# Uradni list C 194/2016

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 194 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 591. junij 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 194

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 591. junij 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 194/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2016/C 194/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 194/02 | Menjalni tečaji eura | 2 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2016/C 194/03 | Podatki, ki jih je treba predložiti na podlagi člena 5(2) – Ustanovitev Evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 ( UL L 210, 31.7.2006, str. 19 )) | 3 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2016/C 194/02

Menjalni tečaji eura

2

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2016/C 194/03

Podatki, ki jih je treba predložiti na podlagi člena 5(2) – Ustanovitev Evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 ( UL L 210, 31.7.2006, str. 19 ))

(Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 ( UL L 210, 31.7.2006, str. 19 ))

3

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 194/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8019 – Advent International/Nuplex Industries) (
  1
  ) | 5 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 194/05 | Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 6 |
| 2016/C 194/06 | Objava zahtevka za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta | 9 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2016/C 194/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8019 – Advent International/Nuplex Industries) (
  1
  )

1

5

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2016/C 194/05

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

6

2016/C 194/06

Objava zahtevka za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

9

---

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2016/C 194/07 | Popravek posodobitve Priloge II ter Tabel 1 in 2 Priloge IIIb v zvezi z veljavnimi vrednostmi eura v skladu s členom 10a Direktive 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2011/76/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( UL C 101, 17.3.2016 ) | 15 |

Popravki

2016/C 194/07

Popravek posodobitve Priloge II ter Tabel 1 in 2 Priloge IIIb v zvezi z veljavnimi vrednostmi eura v skladu s členom 10a Direktive 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2011/76/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( UL C 101, 17.3.2016 )

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 1.6.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana)

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 194/01)

Komisija se je 23. maja 2016 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32016M8027. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32016M8027. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 1.6.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

31. maja 2016

(2016/C 194/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1154 |
| JPY | japonski jen | 123,83 |
| DKK | danska krona | 7,4376 |
| GBP | funt šterling | 0,76185 |
| SEK | švedska krona | 9,2910 |
| CHF | švicarski frank | 1,1044 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,3200 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,022 |
| HUF | madžarski forint | 314,11 |
| PLN | poljski zlot | 4,3865 |
| RON | romunski leu | 4,5108 |
| TRY | turška lira | 3,2927 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5366 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4530 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6640 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6516 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5367 |
| KRW | južnokorejski won | 1 326,11 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,5863 |
| CNY | kitajski juan | 7,3363 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4895 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 180,41 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5940 |
| PHP | filipinski peso | 52,149 |
| RUB | ruski rubelj | 73,5300 |
| THB | tajski bat | 39,775 |
| BRL | brazilski real | 3,9850 |
| MXN | mehiški peso | 20,5185 |
| INR | indijska rupija | 74,9510 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1154

JPY

japonski jen

123,83

DKK

danska krona

7,4376

GBP

funt šterling

0,76185

SEK

švedska krona

9,2910

CHF

švicarski frank

1,1044

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,3200

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,022

HUF

madžarski forint

314,11

PLN

poljski zlot

4,3865

RON

romunski leu

4,5108

TRY

turška lira

3,2927

AUD

avstralski dolar

1,5366

CAD

kanadski dolar

1,4530

HKD

hongkonški dolar

8,6640

NZD

novozelandski dolar

1,6516

SGD

singapurski dolar

1,5367

KRW

južnokorejski won

1 326,11

ZAR

južnoafriški rand

17,5863

CNY

kitajski juan

7,3363

HRK

hrvaška kuna

7,4895

IDR

indonezijska rupija

15 180,41

MYR

malezijski ringit

4,5940

PHP

filipinski peso

52,149

RUB

ruski rubelj

73,5300

THB

tajski bat

39,775

BRL

brazilski real

3,9850

MXN

mehiški peso

20,5185

INR

indijska rupija

74,9510

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 1.6.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/3

---

Podatki, ki jih je treba predložiti na podlagi člena 5(2)

Ustanovitev Evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS)

(Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 (UL L 210, 31.7.2006, str. 19))

(2016/C 194/03)

I.1   Ime, naslov in kontaktni podatki

Registrirano ime: Tisza Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulás

Registrirani sedež:

Kontaktna oseba: Oszkár Seszták, direktor, +36 45500700

E-naslov združenja: hivatal@kisvarda.hu

I.2   Trajanje združenja

Trajanje združenja: nedoločen čas

Datum registracije:

Datum objave:

II.   CILJI

Splošni cilj združenja je spodbujanje čezmejnega sodelovanja med člani, s čimer bi okrepili ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo.

Posebej je namenjeno temu, da se v skladu z medvladnim dogovorom vzpostavi čezmejno sodelovanje na naslednjih področjih razvoja:

| a) | prometna in komunikacijska infrastruktura, |
| --- | --- |

a)

prometna in komunikacijska infrastruktura,

| b) | energija, |
| --- | --- |

b)

energija,

| c) | turizem, |
| --- | --- |

c)

turizem,

| d) | izobraževanje in poklicno usposabljanje, |
| --- | --- |

d)

izobraževanje in poklicno usposabljanje,

| e) | znanstvene raziskave in razvoj, |
| --- | --- |

e)

znanstvene raziskave in razvoj,

| f) | kultura, |
| --- | --- |

f)

kultura,

| g) | zdravje, |
| --- | --- |

g)

zdravje,

| h) | šport, |
| --- | --- |

h)

šport,

| i) | varstvo in razvoj Tise ter njenih pritokov, |
| --- | --- |

i)

varstvo in razvoj Tise ter njenih pritokov,

| j) | logistika, |
| --- | --- |

j)

logistika,

| k) | pomoč MSP, |
| --- | --- |

k)

pomoč MSP,

| l) | varstvo okolja in narave, |
| --- | --- |

l)

varstvo okolja in narave,

| m) | kmetijstvo, |
| --- | --- |

m)

kmetijstvo,

| n) | problemi obmejnega prebivalstva. |
| --- | --- |

n)

problemi obmejnega prebivalstva.

