnerluse riikide vahel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et suhtumine kvalifikatsiooni tunnustamisse erineb nii ELi liikmesriikides kui ka ELi ja Bologna protsessi / EHEA liikmetest idapartnerluse riikide vahel;

| G. | arvestades, et välisriigis omandatud kvalifikatsiooni tunnustamise protsessi ei ole ühtlustatud, samuti puudub Bologna protsessis / EHEAs osalevates riikides kulutõhus mehhanism teabele reageerimiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et välisriigis omandatud kvalifikatsiooni tunnustamise protsessi ei ole ühtlustatud, samuti puudub Bologna protsessis / EHEAs osalevates riikides kulutõhus mehhanism teabele reageerimiseks;

| H. | arvestades, et rohkem kui kahes kolmandikus osalisriikides vastutavad välisriigis omandatud kvalifikatsiooni tunnustamise kohta lõpliku otsuse tegemise eest kõrgharidusasutused ise; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et rohkem kui kahes kolmandikus osalisriikides vastutavad välisriigis omandatud kvalifikatsiooni tunnustamise kohta lõpliku otsuse tegemise eest kõrgharidusasutused ise;

| I. | arvestades, et paljudes idapartnerluse riikides seostuvad mitmete kõrgharidusasutustega ikka veel õigluse, läbipaistvuse, standardite ja aruandluse probleemid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et paljudes idapartnerluse riikides seostuvad mitmete kõrgharidusasutustega ikka veel õigluse, läbipaistvuse, standardite ja aruandluse probleemid;

| J. | arvestades, et idapartnerluse riikides ja kohati ka ELis võib ikka veel kohata korruptsiooni, bürokraatiat, konservatiivsust, ebakindlust ja iganenud suhtumist ning et sellega tuleb tegeleda ja seda muuta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et idapartnerluse riikides ja kohati ka ELis võib ikka veel kohata korruptsiooni, bürokraatiat, konservatiivsust, ebakindlust ja iganenud suhtumist ning et sellega tuleb tegeleda ja seda muuta;

| K. | arvestades, et akadeemilise tunnustamise riiklike teabekeskuste (ENIC/NARIC) võrgustik on juhtiv kvalifikatsiooni tunnustamist käsitleva teabe võrgustik, mis töötab ühtlasi välja vahendeid menetluste, poliitika ja tavade tunnustamiseks ning on võimeline avalikkust ja partnereid teavitama ning aitama liikmesriikidel ja poliitilistel juhtorganitel tunnustamisprotsessi mõista, suurendades ühtlasi riikide seadusandluse ja menetluste ühtlustatust ELi tavadega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et akadeemilise tunnustamise riiklike teabekeskuste (ENIC/NARIC) võrgustik on juhtiv kvalifikatsiooni tunnustamist käsitleva teabe võrgustik, mis töötab ühtlasi välja vahendeid menetluste, poliitika ja tavade tunnustamiseks ning on võimeline avalikkust ja partnereid teavitama ning aitama liikmesriikidel ja poliitilistel juhtorganitel tunnustamisprotsessi mõista, suurendades ühtlasi riikide seadusandluse ja menetluste ühtlustatust ELi tavadega;

| L. | arvestades, et ülikool on koht, kus soodustatakse uute ideede arendamist ja toetutakse sõna- ja mõttevabadusele akadeemilise arengu poolt püüdlemisel; arvestades, et see võib sattuda vastuollu poliitilise survestamise püüetega, mille tagajärjel üliõpilased satuvad sageli tagakiusamise ja isegi inimõiguste rikkumise ohvriks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ülikool on koht, kus soodustatakse uute ideede arendamist ja toetutakse sõna- ja mõttevabadusele akadeemilise arengu poolt püüdlemisel; arvestades, et see võib sattuda vastuollu poliitilise survestamise püüetega, mille tagajärjel üliõpilased satuvad sageli tagakiusamise ja isegi inimõiguste rikkumise ohvriks;

| M. | arvestades, et Erasmus+ programmid on tähtis vahend nii ELi kui ka idapartnerluse riikide kõrgharidusasutuste moderniseerimiseks, ergutades rahvusvahelist koostööd ELi institutsioonidega ning toetades kõrghariduse reformimist ja üliõpilaste suuremat liikuvust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Erasmus+ programmid on tähtis vahend nii ELi kui ka idapartnerluse riikide kõrgharidusasutuste moderniseerimiseks, ergutades rahvusvahelist koostööd ELi institutsioonidega ning toetades kõrghariduse reformimist ja üliõpilaste suuremat liikuvust;

Üldpõhimõtted

| 1. | kinnitab, et vastastikku tunnustatud kvaliteetne kõrgharidus nii ELi kui ka idapartnerluse riikides, samuti peamiste reguleeritud kutsealade kutsekvalifikatsiooni vastastikune tunnustamine ja mõlemal pool omandatud töökogemuse täielik tunnustamine võib oluliselt laiendada ja täiustada kultuuridevahelisi sotsiaal-majanduslikke sidemeid ning edendada rahu, arengut, jõukust ja stabiilsust; |
| --- | --- |

1.

kinnitab, et vastastikku tunnustatud kvaliteetne kõrgharidus nii ELi kui ka idapartnerluse riikides, samuti peamiste reguleeritud kutsealade kutsekvalifikatsiooni vastastikune tunnustamine ja mõlemal pool omandatud töökogemuse täielik tunnustamine võib oluliselt laiendada ja täiustada kultuuridevahelisi sotsiaal-majanduslikke sidemeid ning edendada rahu, arengut, jõukust ja stabiilsust;

