# Uradni list C 127/2016

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 127 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 599. april 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 127

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 599. april 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 127/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7649 – Varo/Argos DSE/Vitol/Carlyle/Reggeborgh) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 127/02 | Več pritožb, evidentiranih pod referenčno številko CHAP(2015) 2880 | 2 |
| 2016/C 127/03 | Sporočilo Komisije o državni pomoči za filmsko produkcijo in produkcijo drugih avdiovizualnih del: Sprejetje predlaganih ustreznih ukrepov s strani vseh držav članic v skladu s členom 108(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije | 4 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2016/C 127/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7649 – Varo/Argos DSE/Vitol/Carlyle/Reggeborgh) (
  1
  )

1

1

2016/C 127/02

Več pritožb, evidentiranih pod referenčno številko CHAP(2015) 2880

2

2016/C 127/03

Sporočilo Komisije o državni pomoči za filmsko produkcijo in produkcijo drugih avdiovizualnih del: Sprejetje predlaganih ustreznih ukrepov s strani vseh držav članic v skladu s členom 108(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije

4

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 127/04 | Menjalni tečaji eura | 5 |
| 2016/C 127/05 | Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006)
   (
  1
  ) | 6 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2016/C 127/04

Menjalni tečaji eura

5

2016/C 127/05

Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006)
   (
  1
  )

(objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006)

1

6

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 127/06 | Obvestilo gospodarskim subjektom – Nov krog zahtevkov za opustitev avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za nekatere industrijske in kmetijske proizvode | 8 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 127/07 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 9 |
| 2016/C 127/08 | Obvestilo o zahtevku v skladu s členom 35 Direktive 2014/25/EU – Zahtevek naročnika | 12 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2016/C 127/06

Obvestilo gospodarskim subjektom – Nov krog zahtevkov za opustitev avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za nekatere industrijske in kmetijske proizvode

8

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2016/C 127/07

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

9

2016/C 127/08

Obvestilo o zahtevku v skladu s členom 35 Direktive 2014/25/EU – Zahtevek naročnika

12

---

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2016/C 127/09 | Dodatek | 13 |

Popravki

2016/C 127/09

Dodatek

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 9.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 127/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7649 – Varo/Argos DSE/Vitol/Carlyle/Reggeborgh)

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 127/01)

Komisija se je 21. avgusta 2015 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7649. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7649. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 9.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 127/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 127/2

---

Več pritožb, evidentiranih pod referenčno številko CHAP(2015) 2880

(2016/C 127/02)

Evropska komisija je prejela vrsto pritožb v zvezi z domnevnim diskriminatornim obdavčenjem čezmejnih delavcev v Sloveniji. Komisija je te dopise evidentirala pod številko CHAP(2015) 2880.

Glede na veliko število prejetih pritožb v zvezi s to zadevo in zaradi hitrega odgovora zadevnim strankam ter učinkovite uporabe svojih administrativnih virov je Komisija objavila potrdilo o prejemu v
  Uradnem listu Evropske unije C 74 z dne 26. februarja 2016, str. 26, ter na spletu http://ec.europa.eu/eu_law/complaints/receipt/index_sl.htm, svoj odgovor pa objavlja na enak način.

1.   Pritožbe

Pritožbe se nanašajo na domnevno nesorazmerno raven obdavčitve dohodka v Sloveniji čezmejnih delavcev, ki prebivajo v Sloveniji, delajo pa v Avstriji. To po njihovem mnenju krši prosti pretok oseb in delavcev, kot je zajamčen s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU). Navajajo, da morajo dodatno plačati dohodnino v Sloveniji, čeprav so davek na dohodek že plačali v Avstriji. Pritožniki nadalje navajajo, da so zaradi te dodatne davčne obremenitve na slabšem kot njihovi sodelavci iz drugih držav članic, za katere se ta dodatna obdavčitev ne uporablja. Poleg tega pozivajo Komisijo, naj pregleda skladnost zadevne slovenske zakonodaje, uredi status davčnih zavezancev, ki prejemajo osebne dohodke v tujini in uskladi to zakonodajo z zakonodajo drugih držav članic.

2.   Uspešno delovanje Komisije pri odpravi diskriminatornih davčnih ukrepov za čezmejne delavce

Prvič, treba je opozoriti, da je bila mobilnost delavcev opredeljena kot ena od ključnih možnosti za povečanje gospodarske rasti in zaposlovanja v Evropi. Mobilnost prav tako prispeva k doseganju ciljev, ki so določeni v gospodarski strategiji Evropa 2020 za rast in delovna mesta ter v sporočilu „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (1). Vendar so davčne ovire še naprej ena od največjih težav pri iskanju dela v drugih državah članicah. Komisija zato od leta 2012 izvaja podroben pregled nacionalnih predpisov o neposrednih davkih, s katerim želi ugotoviti, ali so zaradi njih delavci, ki živijo v eni državi članici, delajo pa v drugi, neupravičeno v slabšem položaju (2). Kadar so bile ugotovljene kršitve svoboščin iz PDEU, je Komisija opozorila nacionalne organe na ta vprašanja in če ni bilo sprejetih nobenih ukrepov za popravek nacionalne zakonodaje, je sprožila postopek za ugotavljanje kršitev. Zaradi tožbe Komisije so bili skoraj vsi nacionalni davčni predpisi držav članic usklajeni z zakonodajo EU, tako da je bilo uspešno odpravljeno veliko število kršitev pravic čezmejnih delavcev.

3.   Omejena zakonodaja EU o neposrednih davkih

Glede zadevnih pritožb v tej zadevi se Komisija zaveda položaja, na katerega so v svojih številnih dopisih opozorili čezmejni delavci, ki prebivajo v Sloveniji, delajo pa v Avstriji. Vendar Komisija meni, da iz razlogov, ki sledijo, ne gre za diskriminacijo, ki je prepovedana s pravom Unije.