III.   DODATNE PODROBNOSTI O IMENU ZDRUŽENJA

Ime v madžarščini: Tisza Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulás

Okrajšava ali kratica: Tisza ETT

Ime v ukrajinščini: Європейське об’єднання територiального спiвробiтництва з обмеженою вiдповiдальнiстю ТИСА

Okrajšava ali kratica: ЄOТС ТИСА

Ime v angleščini: Tisza European Grouping of Territorial Cooperation Limited Liability

Okrajšava ali kratica: Tisza EGTC

IV.   ČLANI

IV.1   Skupno število članov združenja: 3

IV.2   Države članov združenja: Madžarska in Ukrajina

IV.3   Podatki o članih

Uradno ime: Kisvárda Városi Önkormányzat

Poštni naslov:

Kontaktna oseba:

Spletni naslov:

Vrsta člana: lokalni organ

Uradno ime: Szabolcs–Szatmár–Bereg Megyei Önkormányzat

Poštni naslov:

Kontaktna oseba:

Spletni naslov:

Vrsta člana: lokalni organ

Uradno ime: Закарпатська обласна рада

Poštni naslov:

Kontaktna oseba:

Spletni naslov:

Vrsta člana: regionalni organ

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 1.6.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/5

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8019 – Advent International/Nuplex Industries)

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 194/04)

| 1. | Komisija je 25. maja 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Advent International Corporation („AIC“, ZDA) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Nuplex Industries Ltd. („Nuplex“, Nova Zelandija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 25. maja 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Advent International Corporation („AIC“, ZDA) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Nuplex Industries Ltd. („Nuplex“, Nova Zelandija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za podjetje Advent: vlagatelj zasebnega kapitala, ki je dejaven po vsem svetu in med drugim nadzira podjetje Allnex Belgium S.A., ki je svetovni proizvajalec industrijskih premaznih smol,
  —   za podjetje Nuplex: svetovni proizvajalec industrijskih premaznih smol. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za podjetje Advent: vlagatelj zasebnega kapitala, ki je dejaven po vsem svetu in med drugim nadzira podjetje Allnex Belgium S.A., ki je svetovni proizvajalec industrijskih premaznih smol,

—   za podjetje Nuplex: svetovni proizvajalec industrijskih premaznih smol.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8019 – Advent International/Nuplex Industries se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8019 – Advent International/Nuplex Industries se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 1.6.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/6

---

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2016/C 194/05)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

„ŠTAJERSKI HMELJ“

EU št.: SI-PGI-0005-01191 – 10.1.2014

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime

„Štajerski hmelj“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Slovenija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Hmelj je zelnata trajnica, ovijalka. Je dvodomna rastlina, kar pomeni, da na eni rastlini najdemo le moške ali le ženske cvetove. Gospodarsko zanimive so le ženske rastline, saj se samo na ženskih rastlinah razvijejo hmeljevi storžki.

Štajerski hmelj odlikuje fina hmeljska aroma, s pridihom zeliščne, sadne ali cvetlične note. Predstavljajo ga slovenske sorte hmelja, ki so vpisane v slovensko sortno listo. To so predvsem sledeče: Savinjski golding, Aurora, Atlas, Ahil, Apolon, Bobek, Buket, Blisk, Celeia, Cekin, Cicero, Cerera, Dana, Styrian gold, Styrian Eureka in Styrian Eagle. V največjem obsegu se pridelujejo sorte hmelja Aurora, Bobek, Celeia in Savinjski golding, nekaj odstotni delež pridelave zavzemata novejši sorti Dana in Styrian gold. Sorte spadajo med fino-aromatične in aromatične sorte (Aurora, Bobek, Celeia, Savinjski golding) ter grenčične (Dana).

Inštitut za hmeljarstvo in pivovarstvo Slovenije pri sveže obranih in posušenih storžkih sort hmelja, rastočih na zaščitenem geografskem območju, vsako leto ugotavlja povprečno vsebnost in sestavo eteričnih olj. Pri najbolj razširjeni sorti Aurora je 10-letno povprečje v obdobju od 2005-2014 znašalo 1,4 ml eteričnega olja/100 g suhih storžkov, 6,1 rel.% farnezena in 0,8 rel.% linalola. Razmerje med alfa-humulenom in beta-kariofilenom je bilo 3,1. Pri sorti Savinjski golding je 10-letno povprečje v obdobju od 2005-2014 znašalo 1,1 ml eteričnega olja/100 g suhih storžkov-, 6,0 rel.% farnezena in 0,5 rel.% linalola. Razmerje med alfa-humulenom in beta-kariofilenom je bilo 2,9.

Minimalna vsebnost eteričnega olja v Štajerskem hmelju znaša 0,5 ml eteričnega olja/100 gramov suhih storžkov.

Registracija imena Štajerski hmelj se nanaša na posušene hmeljeve storžke ter iz njih pridobljene proizvode v obliki hmeljevih briketov ter hmeljevih ekstraktov. Vse oblike proizvodov izhajajo iz posušenih hmeljevih storžkov. Za konvencionalne hmeljeve izdelke se štejejo briketi tipa 90, z lupulinom obogateni briketi tipa 45 ter hmeljev ekstrakt s CO2 ali z etanolom.

2

Izdelava briketov tipa 90 poteka z mletjem hmelja, na kar se s stiskanjem skozi matrico s pomočjo pritiska oblikujejo briketi. Izdelava briketov tipa 45 se izvede z mletjem zamrznjenega posušenega hmelja, ki se mu s sejanjem odstrani del frakcije storžkov, ki ne vsebujejo lupulina.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse stopnje pridelave Štajerskega hmelja vključno s sušenjem hmeljevih storžkov morajo potekati znotraj določenega geografskega območja.

Briketi in ekstrakt se lahko izdelujejo tudi izven opredeljenega geografskega območja. Pri izdelavi briketov in ekstrakta se posušenim hmeljevim storžkom ne dodajo nobene snovi.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Štajerski hmelj se označuje z enotnim logotipom za Štajerski hmelj.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje označbe določajo: meja Štajerske pokrajine na zahodu, kjer se na jugozahodu in jugu nadaljuje po reki Savi. Na jugovzhodu je meja območja državna meja z Republiko Hrvaško, na vzhodu reka Mura in na severu državna meja z Avstrijo.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Ugodni podnebni in talni pogoji so omogočili, da se je na geografskem območju že pred stoletji razvila pridelava hmelja, hkrati pa so veliko prispevali k visoki kakovosti Štajerskega hmelja in s tem tudi k njegovemu mednarodnemu slovesu in prepoznavnosti.