| 2. | kiidab heaks assotsieerimislepingute sõlmimise kolme idapartnerluse riigiga ning loodab, et see soodustab diplomite, kvalifikatsiooni, oskuste ja töökogemuse vastastikust tunnustamist; peab väga tähtsaks leida sisukaid ja püsivaid koostööviise muude idapartnerluse riikidega, et tagada koostöö jätkumine selles ja muudes valdkondades; märgib samas, et assotsieerimislepingutega kaasnevad tugevdatud koostöövahendid valitsuse ja parlamendi tasandil ning need võivad olla edasise koostöö aluseks, kaasa arvatud riiklike akadeemilise tunnustamise teabekeskuste asutamine, ELi ja idapartnerluse ühise Euroopa kutsekaardi rakendamine ning ELi ja selle idapartnerite vahel kulutõhusate teabe- ja teatamismehhanismide arendamine siseturu teabesüsteemi (Internal Market Information System (IMI)) abil; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks assotsieerimislepingute sõlmimise kolme idapartnerluse riigiga ning loodab, et see soodustab diplomite, kvalifikatsiooni, oskuste ja töökogemuse vastastikust tunnustamist; peab väga tähtsaks leida sisukaid ja püsivaid koostööviise muude idapartnerluse riikidega, et tagada koostöö jätkumine selles ja muudes valdkondades; märgib samas, et assotsieerimislepingutega kaasnevad tugevdatud koostöövahendid valitsuse ja parlamendi tasandil ning need võivad olla edasise koostöö aluseks, kaasa arvatud riiklike akadeemilise tunnustamise teabekeskuste asutamine, ELi ja idapartnerluse ühise Euroopa kutsekaardi rakendamine ning ELi ja selle idapartnerite vahel kulutõhusate teabe- ja teatamismehhanismide arendamine siseturu teabesüsteemi (Internal Market Information System (IMI)) abil;

| 3. | rõhutab, et Bologna protsess ei ole mingil juhul ühesuunaline süsteem, vaid pigem on selle sihiks arendada kõrgharidust ja akadeemilist liikuvust ELi ja idapartnerluse riikide vahel, ning et mõlema poole osalejad vajavad paremat juurdepääsu kõrgharidusasutustele, diplomite tunnustamist, stipendiumiprogramme ja täielikku tunnustamist eri kõrgharidussüsteemides, kui kõik vajalikud akadeemilised kriteeriumid on täidetud; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Bologna protsess ei ole mingil juhul ühesuunaline süsteem, vaid pigem on selle sihiks arendada kõrgharidust ja akadeemilist liikuvust ELi ja idapartnerluse riikide vahel, ning et mõlema poole osalejad vajavad paremat juurdepääsu kõrgharidusasutustele, diplomite tunnustamist, stipendiumiprogramme ja täielikku tunnustamist eri kõrgharidussüsteemides, kui kõik vajalikud akadeemilised kriteeriumid on täidetud;

| 4. | rõhutab, et praegune olukord, kus püsivad süsteemsed probleemid raskendavad paljude idapartnerriikide üliõpilaste ja noorte kutsetöötajate diplomite või kutsekvalifikatsiooni automaatset tunnustamist ELis, takistab oluliselt kutsetöötajate vaba liikumist ning poolte vahel heade suhete arendamist; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et praegune olukord, kus püsivad süsteemsed probleemid raskendavad paljude idapartnerriikide üliõpilaste ja noorte kutsetöötajate diplomite või kutsekvalifikatsiooni automaatset tunnustamist ELis, takistab oluliselt kutsetöötajate vaba liikumist ning poolte vahel heade suhete arendamist;

| 5. | märgib, et idapartnerluse riikide sotsiaal-majanduslikku arengut on võimalik oluliselt toetada ülikoolilõpetajate, kutsetöötajate ja ettevõtjate olemasolul, kes on omandanud välisriikides uusi kogemusi, mis soodustab uute ideede ja protsesside tekkimist ning väärtuste ja oskusteadmiste levikut, tugevdab kohalikke ülikoole, äratab välisinvestorites usaldust ja aitab seiskumist vältida; |
| --- | --- |

5.

märgib, et idapartnerluse riikide sotsiaal-majanduslikku arengut on võimalik oluliselt toetada ülikoolilõpetajate, kutsetöötajate ja ettevõtjate olemasolul, kes on omandanud välisriikides uusi kogemusi, mis soodustab uute ideede ja protsesside tekkimist ning väärtuste ja oskusteadmiste levikut, tugevdab kohalikke ülikoole, äratab välisinvestorites usaldust ja aitab seiskumist vältida;

| 6. | on veendunud, et on vaja tagasi pöörata idapartnerluse piirkonna andekate noorte väljavool lääneriikidesse, mille tagajärjel nende koduriigid jäävad ilma hädavajalikest oskusteadmistest, mis võimaldaksid nende ühiskonda täiustada ja soodustaksid kestlikku arengut; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et on vaja tagasi pöörata idapartnerluse piirkonna andekate noorte väljavool lääneriikidesse, mille tagajärjel nende koduriigid jäävad ilma hädavajalikest oskusteadmistest, mis võimaldaksid nende ühiskonda täiustada ja soodustaksid kestlikku arengut;

| 7. | rõhutab, et kõik idapartnerluse osalised peavad nii seadusandluses kui ka praktikas tagama kõrghariduse üldise täieliku juurdepääsetavuse ilma diskrimineerimiseta soo, usutunnistuse, etnilise kuuluvuse või poliitiliste vaadete alusel; märgib, et ülikoole peetakse üldiselt õppimise ja sõnavabaduse keskusteks ning et akadeemilist tipptaset edendatakse kõige paremini sel teel, et kaitstakse üliõpilasi mis tahes vormis tagakiusamise ja ahistamise eest; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et kõik idapartnerluse osalised peavad nii seadusandluses kui ka praktikas tagama kõrghariduse üldise täieliku juurdepääsetavuse ilma diskrimineerimiseta soo, usutunnistuse, etnilise kuuluvuse või poliitiliste vaadete alusel; märgib, et ülikoole peetakse üldiselt õppimise ja sõnavabaduse keskusteks ning et akadeemilist tipptaset edendatakse kõige paremini sel teel, et kaitstakse üliõpilasi mis tahes vormis tagakiusamise ja ahistamise eest;