Prvič, na trenutni stopnji razvoja prava EU ne obstaja veliko zakonodaje na področju neposrednega obdavčenja. Ker ni harmonizacije, je neposredno obdavčevanje (tudi sklenitev in izvajanje sporazumov o dvojnem obdavčevanju) predvsem v pristojnosti držav članic. Vendar morajo pri izvajanju te pristojnosti države članice spoštovati obveznosti, ki izhajajo iz PDEU, kot jih razlaga Sodišče Evropske unije. Države članice ne smejo diskriminirati na podlagi državljanstva, povzročati ali ohranjati diskriminacijo zoper državljane držav članic, vključno zoper lastne državljane, ki uveljavljajo svoje svoboščine iz PDEU. Prav tako ne smejo uporabljati neupravičenih ali nesorazmernih omejitev teh svoboščin.

Drugič, zakonodaja EU ne določa enotne države obdavčitve, kadar ima davčni zavezanec davčne povezave z več državami članicami, kot v obravnavanem primeru. Dodelitev pravic do obdavčevanja je določena v sporazumih o dvojnem obdavčevanju, ki so jih dvostransko sklenile države članice. Uporaba in razlaga teh sporazumov ne spada na področje uporabe prava EU. Tako so države članice še naprej pristojne na tem področju in proste, da določijo merila za uresničevanje svojih davčnih pravic. Dodati je treba, da v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča EU, dvojno obdavčevanje ni v nasprotju s pravom EU (3).

Tretjič, v mednarodnem davčnem pravu velja splošno načelo, da tako imenovana država prebivališča (v tem primeru Slovenija) običajno obdavčuje dohodke svojih rezidentov, ki jih prejemajo kjer koli po svetu, vključno z dohodki iz t. i. države vira (v tem primeru Avstrija), vendar nato na domačo davčno obveznost prizna odbitke glede dohodkov iz tujine. To se izvede tako, da (i) se dohodka iz tujine ne obdavči ponovno (bodisi se ga v celoti ne upošteva, tj. metoda popolnega izvzetja, ali pa se ga upošteva le pri določanju stopnje obdavčenja, tj. metoda izvzetja s progresijo) ali da (ii) se ta dohodek prizna zaradi določanja dolgovanega davka po nacionalni zakonodaji in se davek, ki je bil dejansko plačan na tujem, odbije od celotnega dolgovanega davka (metoda davčnega odbitka). Sodišče EU je ugotovilo, da sta oba zgoraj opisana pristopa za odpravo dvojnega obdavčevanja v skladu z zakonodajo EU (4).

Zaradi navedenega pomanjkanja usklajenosti obdavčevanja dohodka v EU države članice ostanejo pristojne, da določijo merila za razdelitev svojih davčnih pristojnosti in metod oprostitve dvojnega obdavčevanja.

4.   Sporazum o izogibanju dvojnemu obdavčevanju med Slovenijo in Avstrijo (DTA)
   (5)

Če je slovenski davčni rezident zaposlen v Avstriji, ima Avstrija pravico do obdavčitve prihodkov, ki jih je prejel v tej državi. Vendar je Slovenija na podlagi člena 15(1) DTA obdržala tudi pravico obdavčitve dohodka svojih davčnih rezidentov, ki so ga prejeli od „odvisnega dela“, opravljenega v Avstriji. Ker lahko tako Slovenija kot Avstrija obdavčita dohodek iz zaposlitve, so ti prihodki lahko obdavčeni v obeh državah. Vendar dvojno obdavčevanje v Sloveniji preprečuje člen 24(2) DTA, ki določa, da „kadar rezident Slovenije ustvari dohodek [...], ki se sme po tej konvenciji obdavčiti v Avstriji, Slovenija odobri kot odbitek od davka na dohodek tega rezidenta – znesek, ki je enak davku od dohodka, ki je plačan v Avstriji.“ DTA tako določa, da Slovenija v izogib dvojnemu obdavčevanju uporablja metodo odbitka, kot je opisana zgoraj.

Torej, če je dolgovani davek v Avstriji nižji od ustreznega davka v Sloveniji, mora davčni zavezanec v vsakem primeru plačati razliko. Iz tega sledi, da bo plačal enak skupni znesek davkov, tj. seštevek avstrijskih in slovenskih davkov, kot bi ga moral plačati, če bi bil obdavčen le v Sloveniji. Zato ni na slabšem, temveč je v istem položaju, kot če bi zaslužil svoj celoten dohodek iz zaposlitve v Sloveniji. Iz tega sledi, da v tem primeru ne gre za kršitev svobode delavcev.

Iz zgoraj omenjene odsotnosti harmonizacije obdavčitve dohodkov v EU in ustaljene sodne prakse Sodišča tudi sledi, da zgolj dejstvo, da so druge države članice z Avstrijo sklenile sporazume o izogibanju dvojnemu obdavčevanju, ki se razlikujejo od sporazuma s Slovenijo, ki določa drugačno dodelitev davčnih pravic ali metodo izvzetja za preprečevanje dvojnega obdavčevanja, še ne pomeni kršitve zakonodaje EU s strani Slovenije ali katere koli druge države članice.

5.   Predlagani zaključek te zadeve

Ob upoštevanju zgoraj navedenih elementov bodo službe Komisije zadevo zaključile, če pritožniki v štirih tednih od objave tega obvestila ne predložijo dodatnih informacij, ki bi upravičile dodatno oceno.

---

(1)  COM(2012) 173 final z dne 18. aprila 2012.

(2)  Glej sporočilo Komisije za medije IP/12/340 na spletni strani http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-340_sl.htm.

(3)  Glej zadevi C-128/08 Damseaux in C-67/08 Block.

(4)  Glej zadevo C-336/96 Gilly.

(5)  Konvencija med Republiko Slovenijo in Republiko Avstrijo o izogibanju dvojnega obdavčevanja v zvezi z davki na dohodek in premoženje, sklenjena 1. oktobra 1997 in v veljavi od 1. februarja 1999.