Na geografskem območju pridelave Štajerskega hmelja teče več rek (Savinja, Mislinja, Drava, Mura), ki imajo pomemben vpliv na rast in razvoj rastlin ter kakovost pridelka. Na terasah rek prevladujejo evtrična rjava tla, nastala na peščeno prodnati osnovi, srednje globoka do globoka, ki jih uvrščamo v razred kambičnih tal. Takšna tla so najprimernejša za pridelavo hmelja. Temperatura je prav tako pomemben dejavnik, od katerega je odvisna dinamika rasti in razvoj rastlin hmelja. Optimalno rast hmelja omogočajo temperature med 15 in 18 °C. Celotno geografsko območje pridelave hmelja dosega optimalne vrednosti temperatur, primernih za pridelavo hmelja. Hmelj v rastni dobi potrebuje od 500 do 600 mm padavin. Na geografskem območju pade v rastni dobi (od aprila do septembra) povprečno 690 mm dežja.

Navedeno geografsko območje ima na pridelavo hmelja velik vpliv, saj klimatske razmere, tla in tradicija pridelave prispevajo h kakovosti in s tem tudi k slovesu Štajerskega hmelja. Na primeru sorte Savinjski golding se lahko dokaže vpliv geografskega območja. Angleška sorta Fuggle je bila konec 19. stoletja prenesena iz Anglije, po letu 1926, ko je druge občutljivejše sorte uničila hmeljeva peronospora, pa se je posebej uveljavil njen ekotip Savinjski golding. Kljub temu, da genetsko spada Savinjski golding v skupino Fugglov, pa se kakovost eteričnega olja razlikuje od sorte Fuggle. Le-to je posledica vpliva območja pridelave, ki se odraža v sestavi in kakovosti eteričnega olja (Joh. Barth & Sohn GmbH). Iz primerjave posameznih komponent eteričnega olja več vzorcev obeh sort je razvidno, da Savinjski golding dosega nižje maksimalne vrednosti beta-kariofilena, zaradi česar je dosežena višja maksimalna vrednost razmerja med alfa-humulenom in beta-kariofilenom. Razmerje med alfa-humulenom in beta-kariofilenom je eden izmed značilnih pokazateljev kakovosti arome hmelja. Prav tako so maksimalne vrednosti farnesena in linalola, ki sta prav tako značilna pokazatelja fine arome hmelja, višje pri vzorcih Savinjskega goldinga kot pri sorti Fuggle (povzeto po številnih izsledkih več kot 60-letnega dela Inštituta za hmeljarstvo in pivovarstvo Slovenije (IHPS)). Ravno ta sorta, Savinjski golding, je v trgovini s hmeljem ponesla sloves Štajerskega hmelja (Styrian hops) po vsem svetu.

Štajerski hmelj se v 99 % uporablja v pivovarstvu, pri čemer daje pivu značilno grenkobo in aromo, ki jo dajejo hmeljne grenčice in eterično olje hmelja. Širom po svetu je poznan po fini aromi, odlikuje ga tudi visoka količina eteričnega olja, ki je lahko v nekaterih primerih tudi nad 4,0 ml/100 g suhih storžkov.

Kakovost, npr. višja vsebnost alfa-kislin ali količina eteričnega olja, izenačenost in stabilnost kvalitete pridelka so se z usmerjenim žlahtnjenjem še izboljševale, zato so bile razvite nove slovenske sorte hmelja. Povišane vrednosti alfa-kislin in količine eteričnega olja najdemo v vseh oblikah proizvoda. Sorti Savinjski golding so sledile nove, lastne slovenske sorte, ki ohranjajo tipično prijetno hmeljsko aromo, z različicami sadne in cvetlične note. Imajo edinstveni sloves v svetu in dajejo pivu prijetno, zaokroženo grenčico in kakovostno aromo.

Na kakovost pridelanega hmelja vpliva tudi vzgoja rastlin iz visokokavostnega sadilnega materiala, brezvirusnih in brezviroidnih matičnih rastlin.

Pridelava hmelja ima v Sloveniji že dolgoletno tradicijo, saj se hmelj za varjenje piva omenja že okrog leta 1160 v urbariju škofjeloškega gospostva, ki je sodilo pod freisinško nadškofijo. Intenzivneje se je pridelava hmelja začela razvijati po letu 1870.

Leta 1852 je v časopisu „Novice kmetijskih, obertnijskih in narodnih reči“ (dr. Janez Bleiweiss, 15. februar 1852) pod naslovom „Priporočilo hmelja“ objavljeno prvo večje navodilo o hmelju v slovenskem jeziku.

Štajerski hmelj je omenjen že leta 1883 v „Gospodarski prilogi“ Štajerskega gospodarskega društva z dne 12. avgusta 1883, kjer je navedeno, da je bil leta 1881 in 1882 Štajerski hmelj prvi naprodaj v Nürnbergu.

V časopisu „Jutro“ z dne 24. septembra 1929 je zapisano, da se je za Štajerski hmelj 20. 9. 1929 na trgu v Strasbourgu plačala dvakratna cena, kakor se plačuje za najboljše alzaške kvalitete, kar je znak, da si pridobiva štajerski hmelj v inozemstvu sloves, ki mu gre.

Štajerski hmelj je v tujini bolj prepoznaven in cenjen predvsem z angleško različico imena Štajerski hmelj - Styrian hops.

Ekomuzej hmeljarstva in pivovarstva v Žalcu hrani knjižico z naslovom Styrian hops, ki je bila tiskana še v času Kraljevine Jugoslavije (1929-1945). V knjižici je zapisano, da poraba Štajerskega hmelja v Jugoslaviji ni bila velika, zato se ga je večina izvozila v Združeno kraljestvo, Združene države Amerike, Kanado, Belgijo, Francijo, Daljni vzhod. Med drugim je še posebej opisano, na katere oznake oziroma certifikat morajo biti kupci Štajerskega hmelja pozorni v izogib nakupu potvorjenega Štajerskega hmelja.

Danes je Štajerski hmelj pod imenom Styrian hops poznan v vseh vodilnih, kakor tudi v številnih manjših pivovarnah po svetu. Je visoko ocenjen in velja za enega izmed kakovostnejših na mednarodnih razstavah in degustacijah uveljavljenih degustatorjev piva.

Zaradi visoke kakovosti Štajerskega hmelja mnogi odjemalci prisegajo tudi na proizvode iz Štajerskega hmelja, ki so nepogrešljivi v njihovi pivovarski proizvodnji. Trgovina s hmeljem je v Sloveniji izrazito izvozno usmerjena, saj se na tuje trge že daljše obdobje izvozi več kot 95 % pridelka.