| 8. | on seisukohal, et komisjon peaks eelkõige tegema koostööd vastavate akadeemiliste, haldus- ja valitsusasutuste, üliõpilasorganisatsioonide ning üliõpilaste esindajatega, et juhtida tähelepanu idapartnerluse riikide üliõpilaste ja kutsetöötajate muredele, teha kindlaks piirkonna spetsiifilised probleemid ja leida lahendusi; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et komisjon peaks eelkõige tegema koostööd vastavate akadeemiliste, haldus- ja valitsusasutuste, üliõpilasorganisatsioonide ning üliõpilaste esindajatega, et juhtida tähelepanu idapartnerluse riikide üliõpilaste ja kutsetöötajate muredele, teha kindlaks piirkonna spetsiifilised probleemid ja leida lahendusi;

| 9. | rõhutab, et idapartnerluse riikide valitsused peavad suurendama jõupingutusi asjakohaste kvaliteedikontrolli ja -tagamise süsteemide kehtestamiseks koostöös ülikoolide ja konkreetsete reguleeritud kutsealade eest vastutavate riigiasutustega, et pakkuda oma kodanikele sobivaid võimalusi õpingute jätkamiseks ja kogemuste täiendamiseks, kaasa arvatud ELis; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et idapartnerluse riikide valitsused peavad suurendama jõupingutusi asjakohaste kvaliteedikontrolli ja -tagamise süsteemide kehtestamiseks koostöös ülikoolide ja konkreetsete reguleeritud kutsealade eest vastutavate riigiasutustega, et pakkuda oma kodanikele sobivaid võimalusi õpingute jätkamiseks ja kogemuste täiendamiseks, kaasa arvatud ELis;

| 10. | märgib murega, et idapartnerluse riikide mõnedes koolitusvaldkondades püsib endiselt sooline tasakaalustamatus, ning on seisukohal, et mõlema sugupoole võrdset juurdepääsu kõigile haridustasemetele ja eelkõige kolmanda taseme haridusele tuleb positiivset diskrimineerimist toetavate sihtotstarbeliste stipendiumide abil aktiivselt edendada ja ergutada; |
| --- | --- |

10.

märgib murega, et idapartnerluse riikide mõnedes koolitusvaldkondades püsib endiselt sooline tasakaalustamatus, ning on seisukohal, et mõlema sugupoole võrdset juurdepääsu kõigile haridustasemetele ja eelkõige kolmanda taseme haridusele tuleb positiivset diskrimineerimist toetavate sihtotstarbeliste stipendiumide abil aktiivselt edendada ja ergutada;

| 11. | rõhutab, et nüüd, kus viisanõue on kaotatud kõigi idapartnerluse riikide suhtes peale Valgevene, suureneb sellest piirkonnast pärit üliõpilaste arv, keda huvitab õpingute jätkamine ELis; nõuab seetõttu tungivalt, et ELi institutsioonid tugevdaksid viisanõude kaotamise läbirääkimisi Valgevenega, et edendada üliõpilaste liikuvust ELi ja eranditult kõigi idapartnerluse riikide vahel; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et nüüd, kus viisanõue on kaotatud kõigi idapartnerluse riikide suhtes peale Valgevene, suureneb sellest piirkonnast pärit üliõpilaste arv, keda huvitab õpingute jätkamine ELis; nõuab seetõttu tungivalt, et ELi institutsioonid tugevdaksid viisanõude kaotamise läbirääkimisi Valgevenega, et edendada üliõpilaste liikuvust ELi ja eranditult kõigi idapartnerluse riikide vahel;

| 12. | rõhutab, et ülikoolide iseseisvus ja täielik eraldatus riigist ja poliitikast on esmased ja elutähtsad nõuded toimiva ning ELi süsteemiga ühitatava haridussüsteemi loomiseks; toonitab, et ülikoolide õiglane rahastamine on selleks vajalik samm, mis ei peaks olema kuidagi seotud riigi ega poliitikaga, vaid pigem toimivuse, üliõpilaste arvu ja akadeemiliste tulemustega; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et ülikoolide iseseisvus ja täielik eraldatus riigist ja poliitikast on esmased ja elutähtsad nõuded toimiva ning ELi süsteemiga ühitatava haridussüsteemi loomiseks; toonitab, et ülikoolide õiglane rahastamine on selleks vajalik samm, mis ei peaks olema kuidagi seotud riigi ega poliitikaga, vaid pigem toimivuse, üliõpilaste arvu ja akadeemiliste tulemustega;

| 13. | kutsub idapartnerluse riikide ülikoole üles kohandama oma hariduspakkumist tööturu vajadustega; |
| --- | --- |

13.

kutsub idapartnerluse riikide ülikoole üles kohandama oma hariduspakkumist tööturu vajadustega;

| 14. | ergutab nii ELi kui ka idapartnerluse riikide ülikoole aktiivselt taotlema vastastikust koostööd ja kogemuste vahetamist ning looma alalisi dialoogimehhanisme, et idapartnerriikide ülikoolides muutusi genereerida; |
| --- | --- |

14.

ergutab nii ELi kui ka idapartnerluse riikide ülikoole aktiivselt taotlema vastastikust koostööd ja kogemuste vahetamist ning looma alalisi dialoogimehhanisme, et idapartnerriikide ülikoolides muutusi genereerida;

| 15. | tunnistab Euroopa teabekeskuste võrgustiku ja akadeemilise tunnustamise riiklike infokeskuste võrgustiku (ENIC/NARIC) tähtsat rolli akadeemilise tunnustamise ning reguleeritud ja reguleerimata kutsealade tunnustamise eri aspektides ning peab vajalikuks toetada selle võrgustiku edasist arendamist, kaasa arvatud riiklike keskuste toimimise ja rolli arendamine idapartnerluse riikides; |
| --- | --- |

15.

tunnistab Euroopa teabekeskuste võrgustiku ja akadeemilise tunnustamise riiklike infokeskuste võrgustiku (ENIC/NARIC) tähtsat rolli akadeemilise tunnustamise ning reguleeritud ja reguleerimata kutsealade tunnustamise eri aspektides ning peab vajalikuks toetada selle võrgustiku edasist arendamist, kaasa arvatud riiklike keskuste toimimise ja rolli arendamine idapartnerluse riikides;