---

| 9.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 127/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 127/4

---

Sporočilo Komisije o državni pomoči za filmsko produkcijo in produkcijo drugih avdiovizualnih del: Sprejetje predlaganih ustreznih ukrepov s strani vseh držav članic v skladu s členom 108(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije

(2016/C 127/03)

V odstavku 55 Sporočila Komisije o državni pomoči za filmsko produkcijo in produkcijo drugih avdiovizualnih del (1) Komisija predlaga, naj države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za namene člena 108(1) PDEU, tj. uskladijo svoje obstoječe sheme v zvezi s financiranjem filmov s tem sporočilom v dveh letih po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije. Države članice so bile pozvane, naj v enem mesecu od navedene objave potrdijo, da sprejemajo predlagane ustrezne ukrepe.

V skladu s členom 23(1) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (2) je Komisija zabeležila brezpogojno in izrecno strinjanje z ustreznimi ukrepi s strani vseh držav članic.

---

(1)  UL C 332, 15.11.2013, str. 1.

(2)  UL L 248, 24.9.2015, str. 9.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 9.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 127/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 127/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

8. aprila 2016

(2016/C 127/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1363 |
| JPY | japonski jen | 123,36 |
| DKK | danska krona | 7,4419 |
| GBP | funt šterling | 0,80730 |
| SEK | švedska krona | 9,2928 |
| CHF | švicarski frank | 1,0874 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,4183 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,022 |
| HUF | madžarski forint | 312,67 |
| PLN | poljski zlot | 4,2953 |
| RON | romunski leu | 4,4685 |
| TRY | turška lira | 3,2415 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5091 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4861 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,8166 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6757 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5335 |
| KRW | južnokorejski won | 1 310,43 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,1222 |
| CNY | kitajski juan | 7,3570 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4960 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 936,66 |
| MYR | malezijski ringit | 4,4433 |
| PHP | filipinski peso | 52,469 |
| RUB | ruski rubelj | 76,5414 |
| THB | tajski bat | 39,884 |
| BRL | brazilski real | 4,1554 |
| MXN | mehiški peso | 20,2108 |
| INR | indijska rupija | 75,6770 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1363

JPY

japonski jen

123,36

DKK

danska krona

7,4419

GBP

funt šterling

0,80730

SEK

švedska krona

9,2928

CHF

švicarski frank

1,0874

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,4183

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,022

HUF

madžarski forint

312,67

PLN

poljski zlot

4,2953

RON

romunski leu

4,4685

TRY

turška lira

3,2415

AUD

avstralski dolar

1,5091

CAD

kanadski dolar

1,4861

HKD

hongkonški dolar

8,8166

NZD

novozelandski dolar

1,6757

SGD

singapurski dolar

1,5335

KRW

južnokorejski won

1 310,43

ZAR

južnoafriški rand

17,1222

CNY

kitajski juan

7,3570

HRK

hrvaška kuna

7,4960

IDR

indonezijska rupija

14 936,66

MYR

malezijski ringit

4,4433

PHP

filipinski peso

52,469

RUB

ruski rubelj

76,5414

THB

tajski bat

39,884

BRL

brazilski real

4,1554

MXN

mehiški peso

20,2108

INR

indijska rupija

75,6770

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 9.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 127/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 127/6

---

Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)

(objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (1))

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 127/05)

Sklepi o dodelitvi avtorizacije

| Sklic na sklep (2) | Datum sprejetja sklepa | Ime snovi | Imetnik avtorizacije | Številka avtorizacije | Dovoljena uporaba | Potek roka za preverjanje | Razlogi za sklep |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2016) 2003 | 8. april 2016 | dibutil ftalat (DBP)
  št. ES: 201-557-4
  št. CAS: 84-74-2 | Deza a.s., Masarykova 753, 75728 Valašské Meziříčí, Češka republika | REACH/16/1/0 | Uporaba DBP kot absorpcijskega topila v zaprtem sistemu pri proizvodnji anhidrida maleinske kisline. | 21. februar 2027 | — | Tveganje je pod ustreznim nadzorom v skladu s členom 60(2) Uredbe (ES) št. 1907/2006. |

Sklic na sklep (2)

Datum sprejetja sklepa

Ime snovi

Imetnik avtorizacije

Številka avtorizacije

Dovoljena uporaba

Potek roka za preverjanje

Razlogi za sklep

C(2016) 2003

8. april 2016

dibutil ftalat (DBP)

št. ES: 201-557-4

št. CAS: 84-74-2

Deza a.s., Masarykova 753, 75728 Valašské Meziříčí, Češka republika

REACH/16/1/0

Uporaba DBP kot absorpcijskega topila v zaprtem sistemu pri proizvodnji anhidrida maleinske kisline.

21. februar 2027

—

Tveganje je pod ustreznim nadzorom v skladu s členom 60(2) Uredbe (ES) št. 1907/2006.

| — | Trenutno ni ustreznih alternativ. |
| --- | --- |

—

Trenutno ni ustreznih alternativ.

REACH/16/1/1

Uporaba DBP v pogonskih snoveh:

Sestava: industrijska uporaba DBP kot površinskega moderanta hitrosti izgorevanja, mehčalca in/ali hladilnega sredstva pri sestavi zrn pogonskih sredstev na osnovi nitroceluloze.

Uporaba na industrijskem območju: industrijska uporaba zrn pogonskih sredstev, ki vsebujejo DBP, v proizvodnji streliva za vojaško in civilno rabo ter pirotehničnih nabojev za varnostne sisteme katapultnih sedežev v zrakoplovih (Vključuje pogonske snovi za strelivo za policijo in izključuje pogonska sredstva, namenjena za ročno, zasebno pretovarjanje nabojev civilnih uporabnikov, tj. posameznih športnih strelcev in lovcev z dovoljenji. Ta uporaba ne velja za nobeno potrošniško uporabo DBP ali zmesi.).