Sloves Štajerskega hmelja se je ohranil vse do danes, k čemur prispevajo tudi tradicionalna hmeljarska praznovanja, kot je avgusta „Praznik hmeljarjev v Braslovčah“, na začetku oktobra „Hmeljarski likof“ v Žalcu in letno imenovanje hmeljarske starešine in princese. Pred leti je bil ustanovljen tudi Ekomuzej hmeljarstva in pivovarstva v Žalcu, ki poudarja tradicijo hmeljarstva v Sloveniji.

Sedanji sloves Štajerskega hmelja potrjujejo različni viri (knjige, spletne strani, oddaje, idr.), ki poudarjajo kakovost in sloves Štajerskega hmelja (npr. Slohops, A small flower is a big industry for a Slovenian valley – 7. 8. 2015 – Ljubljana, MMC RTV SLO, ...).

V knjigi World Beer, pisatelja Tima Hampsona (Dorling Kindersley Ltd., 2013, London, Združeno kraljestvo) je navedeno, da pivu tipa Green King, IPA, daje okus po pomarančah in grenivkah uporaba Štajerskega hmelja. Prav tako v knjigi The Beer Book istega avtorja, in izdane pri isti založbi (Dorling Kindersley Ltd., 2008, 2015) navajajo Štajerski hmelj kot osnovo pri pripravi piva v Lion Brewery, s sedežem na Sri Lanki.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_zivil/SPEC_HMELJ_25_3_2016.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

| 1.6.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/9

---

Objava zahtevka za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

(2016/C 194/06)

Evropska komisija je odobrila ta zahtevek za manjšo spremembo v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV MANJŠE SPREMEMBE

Zahtevek za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
   (2)

„HOLLANDSE MAATJESHARING“/„HOLLANDSE NIEUWE“/„HOLLÄNDISCHER MATJES“

EU št.: TSG-NL-02121 – 19.2.2016

ZOP ( ) ZGO ( ) ZTP ( X )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

| Ime: | Nederlandse Haringgroothandelsvereniging |
| --- | --- |
| Naslov: | Vissershavenweg 27 |
| 2583 DJ Scheveningen |
| NEDERLAND |

Ime:

Nederlandse Haringgroothandelsvereniging

Naslov:

Vissershavenweg 27

2583 DJ Scheveningen

NEDERLAND

Tel.

+31 703549090

E-naslov:

info@dulk.nl

Nederlandse Haringgroothandelsvereniging so nacionalni organi in Komisija že priznali za „skupino“ v smislu Uredbe 1151/2012. Glede na zahteve, ki jih morajo vložniki izpolnjevati za uvrstitev med „skupine“, to priznanje že samo po sebi pomeni, da ima Nederlandse Haringgroothandelsvereniging pravni interes za ta zahtevek. Pomembno je tudi, da je združenje Nederlandse Haringgroothandelsvereniging pri nacionalnih organih vedno delovalo kot zastopnik interesov trgovcev na debelo z nizozemskimi sledi.

2.   Država članica ali tretja država

Nizozemska

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — | ☐ | Opis proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Dokazilo o poreklu |
| — | ☐ | Metoda proizvodnje |
| — | ☐ | Povezava |
| — | ☐ | Označevanje |
| — | ☒ | Drugo: točka 3.2 – Ime – opis |

—

☐

Opis proizvoda

—

☐

Dokazilo o poreklu

—

☐

Metoda proizvodnje

—

☐

Povezava

—

☐

Označevanje

—

☒

Drugo: točka 3.2 – Ime – opis

4.   Vrsta sprememb

| — | ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zaradi katere ni potrebna sprememba objavljenega enotnega dokumenta. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zaradi katere je potrebna sprememba objavljenega enotnega dokumenta. |
| — | ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| — | ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZTP, ki se šteje za manjšo v skladu s četrtim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |

—

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zaradi katere ni potrebna sprememba objavljenega enotnega dokumenta.

—

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zaradi katere je potrebna sprememba objavljenega enotnega dokumenta.

—

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

—

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZTP, ki se šteje za manjšo v skladu s četrtim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Zaradi izpusta v prvotnem zahtevku prodajna sezona proizvoda „Hollandse nieuwe“ ni v skladu z nacionalno zakonodajo.

Zato želimo v odstavku 3: „Razlog za registracijo“, točka 3.2: „Gre za ime“ spremeniti opis uporabe izraza „Hollandse nieuwe“:

(prvotno besedilo)

Izraz „Hollandse Nieuwe“ je na Nizozemskem uveljavljen pojem in staro, tradicionalno ime, ki se lahko uporablja izključno za tradicionalni proizvod, ki se lovi in prodaja v obdobju od 1. maja do vključno 31. avgusta koledarskega leta.

(novo besedilo)

Izraz „Hollandse Nieuwe“ je na Nizozemskem uveljavljen pojem in staro, tradicionalno ime, ki se lahko uporablja izključno za tradicionalni proizvod, ki se lovi v obdobju od 1. maja do vključno 31. avgusta koledarskega leta in se lahko pod tem imenom prodaja v obdobju od 1. maja do vključno 30. septembra istega koledarskega leta.

Razlog za predložitev te spremembe tako kmalu po objavi v Uradnem listu Evropske unije z dne 1. oktobra 2015 je, da bi v naslednji ribolovni sezoni sočasno obstajala usklajena nacionalna pravila in dokumentacija ZTP za „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“.

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNO POSEBNOST

„HOLLANDSE MAATJESHARING“/„HOLLANDSE NIEUWE“/„HOLLÄNDISCHER MATJES“

EU št.: TSG-NL-02121 – 19.2.2016

„Nizozemska“

1.   Imena za registracijo:

Registracija se zahteva za imeni: „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“

Registracija se poleg tega zahteva za ime „Holländischer Matjes“ v nemščini.

2.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.7. Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

3.   Razlog za registracijo

3.1   Gre za proizvod:

| — | ☒ | ki je rezultat načina proizvodnje, predelave ali sestave v skladu s tradicionalno prakso za zadevni proizvod ali živilo, |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | ki je proizveden iz surovin ali sestavin, ki se tradicionalno uporabljajo. |

—

☒

ki je rezultat načina proizvodnje, predelave ali sestave v skladu s tradicionalno prakso za zadevni proizvod ali živilo,

—

☐

ki je proizveden iz surovin ali sestavin, ki se tradicionalno uporabljajo.

3.2   Gre za ime:

| — | ☒ | ki se že od nekdaj uporablja za označevanje specifičnega proizvoda, |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | ki nakazuje tradicionalno naravo ali posebnost proizvoda. |

—

☒

ki se že od nekdaj uporablja za označevanje specifičnega proizvoda,

—

☐

ki nakazuje tradicionalno naravo ali posebnost proizvoda.