Ülikoolidiplomid Bologna protsessi raamistikus

| 16. | väljendab heameelt tõsiasja üle, et kõik idapartnerluse riigid on EHEA liikmed ja vaatamata mitmesugustele lahkarvamustele Bologna protsessi põhimõtete rakendamisel püüavad nad kõik saavutada samu kõrghariduse standardeid, mis kehtivad ELis (kvaliteedi tagamise standardid ja suunised Euroopa kõrgharidusruumis (EHEA-ESG)), ning et kogu piirkonna peamine eesmärk peaks olema kõigi kõrgharidusdiplomite automaatne ja vahetu tunnustamine; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt tõsiasja üle, et kõik idapartnerluse riigid on EHEA liikmed ja vaatamata mitmesugustele lahkarvamustele Bologna protsessi põhimõtete rakendamisel püüavad nad kõik saavutada samu kõrghariduse standardeid, mis kehtivad ELis (kvaliteedi tagamise standardid ja suunised Euroopa kõrgharidusruumis (EHEA-ESG)), ning et kogu piirkonna peamine eesmärk peaks olema kõigi kõrgharidusdiplomite automaatne ja vahetu tunnustamine;

| 17. | kiidab heaks 2015. aasta ministrite konverentsi otsuse Valgevene liitumise kohta EHEAga, pidades seda Bologna protsessi kaasavuse tõenduseks; ergutab Valgevenet muutma oma kõrgharidussüsteemi ja -praktikat teiste EHEA riikidega ühitatavaks; |
| --- | --- |

17.

kiidab heaks 2015. aasta ministrite konverentsi otsuse Valgevene liitumise kohta EHEAga, pidades seda Bologna protsessi kaasavuse tõenduseks; ergutab Valgevenet muutma oma kõrgharidussüsteemi ja -praktikat teiste EHEA riikidega ühitatavaks;

| 18. | on seisukohal, et idapartnerluse riigid kasutavad Bologna protsessi vahendeid, eelkõige Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku (EQF) ja Euroopa ainepunktisüsteemi (ECTS), korrektselt seoses oma riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja riiklike ainepunktide ülekandmise süsteemidega, mis on Bologna vahenditega ühtlustatud, ning kuigi parandamise ruumi veel on, peaksid kriteeriumid, mida ELi asutustele vastavatel asutustel Euroopa kvalifikatsiooni tunnustamise ala (European Area of Recognition (EAR)) piires tuleb täita, et võimaldada ülikoolidiplomite automaatset tunnustamist, idapartnerluse riikide üliõpilaste diplomite tunnustamist kiirendama ja laiendama; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et idapartnerluse riigid kasutavad Bologna protsessi vahendeid, eelkõige Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku (EQF) ja Euroopa ainepunktisüsteemi (ECTS), korrektselt seoses oma riiklike kvalifikatsiooniraamistike ja riiklike ainepunktide ülekandmise süsteemidega, mis on Bologna vahenditega ühtlustatud, ning kuigi parandamise ruumi veel on, peaksid kriteeriumid, mida ELi asutustele vastavatel asutustel Euroopa kvalifikatsiooni tunnustamise ala (European Area of Recognition (EAR)) piires tuleb täita, et võimaldada ülikoolidiplomite automaatset tunnustamist, idapartnerluse riikide üliõpilaste diplomite tunnustamist kiirendama ja laiendama;

| 19. | rõhutab ELi ja idapartnerluse riikide haridusasutuste tihedama koostöö vajalikkust kogemuste vahetamiseks, sest enamikus riikides toimub välisriikide diplomite akadeemilistel eesmärkidel tunnustamine nende asutuste vahendusel; |
| --- | --- |

19.

rõhutab ELi ja idapartnerluse riikide haridusasutuste tihedama koostöö vajalikkust kogemuste vahetamiseks, sest enamikus riikides toimub välisriikide diplomite akadeemilistel eesmärkidel tunnustamine nende asutuste vahendusel;

| 20. | möönab, et riigi kulutused kõrgharidusele on idapartnerluse eri riikides väga erinevad, nagu ka ELi liikmesriikides; peab siiski kahetsusväärseks, et paljudes idapartnerluse riikides ja nendega piirnevates ELi liikmesriikides on kolmanda taseme haridusele tehtavate kulutuste osakaal SKPst Euroopa kõrgharidusruumi madalaimate seas, mis muudab valdkonna nõuetekohase arengu raskeks või võimatuks; |
| --- | --- |

20.

möönab, et riigi kulutused kõrgharidusele on idapartnerluse eri riikides väga erinevad, nagu ka ELi liikmesriikides; peab siiski kahetsusväärseks, et paljudes idapartnerluse riikides ja nendega piirnevates ELi liikmesriikides on kolmanda taseme haridusele tehtavate kulutuste osakaal SKPst Euroopa kõrgharidusruumi madalaimate seas, mis muudab valdkonna nõuetekohase arengu raskeks või võimatuks;

| 21. | märgib, et enamasti tunnustatakse idapartnerluse riikides Bologna kolmeastmelist kõrghariduse struktuuri (õpingud, mis annavad BA, MA ja PhD kraadi), kuigi seda kogu Euroopa kõrgharidusruumis täpselt ühtmoodi ei rakendata, kuid probleem seisneb selles, et nendes riikides on selgelt liiga vähe doktoriõppeasutusi ja napib üliõpilastele kättesaadavat rahastamist, mis on peamine põhjus, miks enamik potentsiaalseid kandidaate otsib doktoriõppe võimalusi teistes riikides; |
| --- | --- |

21.