21. februar 2027

REACH/16/1/2

Industrijska uporaba DBP v keramičnih ploščicah in tiskarskih pastah za proizvodnjo kondenzatorjev in senzornih elementov lambda.

21. februar 2019

---

(1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(2)  Sklep je dostopen na spletišču Evropske komisije na naslovu: http://ec.europa.eu/growth/sectors/chemicals/reach/about/index_en.htm

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 9.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 127/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 127/8

---

Obvestilo gospodarskim subjektom – Nov krog zahtevkov za opustitev avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za nekatere industrijske in kmetijske proizvode

(2016/C 127/06)

Komisija obvešča gospodarske subjekte, da je prejela zahtevke v skladu z upravnimi ureditvami, predvidenimi v Sporočilu Komisije o avtonomnih tarifnih opustitvah in kvotah (2011/C-363/02) (1), za januarski krog leta 2017.

Seznam proizvodov, za katere se zahteva opustitev dajatev, je zdaj na voljo na tematski spletni strani Komisije (Europa) o carinski uniji (2).

Gospodarske subjekte se prav tako obvesti, da je rok za predložitev ugovorov na nove zahtevke Komisiji prek nacionalnih uprav 17. junij 2016, ko bo potekalo drugo zasedanje skupine za gospodarsko-tarifna vprašanja.

Zainteresiranim gospodarskim subjektom se svetuje, naj redno preverjajo seznam, da bodo seznanjeni s statusom zahtevkov.

Več informacij o postopku avtonomnih tarifnih opustitev je na voljo na spletni strani Europa:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm.

---

(1)  UL C 363, 13.12.2011, str. 6.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=sl&Screen=0&ContextPath=

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 9.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 127/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 127/9

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2016/C 127/07)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek (1).

ENOTNI DOKUMENT

„STEIRISCHE KÄFERBOHNE“

EU št.: AT-PDO-0005-01272 – 04.11.2014

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Ime

„Steirische Käferbohne“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Avstrija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Steirische Käferbohne“ označuje dvobarvno lisasto ali marmorirano sorto botanične vrste Phaseolus coccineus L. (turški fižol), ki je prilagojena opredeljenemu geografskemu območju. Prodaja se tako v obliki suhih fižolovih zrn kot v obliki pripravljenega živila. Kot svež proizvod je zaradi omejenega roka uporabnosti na voljo samo za kratek čas.

Phaseolus coccineus

Fizične lastnosti suhih fižolovih zrn „Steirische Käferbohne“ so naslednje:

—   teža 1 000 čistih semen: znaša najmanj 1 200 g;

teža 1 000 čistih semen

—   oblika semena: široka, v obliki ledvic;

oblika semena

—   barve: dvobarvna (od vijoličasto-črne do rjavo-bež);

barve

—   razporeditev drugotne barve: lisasta ali marmorirana.

razporeditev drugotne barve

Najpogosteje uporabljeni sorti, ki ustrezata zgornjemu opisu, sta „bonela“ in „melange“, ki sta vpisani v nacionalni in evropski register sort. Dovoljena so tako semena fižola „Steirische Käferbohne“, ki jih štajerski kmetje sami selektirajo, kot nove sorte, če ustrezajo zgornjemu opisu proizvoda „Steirische Käferbohne“.

„Steirische Käferbohne“ ima lahko različno barvno intenziteto in čistost, vendar je zaradi lisastega ali marmoriranega vzorca zlahka razpoznaven. Enobarvni fižol in fižol z belo kot osnovno barvo (barva z največjim deležem) sta dovoljena samo v okviru nizke ravni tolerance do 5 % celotne teže.

Minimalne zahteve za suh fižol, pripravljen za prodajo, so naslednje.

| | Največji dovoljeni delež zlomljenih fižolovih zrn znaša 10 % celotne teže. Oblikovno in/ali barvno odstopanje od opredeljenega opisa je lahko največ 5 % celotne teže. |
| --- | --- |

Največji dovoljeni delež zlomljenih fižolovih zrn znaša 10 % celotne teže. Oblikovno in/ali barvno odstopanje od opredeljenega opisa je lahko največ 5 % celotne teže.

| | Proizvod „Steirische Käferbohne“ se lahko namoči, skuha v vodi ali nad paro ali pripravi na podoben način. Tako fižol postane bistveno večji in težji, barva pa se spremeni v rjavkasto. Običajno in tudi dovoljeno je dodajanje tekočin (npr. voda, kis itn.). Prav tako je dovoljeno dodajanje trdnih snovi (npr. sol, sladkor, sredstva za kisanje ali podobno) kot konzervansov in začimb. Pri pripravi uporabljen suh proizvod mora 100-odstotno vsebovati fižol „Steirische Käferbohne“, lahko pa vsebuje največ 10 % zlomljenih fižolovih zrn. |
| --- | --- |

Proizvod „Steirische Käferbohne“ se lahko namoči, skuha v vodi ali nad paro ali pripravi na podoben način. Tako fižol postane bistveno večji in težji, barva pa se spremeni v rjavkasto. Običajno in tudi dovoljeno je dodajanje tekočin (npr. voda, kis itn.). Prav tako je dovoljeno dodajanje trdnih snovi (npr. sol, sladkor, sredstva za kisanje ali podobno) kot konzervansov in začimb. Pri pripravi uporabljen suh proizvod mora 100-odstotno vsebovati fižol „Steirische Käferbohne“, lahko pa vsebuje največ 10 % zlomljenih fižolovih zrn.