Ime „Hollandse maatjesharing“ se šteje za skupno poimenovanje, s katerim je zaščiten tradicionalni proizvod, ulovljen v obdobju od 1. maja do vključno 31. avgusta, torej v ribolovni sezoni. „Hollandse maatjesharing“/„Holländischer Matjes“ se lahko pod tem imenom prodaja pred 31. avgustom in po njem, torej po koncu ribolovne sezone.

Izraz „Hollandse Nieuwe“ je na Nizozemskem uveljavljen pojem in staro, tradicionalno ime, ki se lahko uporablja izključno za tradicionalni proizvod, ki se lovi v obdobju od 1. maja do vključno 31. avgusta koledarskega leta in se lahko pod tem imenom prodaja v obdobju od 1. maja do vključno 30. septembra istega koledarskega leta.

Imena izražajo posebne lastnosti proizvoda. Imena se uporabljajo za mlade slede, pri katerih iztrebljanje ali odstranjevanje glav že stoletja poteka na tradicionalni nizozemski način, nato pa se sledi razsoljujejo ali suho nasoljujejo ter jih je po naravnem encimskem zorenju mogoče zaužiti. Izraz „maatjesharing“ (mladi sled) nakazuje obdobje biološkega razvoja sleda, pri čemer gre za slede, ulovljene v obdobju od 1. maja do vključno 31. avgusta koledarskega leta. Beseda „maatje“ je pravzaprav skrotovičena beseda „maagdje“ (devica); v času ulova tega sleda se ikre in mleč še niso ponovno oblikovali. Izraz „maatjesharing“ sam po sebi pomeni samo surovino. Izraz „Hollandse“ nakazuje s tem povezano tradicionalno proizvodno metodo, saj je „maatjes“ mogoče predelati še na druge načine.

4.   Opis

4.1   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, vključno z njegovimi glavnimi fizikalnimi, kemijskimi, mikrobiološkimi ali organoleptičnimi značilnostmi, ki dokazujejo posebne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

„Hollandse maatjesharing“ je poimenovanje za vsaj tri leta starega atlantskega sleda (Clupea harengus). Ta sled je vitka, razmeroma majhna riba s kratko plavutjo na izrazito modrem hrbtu. Srti atlantskega sleda so mehke. Poleg tega ima mladi sled še naslednje lastnosti:

| — | majhne reproduktivne organe (visoke 3 do 8 mm), |
| --- | --- |

—

majhne reproduktivne organe (visoke 3 do 8 mm),

| — | ikre ali mleč niso vidni s prostim očesom, |
| --- | --- |

—

ikre ali mleč niso vidni s prostim očesom,

| — | svetlordeči jajčniki; moda rdečkaste/sive barve, |
| --- | --- |

—

svetlordeči jajčniki; moda rdečkaste/sive barve,

| — | prosojno bela plast maščobe, |
| --- | --- |

—

prosojno bela plast maščobe,

| — | bela barva ribjega mesa, |
| --- | --- |

—

bela barva ribjega mesa,

| — | svež, slan in razmeroma zrel vonj, |
| --- | --- |

—

svež, slan in razmeroma zrel vonj,

| — | konsistenca ribjega mesa je mehka in mastna, |
| --- | --- |

—

konsistenca ribjega mesa je mehka in mastna,

| — | okus je maslen, rahlo slan in blag. |
| --- | --- |

—

okus je maslen, rahlo slan in blag.

Specifičnost

Specifičnost „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ je povezana z več značilnimi lastnosti tega proizvoda, in sicer:

| — | specifično naravo uporabljene surovine mladi sled, |
| --- | --- |

—

specifično naravo uporabljene surovine mladi sled,

| — | tradicionalnim nizozemskim načinom iztrebljanja in odstranjevanja glav, razsoljevanja in zorenja. |
| --- | --- |

—

tradicionalnim nizozemskim načinom iztrebljanja in odstranjevanja glav, razsoljevanja in zorenja.

Posebne značilnosti „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ se pridobijo s kombinacijo uporabljenega mladega sleda in tradicionalne metode predelave.

„Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ se razlikuje od prekajenega sleda, ker se slednji proizvaja iz celega sleda z ikrami ali mlečem, nato pa se dimi in nasoli. Prekajeni sled se najprej razsoli ali nasoli, nato pa še dimi s sušenjem. Nato se sled dimi pri temperaturi največ 25 stopinj, za „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ pa se mu odstrani glava ali se iztrebi ter nato razsoli in zamrzne. Za poznavalce so ikre in mleč v prekajenem sledu prava poslastica. Mladi sled, ki se uporablja za „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“, vsebuje le zanemarljive količine iker ali mleča.

„Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ se razlikuje od sleda v obliki zvitkov, saj se slednji proizvaja iz sleda, ki se je že drstil in ne vsebuje iker ali mleča in je presuh za predelavo v „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“. Zviti sled je zvit, filiran, zavit sled s kislo kumarico in čebulicami v sredini, ki ga skupaj drži lesena paličica.

4.2   Opis metode proizvodnje proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, ki jo morajo proizvajalci upoštevati, po potrebi vključno z vrsto in značilnostmi uporabljenih surovin ali sestavin, in metode, po kateri je proizvod pripravljen (člen 7(2) te uredbe)

„Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ se v skladu z opisom pod točko 4.1 ulovi na začetku ribolovne sezone (od maja do avgusta) in predela po eni od metod v nadaljevanju.

Izbira mladega sleda

Po ulovu se sledi pregledajo glede na lastnosti iz točke 4.1. Nato se pregleda, ali je plast maščobe prosojno bela. Za pregled barve spolnih organov je treba sleda prerezati.

Če vzorec ne izpolnjuje dovolj meril za pravega mladega sleda „maatjesharing“, se ta sled uporabi za drug namen.

Postopek predelave

Celoten postopek predelave z iztrebljanjem, razsoljevanjem in zorenjem poteka po tradicionalnem nizozemskem receptu:

Po ulovu je treba mlade slede iztrebiti ali jim odstraniti glave. To je mogoče narediti na morju ali na kopnem.