märgib, et enamasti tunnustatakse idapartnerluse riikides Bologna kolmeastmelist kõrghariduse struktuuri (õpingud, mis annavad BA, MA ja PhD kraadi), kuigi seda kogu Euroopa kõrgharidusruumis täpselt ühtmoodi ei rakendata, kuid probleem seisneb selles, et nendes riikides on selgelt liiga vähe doktoriõppeasutusi ja napib üliõpilastele kättesaadavat rahastamist, mis on peamine põhjus, miks enamik potentsiaalseid kandidaate otsib doktoriõppe võimalusi teistes riikides;

| 22. | rõhutab, et kuna Bologna protsessi ja tunnistuste tunnustamise Lissaboni konventsiooni kohaste kvaliteedikontrolli kriteeriumide ja diplomite väljastamise menetluste eest vastutavad enamasti kõrgharidusasutused ise, on idapartnerluse riikides hädasti vaja kõrgharidusasutusi tugevdada ja nende autonoomiat suurendada, ning kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles uurima, kuidas koostöös vastavate riigivõimudega seda arengut soodustada; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et kuna Bologna protsessi ja tunnistuste tunnustamise Lissaboni konventsiooni kohaste kvaliteedikontrolli kriteeriumide ja diplomite väljastamise menetluste eest vastutavad enamasti kõrgharidusasutused ise, on idapartnerluse riikides hädasti vaja kõrgharidusasutusi tugevdada ja nende autonoomiat suurendada, ning kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles uurima, kuidas koostöös vastavate riigivõimudega seda arengut soodustada;

| 23. | nõuab tungivalt, et nii idapartnerluse riikide kui ka ELi liikmesriikide valitsused ja parlamendid töötaksid selle nimel, et riiklikus seadusandluses paremini jõustada tunnistuste tunnustamise Lissaboni konventsiooni põhimõtteid nii riikides antud diplomite kvaliteedi kui ka välisriikides omandatud kvalifikatsiooni hõlpsama automaatse tunnustamise vallas; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et nii idapartnerluse riikide kui ka ELi liikmesriikide valitsused ja parlamendid töötaksid selle nimel, et riiklikus seadusandluses paremini jõustada tunnistuste tunnustamise Lissaboni konventsiooni põhimõtteid nii riikides antud diplomite kvaliteedi kui ka välisriikides omandatud kvalifikatsiooni hõlpsama automaatse tunnustamise vallas;

| 24. | juhib tähelepanu sellele, et peamised põhjused, mis takistavad paljusid ELi asutusi idapartnerluse riikides omandatud kvalifikatsiooni automaatselt tunnustamast, on nn diplomi- ja akrediteerimisvabrikute olemasolu neis riikides ning võrreldava, ühitatava ja sidusa riikliku süsteemi puudumine Bologna-EHEA vahendite rakendamiseks; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu sellele, et peamised põhjused, mis takistavad paljusid ELi asutusi idapartnerluse riikides omandatud kvalifikatsiooni automaatselt tunnustamast, on nn diplomi- ja akrediteerimisvabrikute olemasolu neis riikides ning võrreldava, ühitatava ja sidusa riikliku süsteemi puudumine Bologna-EHEA vahendite rakendamiseks;

| 25. | palub mõlema poole valitsustel suurendada pingutusi kõrgharidussüsteemi usaldusväärsuse tagamiseks, eelkõige tagades võrdsed vastuvõtu- ja eksamivõimalused ning võrdse juurdepääsu vahenditele ja sisseseadele, samuti võrdsed stipendiumiõigused, ja eelkõige hoolitsedes selle eest, et diplomid antakse ainult neile üliõpilastele, kes on täitnud kõik nõuded ning saanud asjaomase kvalifikatsiooni omandamisel Euroopa kvalifikatsiooniraamistikule vastavad õpitulemused; |
| --- | --- |

25.

palub mõlema poole valitsustel suurendada pingutusi kõrgharidussüsteemi usaldusväärsuse tagamiseks, eelkõige tagades võrdsed vastuvõtu- ja eksamivõimalused ning võrdse juurdepääsu vahenditele ja sisseseadele, samuti võrdsed stipendiumiõigused, ja eelkõige hoolitsedes selle eest, et diplomid antakse ainult neile üliõpilastele, kes on täitnud kõik nõuded ning saanud asjaomase kvalifikatsiooni omandamisel Euroopa kvalifikatsiooniraamistikule vastavad õpitulemused;

| 26. | nõuab tungivalt, et ELi asutused, aga ka ülikoolid uuriksid ja teeksid kindlaks mõttekaid võimalusi idapartnerluse riikide üliõpilaste toetamiseks, suurendades nende riikide tudengitele mõeldud akadeemiliste stipendiumide arvu ja nähtavust, kasutades liidu mitmesuguseid vahendeid, kuid ergutades ka liikmesriike, fonde ja vabaühendusi toetama idapartnerluse riikide üliõpilasi, kes pärinevad sageli ebasoodsatest majanduslikest oludest ja kelle jaoks ELis õppimine on headele õpitulemustele vaatamata rahaliselt keeruline; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, et ELi asutused, aga ka ülikoolid uuriksid ja teeksid kindlaks mõttekaid võimalusi idapartnerluse riikide üliõpilaste toetamiseks, suurendades nende riikide tudengitele mõeldud akadeemiliste stipendiumide arvu ja nähtavust, kasutades liidu mitmesuguseid vahendeid, kuid ergutades ka liikmesriike, fonde ja vabaühendusi toetama idapartnerluse riikide üliõpilasi, kes pärinevad sageli ebasoodsatest majanduslikest oludest ja kelle jaoks ELis õppimine on headele õpitulemustele vaatamata rahaliselt keeruline;

| 27. | väljendab heameelt idapartnerite aktiivse osalemise üle programmis Erasmus+ ja nende riikide väga hea eelarve täitmise võime üle; kahetseb seetõttu, et nende programmide raames 2014.–2020. aastal idapartnerluse riikidele ette nähtud rahastamisvahendid on eelmise rahastamisperioodiga võrreldes üldjoontes samaks jäänud; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt idapartnerite aktiivse osalemise üle programmis Erasmus+ ja nende riikide väga hea eelarve täitmise võime üle; kahetseb seetõttu, et nende programmide raames 2014.–2020. aastal idapartnerluse riikidele ette nähtud rahastamisvahendid on eelmise rahastamisperioodiga võrreldes üldjoontes samaks jäänud;

| 28. | peab koostöö suurendamiseks väga tähtsaks suurendada ELi stipendiumiprogrammide, näiteks programmi Erasmus+ jaoks kättesaadavaid rahalisi vahendeid, mõeldes eriti idapartnerriikide üliõpilastele ja luues ELi rahastamisskeemides eraldi jaotise selle piirkonna jaoks, mis on liidule strateegiliselt ja kultuuriliselt ülitähtis; |
| --- | --- |