Sestavine:

| | 100 g kuhanega fižola „Steirische Käferbohne“ ima v povprečju 396 kJ energijske vrednosti in vsebuje okrog 7,08 g beljakovin, 0,77 g maščobe, 11,55 g ogljikovih hidratov in 6,35 g vlaknin. Povprečne vrednosti izbranih sestavin v užitnem delu 100 g suhih zrn so 17,59 g beljakovin, 1,68 g maščobe, 27,95 g ogljikovih hidratov, 34,4 g vlaknin. Energijska vrednost znaša 1 112 kJ. Vse vrednosti navedenih sestavin so odvisne od naravnih nihanj. |
| --- | --- |

100 g kuhanega fižola „Steirische Käferbohne“ ima v povprečju 396 kJ energijske vrednosti in vsebuje okrog 7,08 g beljakovin, 0,77 g maščobe, 11,55 g ogljikovih hidratov in 6,35 g vlaknin. Povprečne vrednosti izbranih sestavin v užitnem delu 100 g suhih zrn so 17,59 g beljakovin, 1,68 g maščobe, 27,95 g ogljikovih hidratov, 34,4 g vlaknin. Energijska vrednost znaša 1 112 kJ. Vse vrednosti navedenih sestavin so odvisne od naravnih nihanj.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Fižol, ki se uporablja kot semenski material, mora biti jasno označen kot „Steirische Käferbohne“. Semenski material, ki ga kmetje sami pridelajo oz. selektirajo, mora izvirati izključno iz opredeljenega območja.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Gojenje fižola „Steirische Käferbohne“ in vsi koraki priprave proizvoda „Steirische Käferbohne“ za neposredno uživanje se morajo izvajati na opredeljenem geografskem območju.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Fižol „Steirische Käferbohne“ se daje na trg kot svež proizvod (v omejenih količinah), suh fižol in pripravljen proizvod, označen pa je kot ZOP „Steirische Käferbohne“.

Prevodi imena „Steirische Käferbohne“ so dovoljeni ob hkratni navedbi izvirnega imena „Steirische Käferbohne“ v nemškem jeziku.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Zvezna dežela Štajerska

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Posebnosti geografskega območja

Ilirsko podnebje in tla (lahka do srednje težka apnenčasta, humusna in ilovnata tla, bogata z minerali) na območju pridelave ter sorte, ki se uporabljajo na opredeljenem geografskem območju, prispevajo k optimalnemu razvoju značilnosti fižola „Steirische Käferbohne“, tako njegovega videza in okusa kot njegovega pridelka. Geografski položaj območja pridelave na avstrijskem Štajerskem kaže na vzporednice s podnebjem izvornih območij pridelave rastline Phaseolus coccineus L. na severu Mehike in v Gvatemali (Srednja Amerika), zaradi česar je možno uspešno kultiviranje fižola „Steirische Käferbohne“. Zaradi zelo pogoste visoke vlažnosti zraka (10–20 soparnih dni) kot posledice tamkajšnjega podnebja, obilnih padavin v poletnih mesecih ob hkratni oslabitvi ekstremnih vremenskih pojavov ter zaradi pomanjkanja vetra in na splošno višjih temperatur (visoko število sončnih ur in temperature nad 20 °C sredi poletja), zlasti v času cvetenja, fižol „Steirische Käferbohne“ zelo dobro uspeva, tako pa lahko tudi doseže svojo razpoznavno velikost (v smislu teže 1 000 čistih semen). V primerjavi z navadnim fižolom za optimalno rast potrebuje bistveno več vlažnosti, ki je zagotovljena z obilnimi padavinami na opredeljenem geografskem območju, saj huda suša fižolu „Steirische Käferbohne“ škodi. Prav tako je ta fižol občutljiv na pozebo in zlasti v času cvetenja potrebuje dovolj toplote in vode, čeprav ima bistveno višjo raven tolerance za mraz in mokroto kot druge vrste fižola. Take idealne pogoje za rast je v primerjavi z drugimi območji v Avstriji mogoče najti samo na opredeljenem geografskem območju.

Phaseolus coccineus

Specializirano znanje pridelovalcev je pomemben dejavnik za zagotavljanje kakovostnih značilnosti fižola „Steirische Käferbohne“. Zahvaljujoč znanju in izkušnjam regionalnih pridelovalcev v zvezi s sistemom in metodami pridelovanja fižola ter nadaljnjemu žlahtnjenju semenskega materiala na Štajerskem (gojenje fižola „Steirische Käferbohne“ na Štajerskem dokazano sega v 19. stoletje) je bilo moč zagotoviti še boljše prilagajanje podnebju in značilnostim tal na geografskem območju. Iz tega izhajata vrsti fižola „bonela“ in „melange“, ki se zlasti uporabljata za pridelavo ZOP „Steirische Käferbohne“. Kmetje na opredeljenem območju še vedno sami selektirajo semena, tako kot že od začetka pridelovanja fižola na Štajerskem. Skozi stoletja se je iz te selekcije razvil štajerskemu podnebju bolje prilagojeni fižol „Steirische Käferbohne“ z izrazitim večbarvnim lisastim ali marmoriranim vzorcem, značilno teksturo in okusom.

Strokovna usposobljenost pridelovalcev v tej regiji temelji na tradicionalnem kmečkem in obrtnem znanju pri selekciji semena, vzdrževanju sorte, oblikah kultiviranja, izbiri primernih podpornih rastlin za mešano pridelavo (npr. s koruzo), tehnikah pridelave in pobiranja rastlin, določanju ustreznega časa za pobiranje pridelka ter skrbnem sušenju in posebni pripravi pridelka, kar se je skozi generacije izpopolnjevalo in je odločilno za videz, okus in pridelek fižola „Steirische Käferbohne“.