Pri iztrebljanju se odstranijo škrge in del drobovja sleda razen trebušne slinavke. Iztrebljanje je vse pogosteje avtomatizirano, vendar ga je še vedno mogoče opraviti s posebnim nožkom. Riba lahko tako dobro izkrvavi, meso pa ostane belo. Trebušna slinavka proizvaja encim, ki skrbi za sledovo presnovo. Po sledovi smrti ta encim spremeni beljakovine v ribi. Tako se začne encimsko zorenje, zaradi katerega ima „Hollandse maatjesharing“ tako poseben okus, vonj in teksturo. Zorenje je avtolitična pretvorba mastnega ribjega mesa, ki jo povzročijo encimi trebušne slinavke.

Odstranitev glave ima enak rezultat. Pri tem se celotna glava odreže, pri iztrebljanju pa glava ostane povezana s telesom sleda.

Za proces zorenja sta obe tehniki enako uspešni.

Proces zorenja

Iztrebljen sled ali sled, ki mu je bila odstranjena glava, zori v razsolici. Za to obstajajo naslednje možnosti:

| — | Suha sol, posuta čez ribo, povzroči, da riba izgubi vlago in kri, s tem pa nastane naravna razsolica. |
| --- | --- |

—

Suha sol, posuta čez ribo, povzroči, da riba izgubi vlago in kri, s tem pa nastane naravna razsolica.

| — | Sol se v vodi raztopi v razsolico, v katero se nato položi mladi sled. Za solno raztopino se lahko uporabi tudi morska voda z dodano soljo. |
| --- | --- |

—

Sol se v vodi raztopi v razsolico, v katero se nato položi mladi sled. Za solno raztopino se lahko uporabi tudi morska voda z dodano soljo.

Za uporabljeno sol ni posebnih zahtev. Z razsoljevanjem se začne proces zorenja. Za pridobitev končnega proizvoda zorijo mladi sledi, odvisno od velikosti, teže in vsebnosti maščob, od štirih ur do štirih dni v sodih, vedrih ali banjah, napolnjenih z razsolico, odvisno od zahtev prodajnega trga, pri čemer se razume, da velik sled ostane v razsolici dlje časa kot majhen. Sol zavira zorenje, zaradi česar se lahko „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ dolgo časa hrani brez spremembe okusa.

Obstajajo 3 različne metode predelave:

| 1. | Metoda iztrebljanja na morju, s katero se sled iztrebi in razsoli/nasoli na morju, da se lahko takoj začne obdobje zorenja. Nato se sled zamrzne. |
| --- | --- |

1.

Metoda iztrebljanja na morju, s katero se sled iztrebi in razsoli/nasoli na morju, da se lahko takoj začne obdobje zorenja. Nato se sled zamrzne.

| 2. | Metoda iztrebljanja na kopnem, pri kateri se sled takoj po ulovu ohladi v morski vodi in prenese na kopno, nato pa se iztrebi ali se mu odstrani glava ter se razsoli/nasoli, zori in zamrzne. |
| --- | --- |

2.

Metoda iztrebljanja na kopnem, pri kateri se sled takoj po ulovu ohladi v morski vodi in prenese na kopno, nato pa se iztrebi ali se mu odstrani glava ter se razsoli/nasoli, zori in zamrzne.

| 3. | Sled se najprej zamrzne (brez predelave ali razvrščanja), nato pa se na kopnem odtali, da se lahko iztrebi ali se mu odstrani glava, temu sledi razsoljevanje ali suho soljenje ter obdobje zorenja. |
| --- | --- |

3.

Sled se najprej zamrzne (brez predelave ali razvrščanja), nato pa se na kopnem odtali, da se lahko iztrebi ali se mu odstrani glava, temu sledi razsoljevanje ali suho soljenje ter obdobje zorenja.

Z vsemi tremi metodami se pridobi dober „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“.

Zamrznitev sleda je obveznost, ki izhaja iz Uredbe (EU) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

„Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ se lahko prodaja v nefilirani ali filirani obliki. „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ se lahko filira ročno ali strojno po eno- do sedemdnevnem zorenju pri temperaturi 0–4 °C. Ta postopek zorenja lahko pri iztrebljenem proizvodu poteka pred zamrznitvijo in/ali po njej.

Pregledi

Tradicionalni pregled (dozorelega) „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“, ki ga izvajajo prodajalci rib, je naslednji:

| 1. | Preverjanje vonja „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ (običajno v vedru). Vonj mora biti svež, ne pokvarjen ali žarek. |
| --- | --- |

1.

Preverjanje vonja „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ (običajno v vedru). Vonj mora biti svež, ne pokvarjen ali žarek.

| 2. | Razsolica mora biti čiste barve in jasna, treba jo je tudi pokusiti. Sol in dozorel proizvod morata imeti dober okus in ne pokvarjenega. |
| --- | --- |

2.

Razsolica mora biti čiste barve in jasna, treba jo je tudi pokusiti. Sol in dozorel proizvod morata imeti dober okus in ne pokvarjenega.

| 3. | Tipanje proizvoda „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“. Sleda se otipa tako, da se med prsti pomika naprej in nazaj. Imeti mora čvrsto zgradbo, hkrati pa mora biti mehek. |
| --- | --- |

3.

Tipanje proizvoda „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“. Sleda se otipa tako, da se med prsti pomika naprej in nazaj. Imeti mora čvrsto zgradbo, hkrati pa mora biti mehek.

| 4. | Iz vedra je treba previdno vzeti en do dva primerka in ju s filiranjem oceniti. Želodec se pregleda glede vsebnosti planktona, oceni se tudi podkožna maščoba. |
| --- | --- |

4.

Iz vedra je treba previdno vzeti en do dva primerka in ju s filiranjem oceniti. Želodec se pregleda glede vsebnosti planktona, oceni se tudi podkožna maščoba.

Po tradiciji se novi ulov pred dražbo prvega soda oceni. Kljub temu vsak prodajalec rib svoj nakup „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ še vedno ocenjuje na enak način.

Poleg tega se z naključnimi pregledi preverja:

| 1. | ali se ime pravilno uporablja; |
| --- | --- |

1.

ali se ime pravilno uporablja;

| 2. | ali je bil datum ulova v obdobju od maja do avgusta; |
| --- | --- |

2.

ali je bil datum ulova v obdobju od maja do avgusta;

| 3. | ali je bil proizvod iztrebljen/ali mu je bila odstranjena glava, ali je razsoljen in zorjen. |
| --- | --- |

3.

ali je bil proizvod iztrebljen/ali mu je bila odstranjena glava, ali je razsoljen in zorjen.