28.

peab koostöö suurendamiseks väga tähtsaks suurendada ELi stipendiumiprogrammide, näiteks programmi Erasmus+ jaoks kättesaadavaid rahalisi vahendeid, mõeldes eriti idapartnerriikide üliõpilastele ja luues ELi rahastamisskeemides eraldi jaotise selle piirkonna jaoks, mis on liidule strateegiliselt ja kultuuriliselt ülitähtis;

Kutsekvalifikatsioon ja töökogemus

| 29. | on seisukohal, et kutsekvalifikatsiooni vastastikune tunnustamine on vajalik, et tagada mitu idapartnerluse projekti mõlemale poolele tähtsat etappi, kaasa arvatud kutsealase spetsialiseerumise eesmärgiga ajutise liikuvuse hõlbustamine, ning sellega avada idapartnerluse riikide kodanikele võimalusi uute oskuste omandamiseks, mida nad saavad kasutada oma kutsetegevuse parandamiseks kodumaal, aga ka mõlema poole oluliste tööjõulünkade vähendamiseks; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et kutsekvalifikatsiooni vastastikune tunnustamine on vajalik, et tagada mitu idapartnerluse projekti mõlemale poolele tähtsat etappi, kaasa arvatud kutsealase spetsialiseerumise eesmärgiga ajutise liikuvuse hõlbustamine, ning sellega avada idapartnerluse riikide kodanikele võimalusi uute oskuste omandamiseks, mida nad saavad kasutada oma kutsetegevuse parandamiseks kodumaal, aga ka mõlema poole oluliste tööjõulünkade vähendamiseks;

| 30. | märgib, et kuigi kutsekvalifikatsioon on tihedalt seotud diplomite parema tunnustamisega Bologna protsessis, ei ole seni vastu võetud eraldi dokumenti, mis sarnaneks kõnealust valdkonda ELis, Euroopa Majanduspiirkonnas ja Šveitsis reguleerivale direktiivile 2013/55/EL ning hõlmaks ka idapartnerluse riike; ergutab seetõttu uutele algatustele, et anda sellele valdkonnale tõeliselt mandriülesed mõõtmed; |
| --- | --- |

30.

märgib, et kuigi kutsekvalifikatsioon on tihedalt seotud diplomite parema tunnustamisega Bologna protsessis, ei ole seni vastu võetud eraldi dokumenti, mis sarnaneks kõnealust valdkonda ELis, Euroopa Majanduspiirkonnas ja Šveitsis reguleerivale direktiivile 2013/55/EL ning hõlmaks ka idapartnerluse riike; ergutab seetõttu uutele algatustele, et anda sellele valdkonnale tõeliselt mandriülesed mõõtmed;

| 31. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles uurima koos idapartnerluse riikide valitsustega võimalust uue Euroopa naabruse raamistiku loomiseks, et laiendada idapartneritele Euroopa kutsekaardi süsteemi; loodab, et see vahend aitaks uuendada ja hoogustada kutsealast liikuvust Euroopas ja selle naabruskonnas ning vähendada eri kutsealadel esinevaid võimete lünki, millest oleks kasu mõlemale poolele; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles uurima koos idapartnerluse riikide valitsustega võimalust uue Euroopa naabruse raamistiku loomiseks, et laiendada idapartneritele Euroopa kutsekaardi süsteemi; loodab, et see vahend aitaks uuendada ja hoogustada kutsealast liikuvust Euroopas ja selle naabruskonnas ning vähendada eri kutsealadel esinevaid võimete lünki, millest oleks kasu mõlemale poolele;

| 32. | rõhutab, et kogu kutsekvalifikatsiooni vastastikuse tunnustamise koostöö eesmärk peaks olema suurendada mõlema poole oskustöötajate võimalusi oma oskusi suurendada, praktiseerida ja liikuda nii, et see ei ohustaks tööjõu kättesaadavust idapartnerluse riikides ega põhjustaks ELis tasakaalustamatust; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et kogu kutsekvalifikatsiooni vastastikuse tunnustamise koostöö eesmärk peaks olema suurendada mõlema poole oskustöötajate võimalusi oma oskusi suurendada, praktiseerida ja liikuda nii, et see ei ohustaks tööjõu kättesaadavust idapartnerluse riikides ega põhjustaks ELis tasakaalustamatust;

| 33. | nõuab ühtse lähenemise kujundamist kõigis kutsekvalifikatsioonide tunnustamise menetlustes ning ergutab idapartnerluse riikide valitsusi välja töötama ja rakendama usaldusväärseid ja läbipaistvaid kutsekvalifikatsiooni tunnustamise mehhanisme, esmajärjekorras reguleeritud kutsealade jaoks; |
| --- | --- |

33.

nõuab ühtse lähenemise kujundamist kõigis kutsekvalifikatsioonide tunnustamise menetlustes ning ergutab idapartnerluse riikide valitsusi välja töötama ja rakendama usaldusväärseid ja läbipaistvaid kutsekvalifikatsiooni tunnustamise mehhanisme, esmajärjekorras reguleeritud kutsealade jaoks;

| 34. | peab oskustöötajate töökogemuse vastastikust tunnustamist Euroopa dünaamilise tööturu arendamise tähtsaks komponendiks ning on seisukohal, et tuleks kehtestada põhikriteeriumid, mida liikmesriigid ja teised partnerid võiksid jagada, et töötajate tegelikku töökogemust registreerida ja mõõta; |
| --- | --- |

34.