5.2   Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

Fižol „Steirische Käferbohne“, ki se pridobiva iz semena rastline Phaseolus coccineus L., posebej selektiranega na opredeljenem geografskem območju, se od drugih vrst fižola jasno razlikuje po svoji posebni barvi in vzorcu (dvobarvni od vijoličasto-črne do rjavo-bež, lisast ali marmoriran) ter razpoznavni velikosti (najmanj 1 200 g teže 1 000 čistih semen). Med pripravo za neposredno uživanje se fižol zaradi visoke ravni absorpcije vode poveča za približno dvakrat. Fižol „Steirische Käferbohne“, pripravljen za neposredno uživanje, ima podoben okus kot kostanj, pa tudi rahlo po oreščkih. Tekstura je fina in kremasta, fižol se v ustih raztopi in ni mokast. Posebnost fižola „Steirische Käferbohne“ je, da se lahko uporablja tako v pikantnih kot tudi v sladkih jedeh.

Phaseolus coccineus

5.3   Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Fižol „Steirische Käferbohne“ se pridobiva izključno na podlagi vzajemnega delovanja naravnih okoliščin (značilnosti podnebja in tal) in tradicionalnega znanja pridelovalcev na geografskem območju. Odlikuje se po svoji velikosti, izraziti dvobarvni razporeditvi barve in vzorca, po tem, da ni mokast, ter po finem, kremastem okusu po oreščkih. Pogoj za te lastnosti so podnebje, sestava tal na območju pridelovanja ter uporabljene in na opredeljenem geografskem območju selektirane, vzgojene in vzdrževane vrste fižola. Regionalni pridelovalci so se več generacij na strokovni ravni ukvarjali s tem posebnim fižolom na avstrijskem Štajerskem, kar je privedlo do tega, da so štajerski kmetje lastna semena selektirali tako dolgo, dokler niso iz te selekcije razvili vrst fižola, ki so optimalno prilagojene geografskim pogojem na opredeljenem območju in neposredno vplivajo na kakovost in značilnosti proizvoda v smislu njegove velikosti in barve, barvne intenzitete in čistosti, teksture in okusa. Humusna in ilovnata tla, bogata z minerali in močno apnenčasta, omogočajo popoln razvoj semen fižola „Steirische Käferbohne“. Tako sestava tal kot podnebne razmere med zorenjem součinkujejo ter pogojujejo velikost, okusnost in pridelek fižola. To vztrajno prilagajanje oz. selekcija lastnega semenskega materiala in stalno vzdrževanje sort, ki služijo odpravi mutacij in križanih sort, skupaj z značilnostmi tal in podnebnimi pogoji na opredeljenem geografskem območju vplivata na svojevrstnost proizvoda. Poznavanje lokalnih razmer in obstoječe znanje regionalnih pridelovalcev o gojenju geografsko prilagojenega semena, metodah pridelovanja in pobiranja pridelka ter določitvi ustreznega časa za pobiranje pridelka vodita k optimalnemu razvoju organoleptičnih lastnosti proizvoda.

„Steirische Käferbohne“ kot proizvod, značilen za opredeljeno regijo, prispeva k ohranjanju podeželske strukture. Privedel je k nastanku različnih kulinaričnih specialitet (najbolj znana jed je „Steirische Käferbohnensalat“ (solata iz štajerskega fižola)), odlikuje pa se tudi po najrazličnejših možnostih uporabe v kulinariki. Pomen in sloves proizvoda se odražata v močni zakoreninjenosti ter ozaveščenosti tamkajšnjih prebivalcev o fižolu „Steirische Käferbohne“ in njihovi identifikaciji z njim (ime, najrazličnejše možnosti uporabe v kulinariki, kulturne prireditve, uporaba pri dizajnu itn.)

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Celotno besedilo specifikacije je na voljo na: http://www.patentamt.at/Media/Steirische_Kaeferbohne_Antrag.pdf

ali neposredno na spletni strani avstrijskega patentnega urada Das Österreichische Patentamt (www.patentamt.at) z naslednjim vnosom: „Markenschutz/Schutzrechte/Herkunftsangabe“ (http://www.patentamt.at/Markenschutz/Schutzrechte/Herkunftsangabe/). Specifikacija je na voljo pod navedbo označbe kakovosti.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

| 9.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 127/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 127/12

---

Obvestilo o zahtevku v skladu s členom 35 Direktive 2014/25/EU

Zahtevek naročnika

(2016/C 127/08)

Komisija je 2. februarja 2016 prejela zahtevek v skladu s členom 35 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (1). Prvi delovni dan po prejemu zahtevka je bil 3. februar 2016.

Ta zahtevek, ki ga je predložil predsednik urada za elektronske komunikacije v imenu družbe Poczta Polska S.A., se nanaša na kurirske in druge storitve na Poljskem, ki niso poštne storitve. Člen 35 Direktive 2014/25/EU določa, da se ta direktiva ne uporablja, kadar je zadevna dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Ocena teh pogojev se izvede izključno v okviru Direktive 2014/25/EU in ne vpliva na uporabo pravil konkurence.

Komisija mora v skladu s točko 1(1)(a) Priloge IV k Direktivi 2014/25/EU sprejeti odločitev o tem zahtevku v roku 105 delovnih dni, ki se začne na zgoraj navedeni delovni dan. Rok se torej izteče 7. julija 2016.

---

(1)  UL L 94, 28.3.2014, str. 243.

---

Popravki

| 9.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 127/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 127/13

---

Dodatek

(2016/C 127/09)

Obvestilo Komisije o sodelovanju med Komisijo in sodišči držav članic EU pri uporabi členov 81 in 82 ES se šteje kot sestavni del Posebne izdaje Uradnega lista Evropske unije v slovenskem jeziku, poglavje 8, zvezek 3

Obvestilo Komisije o sodelovanju med Komisijo in sodišči držav članic EU pri uporabi členov 81 in 82 ES

(2004/C 101/04)

(Besedilo velja za EGP)

I.   PODROČJE UPORABE OBVESTILA

| 1. | To obvestilo obravnava sodelovanje med Komisijo in sodišči držav članic EU, kadar slednja uporabljajo člena 81 in 82 ES. Za namene tega obvestila so „sodišča držav članic EU“ (v nadaljnjem besedilu „nacionalna sodišča“) tista sodišča v okviru držav članic EU, ki lahko uporabljajo člena 81 in 82 ES in ki so pooblaščena, da Sodišču Evropskih skupnosti v skladu s členom 234 ES postavijo predhodno vprašanje (1). |
| --- | --- |

1.