4.3   Opis ključnih elementov, ki opredeljujejo tradicionalne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

Tradicionalni način proizvodnje

Zgodovinarji še vedno razpravljajo o tem, ali Willemu Beukelzoonu upravičeno pripada čast odkritelja iztrebljanja sledov. Wierda, zgodovinar, ki je napisal knjigo o odkritjih in odkriteljih, meni, da je tako:

„Soljenje sleda in drugih rib je šele pred 300 leti odkril ribič Willem Beukelsen iz Biervlieta, [...] mesta na celinskem delu Flandrije. Slede je najprej iztrebil, nato pa nasolil v sodih, v katerih so jih skladiščili. Umrl je leta 1397, v njegovem grbu sta bila dva noža za iztrebljanje. Njegova zapuščina je njegov dober ugled, domačini pa obiskovalcem še vedno razkazujejo njegov grob. Cesar Karel V., ki mu je sled teknil, [...] je počastil spomin na tega moža, tako da je leta 1556 s svojo sestro Marijo, kraljico Madžarske in kraljico Francije, prišel v Biervliet, obiskal njegov grob in njegovi duši zaželel blaženost.“ (Wierda, Naauwkeurige Verhandelinge van de eerste Uytvindingen en Uytvinders, 1733)

Ni pomembno, ali je bil Beukelzoon dejansko odkritelj iztrebljanja sleda ali je to v različnih krajih neodvisno odkrilo več ljudi. V tistih časih še niso poznali encimskih učinkov in se zato pravzaprav niso zavedali vrednosti tega odkritja. Iztrebljanje se je pretežno izvajalo na kopnem (A. de Boer, W. Klootwijk: Haring en zijn maatjes 2004).

Slede so v srednjem veku prvotno v glavnem lovili v danski regiji Skåne. Leto 1384 pa je bila prelomnica v zgodovini sleda. Na vsakoletnem dnevu Hanse hanzeatska mesta niso več hotela opravljati storitev za nizozemske ribiške ladje. Prepoved je privedla do tega, da se je uspešen ulov sledov preselil na Nizozemsko. Nizozemskim ribičem, ki so lovili slede in niso bili več dobrodošli niti v regiji Skåne niti v Angliji, ni preostalo nič drugega, kot da so slede predelali na ladji na odprtem morju. Nizozemci so tako v največji možni meri izboljšali kakovost, ki je na koncu presegla kakovost sleda iz regije Skåne:

„Dejstvo, da so razmere prisilile Nizozemce, da so slede takoj po ulovu na krovu očistili in nasolili, je verjetno prispevalo k znatnemu izboljšanju kakovosti in obstojnosti.“ (Stam, Haring een liefdesgeschiedenis, 2011)

Stam je v svoji knjigi poudaril pomen soljenja. Sol zavira razvoj bakterij in je bila zelo pomembna za obstojnost sleda. Zaradi soljenja so lahko ladje ostale dlje časa na morju, ne da bi se proizvod pokvaril. Proizvod „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ je tako edinstven zaradi čiščenja oziroma iztrebljanja. Nizozemski izraz za iztrebljanje je izpeljan iz besede, ki pomeni „škrge“, iztrebljanje pa pomeni odstranjevanje drobovja. Posebnost iztrebljanja je, da se drobovje ne odstrani v celoti kakor pri drugi vrsti odstranjevanja drobovja. Razlika je bistvena: pri proizvodu „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ je bistveno, da trebušna slinavka ostane v ribi. Ta prebavna žleza vsebuje encime, ki razgrajujejo beljakovine in skrbijo za zorenje ribjega mesa. Spomladi je mladi sled poln encimov. Odkritje iztrebljanja v kombinaciji s soljenjem je omogočilo, da so ladje postale večje, bolj oddaljena ribolovna območja pa dosegljiva. Tako je bilo mogoče povečati ulov in zagotoviti njegovo spravilo. Posledica tega je bila večja blaginja (Stam, 2011).

Za sloves nizozemskih ribičev sleda je bil zaslužen prehod od iztrebljanja na kopnem do iztrebljanja na morju kot posledica prepovedi iz leta 1384. Ko nizozemski ribiči niso bili več dobrodošli v regiji Skåne, so slede iztrebljali na morju ter jih nasoljevali v sodih. Pomembna prednost je, da na morju iztrebljen sled po smrti bolje izkrvavi. Sled, iztrebljen šele čez nekaj časa na kopnem, slabše izkrvavi, ker je kri že strjena. Poznavalci še vedno opazijo, ali je bil sled iztrebljen na kopnem ali na morju. Iztrebljanje sleda na morju je bila prelomnica v ribolovu na slede in Nizozemska je doživela razcvet. Od leta 1450 se je industrija razvila v ribolov z jadrnicami, ki se je od leta 1567 imenoval „Veliko ribištvo“, veliko trgovsko podjetje za ribolov sleda (Stam 2011). Mesta Schiedam, Vlaardingen in Maassluis, znana kot tri mesta ob reki Maas, so imela do leta 1857 več desetletij monopol na iztrebljanje.

Tradicionalna surovina

Zaradi usihajočega staleža rib je bila konec sedemdesetih let prejšnjega stoletja uvedena prepoved ribolova atlantskega sleda v Severnem morju. Veletrgovci iz Nizozemske so se nato preselili na Dansko. Danci so v ožini Skagerrak lovili slede, zelo podobne mladim sledom iz Severnega morja. Njim iztrebljanje in zorenje takrat še ni bilo poznano. Nizozemci so na Jutlandiji svojo tradicionalno metodo predelave prilagodili sledu. Po letu 1983 je bil ribolov sleda v Severnem morju v manjšem obsegu spet dovoljen. Kljub temu so Nizozemci še naprej kupovali in predelovali danskega sleda. Še vedno gre za slede iz Severnega morja, kjer je prej ribarilo toliko nizozemskih ladij. Leta pozneje so nizozemski trgovci s sledi svoje delovno področje razširili do Norveške, v manjši meri pa tudi do Škotske. Na Nizozemskem se praznuje dan zastave (Vlaggetjesdag); v preteklosti je bil to dan pred odhodom ribiške flote na ribolov sleda, danes pa se praznuje prihod „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“. Prvo obveščanje javnosti o tem prazniku se je začelo leta 1947. Izplutje ribiške flote je bilo simbolnega pomena in je pomenilo upanje za revno prebivalstvo. Prihod „Hollandse maatjesharing“/„Hollandse Nieuwe“/„Holländischer Matjes“ je pomenil boljše čase, dan zastave pa je bil simbol za to.