peab oskustöötajate töökogemuse vastastikust tunnustamist Euroopa dünaamilise tööturu arendamise tähtsaks komponendiks ning on seisukohal, et tuleks kehtestada põhikriteeriumid, mida liikmesriigid ja teised partnerid võiksid jagada, et töötajate tegelikku töökogemust registreerida ja mõõta;

| 35. | on seisukohal, et lisaks kvaliteedi, läbipaistvuse ja aususega seotud kriteeriumide kasutamisele peaksid ELi liikmesriigid ja idapartnerluse riigid tagama, et kutsekvalifikatsiooniga tegelevad asutused ning töökogemuse tunnustamisega tegelevad kutseühendused ja tööandjate liidud annaksid oma parima, et vältida mis tahes alusel diskrimineerimist (soo, usutunnistuse, etnilise kuuluvuse või päritoluriigi põhjal, sealhulgas idapartnerluse riikide puhul); |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et lisaks kvaliteedi, läbipaistvuse ja aususega seotud kriteeriumide kasutamisele peaksid ELi liikmesriigid ja idapartnerluse riigid tagama, et kutsekvalifikatsiooniga tegelevad asutused ning töökogemuse tunnustamisega tegelevad kutseühendused ja tööandjate liidud annaksid oma parima, et vältida mis tahes alusel diskrimineerimist (soo, usutunnistuse, etnilise kuuluvuse või päritoluriigi põhjal, sealhulgas idapartnerluse riikide puhul);

| 36. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

36.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastu võetud 22. märtsil 2016. aastal Belgias Brüsselis.

---

| 31.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/23 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/23

---

EURONESTI PARLAMENTAARSE ASSAMBLEE RESOLUTSIOON (1)

Nadija Savtšenko juhtumi kohta

(2016/C 193/05)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Nadija Savtšenko juhtumi kohta (2) ja Euroopa Parlamendi varasemaid resolutsioone Nadija Savtšenko kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 30. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Nadija Savtšenko juhtumi kohta (2) ja Euroopa Parlamendi varasemaid resolutsioone Nadija Savtšenko kohta,

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 17. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Venemaa sõjalise agressiooni kohta Ukrainas ja tungiva vajaduse kohta leida konfliktile rahumeelne lahendus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 17. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Venemaa sõjalise agressiooni kohta Ukrainas ja tungiva vajaduse kohta leida konfliktile rahumeelne lahendus,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi Martin Schulzi 17. märtsi 2016. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi Martin Schulzi 17. märtsi 2016. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini avaldusi, eriti 7., 9. ja 10. märtsi 2016. aasta avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini avaldusi, eriti 7., 9. ja 10. märtsi 2016. aasta avaldusi,

| — | võttes arvesse 12. veebruari 2015. aasta Minski kokkulepete rakendamismeetmete paketti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. veebruari 2015. aasta Minski kokkulepete rakendamismeetmete paketti,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 17. veebruari 2015. aasta resolutsiooni nr 2202 (2015), millega kiideti heaks Minski kokkulepped, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 17. veebruari 2015. aasta resolutsiooni nr 2202 (2015), millega kiideti heaks Minski kokkulepped,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise humanitaarõiguse sätteid, eriti 12. augusti 1949. aasta Genfi III konventsiooni sõjavangide kohtlemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise humanitaarõiguse sätteid, eriti 12. augusti 1949. aasta Genfi III konventsiooni sõjavangide kohtlemise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee (ENPA) resolutsiooni nr 2034 (2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee (ENPA) resolutsiooni nr 2034 (2015),

| A. | arvestades, et Venemaa poolt saadetud võitlejad röövisid Ukraina territooriumil Ukraina sõjaväelenduri Nadija Savtšenko ja viisid ta seejärel ebaseaduslikult Venemaale, kus teda hoiti „külalisena“ hotellis ja kus tal keelati kontakt oma perekonnaga ning kus hiljem esitasid kohalikud ametiasutused talle alusetult mõrvasüüdistuse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Venemaa poolt saadetud võitlejad röövisid Ukraina territooriumil Ukraina sõjaväelenduri Nadija Savtšenko ja viisid ta seejärel ebaseaduslikult Venemaale, kus teda hoiti „külalisena“ hotellis ja kus tal keelati kontakt oma perekonnaga ning kus hiljem esitasid kohalikud ametiasutused talle alusetult mõrvasüüdistuse;

| B. | arvestades, et Nadija Savtšenko on leitnandi auastmega teenekas sõdur, kes oli esimene Ukraina õhuväeakadeemia naistudeng ja Ukraina rahuvalvejõudude ainuke naissoost sõdur Iraagis ning kes osales vabatahtlikuna Ida-Ukraina terrorismivastases operatsioonis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Nadija Savtšenko on leitnandi auastmega teenekas sõdur, kes oli esimene Ukraina õhuväeakadeemia naistudeng ja Ukraina rahuvalvejõudude ainuke naissoost sõdur Iraagis ning kes osales vabatahtlikuna Ida-Ukraina terrorismivastases operatsioonis;

| C. | arvestades, et Nadija Savtšenko valiti Ukraina Ülemraada liikmeks ja määrati oma vangistuse ajal Ukraina esindajaks ENPA-s; arvestades, et ENPA resolutsioonis nr 2034 (2015) nõutakse tema viivitamatut vabastamist ja tema parlamentaarse puutumatuse austamist, sh ka Venemaa Föderatsiooni poolt, kes on Euroopa Nõukogu liige; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Nadija Savtšenko valiti Ukraina Ülemraada liikmeks ja määrati oma vangistuse ajal Ukraina esindajaks ENPA-s; arvestades, et ENPA resolutsioonis nr 2034 (2015) nõutakse tema viivitamatut vabastamist ja tema parlamentaarse puutumatuse austamist, sh ka Venemaa Föderatsiooni poolt, kes on Euroopa Nõukogu liige;