To obvestilo obravnava sodelovanje med Komisijo in sodišči držav članic EU, kadar slednja uporabljajo člena 81 in 82 ES. Za namene tega obvestila so „sodišča držav članic EU“ (v nadaljnjem besedilu „nacionalna sodišča“) tista sodišča v okviru držav članic EU, ki lahko uporabljajo člena 81 in 82 ES in ki so pooblaščena, da Sodišču Evropskih skupnosti v skladu s členom 234 ES postavijo predhodno vprašanje (1).

| 2. | Nacionalna sodišča so lahko pozvana k uporabi členov 81 ali 82 ES pri pravnih sporih med zasebnimi strankami, kot so tožbe v zvezi s pogodbami ali odškodninske tožbe. Nastopajo lahko tudi kot organi izvrševanja oziroma kot pritožbena sodišča. Dejansko je lahko nacionalno sodišče v skladu s členom 35(1) Uredbe 1/2003 (v nadaljnjem besedilu „Uredba“) (2) imenovano za organ države članice, pristojen za konkurenco (v nadaljnjem besedilu „nacionalni organ, pristojen za konkurenco“). V navedenem primeru sodelovanje med nacionalnimi sodišči in Komisijo ni zajeto le v tem obvestilu, temveč tudi v obvestilu o sodelovanju v okviru mreže organov, pristojnih za konkurenco (3). |
| --- | --- |

2.

Nacionalna sodišča so lahko pozvana k uporabi členov 81 ali 82 ES pri pravnih sporih med zasebnimi strankami, kot so tožbe v zvezi s pogodbami ali odškodninske tožbe. Nastopajo lahko tudi kot organi izvrševanja oziroma kot pritožbena sodišča. Dejansko je lahko nacionalno sodišče v skladu s členom 35(1) Uredbe 1/2003 (v nadaljnjem besedilu „Uredba“) (2) imenovano za organ države članice, pristojen za konkurenco (v nadaljnjem besedilu „nacionalni organ, pristojen za konkurenco“). V navedenem primeru sodelovanje med nacionalnimi sodišči in Komisijo ni zajeto le v tem obvestilu, temveč tudi v obvestilu o sodelovanju v okviru mreže organov, pristojnih za konkurenco (3).

II.   UPORABA PRAVIL KONKURENCE ES S STRANI NACIONALNIH SODIŠČ

A.   PRISTOJNOST NACIONALNIH SODIŠČ PRI UPORABI PRAVIL KONKURENCE ES

| 3. | Če so nacionalna sodišča pristojna za obravnavo zadeve (4), so pristojna tudi za uporabo členov 81 in 82 ES (5). Poleg tega je treba upoštevati, da člena 81 in 82 ES sodita v okvir javne politike in sta bistvenega pomena za izpolnjevanje nalog, zaupanih Skupnosti, in zlasti za delovanje notranjega trga (6). Sodišče Evropskih skupnosti navaja, da v kolikor morajo nacionalna sodišča, v skladu z domačo zakonodajo, po uradni dolžnosti sprožiti pravna vprašanja na podlagi zavezujočih nacionalnih predpisov, ki jih stranke niso sprožile, velja taka obveznost tudi v primeru zavezujočih pravil Skupnosti, kot so pravila konkurence ES. Enako stališče velja, če imajo nacionalna sodišča v skladu z domačo zakonodajo pravico, da po uradni dolžnosti uporabijo zavezujoča pravna pravila: nacionalna sodišča morajo uporabiti pravila konkurence ES, tudi v kolikor se stranka, ki ji je v interesu uporaba navedenih pravil, nanje ni sklicevala, kadar domača zakonodaja nacionalnemu sodišču dovoljuje takšno uporabo. Vendar pa zakonodaja Skupnosti od nacionalnih sodišč ne zahteva, da po uradni dolžnosti postavijo vprašanje v zvezi s kršitvijo določb zakonodaje Skupnosti, če bi morala zaradi obravnave navedenega vprašanja opustiti pasivno vlogo, ki jim je bila dodeljena, s tem, da bi presegla okvir spora, ki so ga opredelile stranke same, in se oprla na druga dejstva in okoliščine, kot so tista, na katerih je temeljila zahteva stranke, ki ji je v interesu uporaba navedenih določb (7). |
| --- | --- |

3.

Če so nacionalna sodišča pristojna za obravnavo zadeve (4), so pristojna tudi za uporabo členov 81 in 82 ES (5). Poleg tega je treba upoštevati, da člena 81 in 82 ES sodita v okvir javne politike in sta bistvenega pomena za izpolnjevanje nalog, zaupanih Skupnosti, in zlasti za delovanje notranjega trga (6). Sodišče Evropskih skupnosti navaja, da v kolikor morajo nacionalna sodišča, v skladu z domačo zakonodajo, po uradni dolžnosti sprožiti pravna vprašanja na podlagi zavezujočih nacionalnih predpisov, ki jih stranke niso sprožile, velja taka obveznost tudi v primeru zavezujočih pravil Skupnosti, kot so pravila konkurence ES. Enako stališče velja, če imajo nacionalna sodišča v skladu z domačo zakonodajo pravico, da po uradni dolžnosti uporabijo zavezujoča pravna pravila: nacionalna sodišča morajo uporabiti pravila konkurence ES, tudi v kolikor se stranka, ki ji je v interesu uporaba navedenih pravil, nanje ni sklicevala, kadar domača zakonodaja nacionalnemu sodišču dovoljuje takšno uporabo. Vendar pa zakonodaja Skupnosti od nacionalnih sodišč ne zahteva, da po uradni dolžnosti postavijo vprašanje v zvezi s kršitvijo določb zakonodaje Skupnosti, če bi morala zaradi obravnave navedenega vprašanja opustiti pasivno vlogo, ki jim je bila dodeljena, s tem, da bi presegla okvir spora, ki so ga opredelile stranke same, in se oprla na druga dejstva in okoliščine, kot so tista, na katerih je temeljila zahteva stranke, ki ji je v interesu uporaba navedenih določb (7).