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

(2)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

---

Popravki

| 1.6.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 194/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 194/15

---

Popravek posodobitve Priloge II ter Tabel 1 in 2 Priloge IIIb v zvezi z veljavnimi vrednostmi eura v skladu s členom 10a Direktive 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2011/76/EU Evropskega parlamenta in Sveta

(
  Uradni list Evropske unije C 101 z dne 17. marca 2016
  )

(2016/C 194/07)

Stran 1, Priloga II, tabela:

besedilo:

| | „največ tri osi | najmanj štiri osi |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 478 | 2 478 |
| EURO I | 1 286 | 2 145 |
| EURO II | 1 119 | 1 866 |
| EURO III | 972 | 1 622 |
| EURO IV in manj onesnaževalna | 884 | 1 475 |

„največ tri osi

najmanj štiri osi

EURO 0

1 478

2 478

EURO I

1 286

2 145

EURO II

1 119

1 866

EURO III

972

1 622

EURO IV in manj onesnaževalna

884

1 475

Na mesec in na teden

Najvišje mesečne in tedenske stopnje so sorazmerne s trajanjem uporabe infrastrukture.

Na dan

Dnevna uporabnina je enaka za vse kategorije vozil in znaša 13 EUR.“

se glasi:

se glasi:

| | „največ tri osi | najmanj štiri osi |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 407 | 2 359 |
| EURO I | 1 223 | 2 042 |
| EURO II | 1 065 | 1 776 |
| EURO III | 926 | 1 543 |
| EURO IV in manj onesnaževalna | 842 | 1 404 |

„največ tri osi

najmanj štiri osi

EURO 0

1 407

2 359

EURO I

1 223

2 042

EURO II

1 065

1 776

EURO III

926

1 543

EURO IV in manj onesnaževalna

842

1 404

Na mesec in na teden

Najvišje mesečne in tedenske stopnje so sorazmerne s trajanjem uporabe infrastrukture.

Na dan

Dnevna uporabnina je enaka za vse kategorije vozil in znaša 12 EUR.“

Stran 2, Priloga IIIb:

| (a) | besedilo:
  „Tabela 1


  Najvišji dovoljeni stroški onesnaževanja zraka, ki se lahko zaračunajo








  cent/prevoženi kilometer vozila | Primestne ceste
  (vključno z avtocestami) | Medmestne ceste
  (vključno z avtocestami) |
| --- | --- | --- | --- |
| EURO 0 | 17,8 | 13,4 |
| EURO I | 12,2 | 8,9 |
| EURO II | 10,1 | 7,9 |
| EURO III | 7,9 | 6,8 |
| EURO IV | 4,5 | 3,5 |
| EURO V
  po 31. decembru 2013 | 0 | 0 |
| 3,5 | 2,3 |
| EURO VI
  po 31. decembru 2017 | 0 | 0 |
| 2,3 | 1,2 |
| Manj onesnaževalna kot EURO VI | 0 | 0“ |

(a)

besedilo:

„Tabela 1

Tabela 1

Najvišji dovoljeni stroški onesnaževanja zraka, ki se lahko zaračunajo

Najvišji dovoljeni stroški onesnaževanja zraka, ki se lahko zaračunajo

cent/prevoženi kilometer vozila

Primestne ceste

(vključno z avtocestami)

Medmestne ceste

(vključno z avtocestami)

EURO 0

17,8

13,4

EURO I

12,2

8,9

EURO II

10,1

7,9

EURO III

7,9

6,8

EURO IV

4,5

3,5

EURO V

po 31. decembru 2013

0

0

3,5

2,3

EURO VI

po 31. decembru 2017

0

0

2,3

1,2

Manj onesnaževalna kot EURO VI

0

0“

se glasi:

se glasi:

„Tabela 1

Najvišji dovoljeni stroški onesnaževanja zraka, ki se lahko zaračunajo

| cent/prevoženi kilometer vozila | Primestne ceste
  (vključno z avtocestami) | Medmestne ceste
  (vključno z avtocestami) |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 16,9 | 12,7 |
| EURO I | 11,7 | 8,5 |
| EURO II | 9,6 | 7,4 |
| EURO III | 7,4 | 6,4 |
| EURO IV | 4,3 | 3,2 |
| EURO V
  po 31. decembru 2013 | 0 | 0 |
| 3,2 | 2,2 |
| EURO VI
  po 31. decembru 2017 | 0 | 0 |
| 2,2 | 1,1 |
| Manj onesnaževalna kot EURO VI | 0 | 0“ |

cent/prevoženi kilometer vozila

Primestne ceste

(vključno z avtocestami)

Medmestne ceste

(vključno z avtocestami)

EURO 0

16,9

12,7

EURO I

11,7

8,5

EURO II

9,6

7,4

EURO III

7,4

6,4

EURO IV

4,3

3,2

EURO V

po 31. decembru 2013

0

0

3,2

2,2

EURO VI

po 31. decembru 2017

0

0

2,2

1,1

Manj onesnaževalna kot EURO VI

0

0“

| (b) | besedilo:
  „Tabela 2


  Najvišji dovoljeni stroški obremenitev s hrupom, ki se lahko zaračunajo








  cent/prevoženi kilometer vozila | Dan | Noč |
| --- | --- | --- | --- |
| Primestne ceste
  (vključno z avtocestami) | 1,22 | 2,23 |
| Medmestne ceste
  (vključno z avtocestami) | 0,23 | 0,35 “ |

(b)

besedilo:

„Tabela 2

Tabela 2

Najvišji dovoljeni stroški obremenitev s hrupom, ki se lahko zaračunajo

Najvišji dovoljeni stroški obremenitev s hrupom, ki se lahko zaračunajo

cent/prevoženi kilometer vozila

Dan

Noč

Primestne ceste

(vključno z avtocestami)

1,22

2,23

Medmestne ceste

(vključno z avtocestami)

0,23

0,35 “

se glasi:

se glasi:

„Tabela 2

Najvišji dovoljeni stroški obremenitev s hrupom, ki se lahko zaračunajo

| cent/prevoženi kilometer vozila | Dan | Noč |
| --- | --- | --- |
| Primestne ceste
  (vključno z avtocestami) | 1,17 | 2,12 |
| Medmestne ceste
  (vključno z avtocestami) | 0,22 | 0,32 “ |

cent/prevoženi kilometer vozila

Dan

Noč

Primestne ceste

(vključno z avtocestami)

1,17

2,12

Medmestne ceste

(vključno z avtocestami)

0,22

0,32 “

---