| D. | arvestades, et Venemaa Föderatsioonil ei ole mingit õigust Ukraina kodanikke kinni pidada, vahistada, kohtu alla anda või nende üle kohut mõista Ukraina territooriumil toime pandud väidetavate kuritegude eest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venemaa Föderatsioonil ei ole mingit õigust Ukraina kodanikke kinni pidada, vahistada, kohtu alla anda või nende üle kohut mõista Ukraina territooriumil toime pandud väidetavate kuritegude eest;

| E. | arvestades, et riigiprokuratuur muutis regulaarselt oma põhjendusi seoses süüdistusega ja lõplik otsus lükati kaks korda ootamatult edasi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et riigiprokuratuur muutis regulaarselt oma põhjendusi seoses süüdistusega ja lõplik otsus lükati kaks korda ootamatult edasi;

| F. | arvestades, et hoolimata Nadija Savtšenko halvast tervisest ei ole ei arstidel ega tema emal lubatud teda külastada; arvestades, et Ukraina arstidel ja Ukraina parlamendiliikmetel on olnud tõsiseid raskusi riigipiiri ületamisega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hoolimata Nadija Savtšenko halvast tervisest ei ole ei arstidel ega tema emal lubatud teda külastada; arvestades, et Ukraina arstidel ja Ukraina parlamendiliikmetel on olnud tõsiseid raskusi riigipiiri ületamisega;

| G. | arvestades, et Nadija Savtšenko kutsuti aukülalisena Euronesti parlamentaarse assamblee naiste foorumile; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Nadija Savtšenko kutsuti aukülalisena Euronesti parlamentaarse assamblee naiste foorumile;

| 1. | mõistab Venemaa Föderatsiooni hukka Nadija Savtšenko röövimise, ebaseaduslikult Ukrainast Venemaale viimise ning tema peaaegu kaheaastase kinnipidamise eest vanglas; |
| --- | --- |

1.

mõistab Venemaa Föderatsiooni hukka Nadija Savtšenko röövimise, ebaseaduslikult Ukrainast Venemaale viimise ning tema peaaegu kaheaastase kinnipidamise eest vanglas;

| 2. | nõuab, et Venemaa Föderatsioon vabastaks Nadija Savtšenko viivitamata ja tingimusteta; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et Venemaa Föderatsioon vabastaks Nadija Savtšenko viivitamata ja tingimusteta;

| 3. | kutsub Venemaa Föderatsiooni üles täielikult järgima Minski kokkuleppeid; tuletab meelde, et Minski kokkulepete kohaselt on Venemaa võtnud kohustuse kõik ebaseaduslikult kinnipeetavad isikud välja vahetada; on seetõttu seisukohal, et Venemaal ei ole õiguslikku alust ega jurisdiktsiooni, et Ukraina kodaniku vastu õiguslikke meetmeid võtta, eriti Nadija Savtšenko puhul, kes rööviti ja vangistati võltsitud süüdistuste alusel väidetava Ukrainas toime pandud kuriteo eest; |
| --- | --- |

3.

kutsub Venemaa Föderatsiooni üles täielikult järgima Minski kokkuleppeid; tuletab meelde, et Minski kokkulepete kohaselt on Venemaa võtnud kohustuse kõik ebaseaduslikult kinnipeetavad isikud välja vahetada; on seetõttu seisukohal, et Venemaal ei ole õiguslikku alust ega jurisdiktsiooni, et Ukraina kodaniku vastu õiguslikke meetmeid võtta, eriti Nadija Savtšenko puhul, kes rööviti ja vangistati võltsitud süüdistuste alusel väidetava Ukrainas toime pandud kuriteo eest;

| 4. | on seisukohal, et Nadija Savtšenko kinnipidamine sõjavangina Venemaa vanglas on 1949. aasta Genfi konventsiooni rikkumine; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et Nadija Savtšenko kinnipidamine sõjavangina Venemaa vanglas on 1949. aasta Genfi konventsiooni rikkumine;

| 5. | tuletab Venemaale meelde, et tal on rahvusvaheline kohustus austada ENPA liikmete puutumatust; |
| --- | --- |

5.

tuletab Venemaale meelde, et tal on rahvusvaheline kohustus austada ENPA liikmete puutumatust;

| 6. | tuletab meelde, et Venemaa Föderatsioon vastutab täielikult Nadija Savtšenko tervise ja heaolu eest; nõuab tungivalt, et Venemaa ametivõimud lubaksid Ukraina arstidel teda külastada; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et Venemaa Föderatsioon vastutab täielikult Nadija Savtšenko tervise ja heaolu eest; nõuab tungivalt, et Venemaa ametivõimud lubaksid Ukraina arstidel teda külastada;

| 7. | nõuab tungivalt, et Venemaa Föderatsioon tegutseks vastavalt oma rahvusvahelistele kohustustele ning vabastaks Nadija Savtšenko, Oleg Sentsovi, Oleksandr Koltšenko ja teised Ukraina kodanikud ning tagaks viivitamatult nende turvalise kojunaasmise; nõuab tungivalt, et Venemaa kohtu- ja õiguskaitseasutused täidaksid oma ülesandeid erapooletult ja sõltumatult; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et Venemaa Föderatsioon tegutseks vastavalt oma rahvusvahelistele kohustustele ning vabastaks Nadija Savtšenko, Oleg Sentsovi, Oleksandr Koltšenko ja teised Ukraina kodanikud ning tagaks viivitamatult nende turvalise kojunaasmise; nõuab tungivalt, et Venemaa kohtu- ja õiguskaitseasutused täidaksid oma ülesandeid erapooletult ja sõltumatult;

| 8. | nõuab tungivalt, et EL koostaks nimekirja Nadija Savtšenko ebaseadusliku kinnipidamise eest vastutavatest isikutest, kelle suhtes tuleks kohaldada ELi piiravaid meetmeid; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et EL koostaks nimekirja Nadija Savtšenko ebaseadusliku kinnipidamise eest vastutavatest isikutest, kelle suhtes tuleks kohaldada ELi piiravaid meetmeid;

| 9. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

9.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastu võetud 22. märtsil 2016. aastal Belgias Brüsselis.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0186.

---