| 4. | Glede na funkcije, ki so nacionalnim sodiščem dodeljene v skladu z nacionalno zakonodajo, so lahko nacionalna sodišča pozvana k uporabi členov 81 in 82 ES v upravnih, civilnih ali kazenskih postopkih (8). Zlasti v primerih, ko fizična ali pravna oseba nacionalno sodišče zaprosi za varovanje svojih individualnih pravic, ima nacionalno sodišče posebno vlogo pri izvajanju členov 81 in 82 ES, ki se razlikuje od izvajanja v javnem interesu s strani Komisije ali nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco (9). Nacionalna sodišča lahko torej izvajajo člena 81 in 82 ES tako, da pogodbe razglašajo za nične ali določajo odškodnine. |
| --- | --- |

4.

Glede na funkcije, ki so nacionalnim sodiščem dodeljene v skladu z nacionalno zakonodajo, so lahko nacionalna sodišča pozvana k uporabi členov 81 in 82 ES v upravnih, civilnih ali kazenskih postopkih (8). Zlasti v primerih, ko fizična ali pravna oseba nacionalno sodišče zaprosi za varovanje svojih individualnih pravic, ima nacionalno sodišče posebno vlogo pri izvajanju členov 81 in 82 ES, ki se razlikuje od izvajanja v javnem interesu s strani Komisije ali nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco (9). Nacionalna sodišča lahko torej izvajajo člena 81 in 82 ES tako, da pogodbe razglašajo za nične ali določajo odškodnine.

| 5. | Nacionalna sodišča lahko uporabljajo člena 81 in 82 ES, ne da bi jim bilo treba vzporedno uporabljati nacionalno zakonodajo o konkurenci. Če pa nacionalno sodišče uporabi nacionalno zakonodajo o konkurenci za sporazume, sklepe podjetniških združenj ali za usklajena ravnanja, ki lahko vplivajo na trgovanje med državami članicami v smislu člena 81(1) ES (10), ali za katero koli zlorabo, ki je prepovedana s členom 82 ES, mora za te sporazume, sklepe ali ravnanja prav tako uporabiti pravila konkurence ES (11). |
| --- | --- |

5.

Nacionalna sodišča lahko uporabljajo člena 81 in 82 ES, ne da bi jim bilo treba vzporedno uporabljati nacionalno zakonodajo o konkurenci. Če pa nacionalno sodišče uporabi nacionalno zakonodajo o konkurenci za sporazume, sklepe podjetniških združenj ali za usklajena ravnanja, ki lahko vplivajo na trgovanje med državami članicami v smislu člena 81(1) ES (10), ali za katero koli zlorabo, ki je prepovedana s členom 82 ES, mora za te sporazume, sklepe ali ravnanja prav tako uporabiti pravila konkurence ES (11).

| 6. | Uredba za uporabo zakonodaje ES o konkurenci ne pooblašča le nacionalnih sodišč. Vzporedna uporaba nacionalne zakonodaje o konkurenci za sporazume, sklepe podjetniških združenj in za usklajena ravnanja, ki vplivajo na trgovanje med državami članicami, ne sme privesti do drugačnega rezultata od tistega, ki ga ima zakonodaja ES o konkurenci. Člen 3(2) Uredbe določa, da sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki ne kršijo člena 81(1) ES ali ki izpolnjujejo pogoje iz člena 81(3) ES, tudi v okviru nacionalne zakonodaje o konkurenci ne smejo biti prepovedani (12). Po drugi strani je Sodišče Evropskih skupnosti odločilo, da se sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki kršijo člen 81(1) ES in ne izpolnjujejo pogojev iz člena 81(3) ES, ne morejo odobriti v skladu z nacionalno zakonodajo (13). Kar zadeva vzporedno uporabo nacionalne zakonodaje o konkurenci in člena 82 ES v primeru enostranskega ravnanja, člen 3 Uredbe ne določa podobne konvergenčne obveznosti. Vendar pa morajo nacionalna sodišča v primeru nasprotujočih si določb v skladu z načelom primarnosti prava Skupnosti razveljaviti katero koli določbo nacionalne zakonodaje, ki je v nasprotju s pravilom Skupnosti, ne glede na to, ali je bila ta določba nacionalne zakonodaje sprejeta, preden je bilo sprejeto pravilo Skupnosti ali naknadno (14). |
| --- | --- |

6.

Uredba za uporabo zakonodaje ES o konkurenci ne pooblašča le nacionalnih sodišč. Vzporedna uporaba nacionalne zakonodaje o konkurenci za sporazume, sklepe podjetniških združenj in za usklajena ravnanja, ki vplivajo na trgovanje med državami članicami, ne sme privesti do drugačnega rezultata od tistega, ki ga ima zakonodaja ES o konkurenci. Člen 3(2) Uredbe določa, da sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki ne kršijo člena 81(1) ES ali ki izpolnjujejo pogoje iz člena 81(3) ES, tudi v okviru nacionalne zakonodaje o konkurenci ne smejo biti prepovedani (12). Po drugi strani je Sodišče Evropskih skupnosti odločilo, da se sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki kršijo člen 81(1) ES in ne izpolnjujejo pogojev iz člena 81(3) ES, ne morejo odobriti v skladu z nacionalno zakonodajo (13). Kar zadeva vzporedno uporabo nacionalne zakonodaje o konkurenci in člena 82 ES v primeru enostranskega ravnanja, člen 3 Uredbe ne določa podobne konvergenčne obveznosti. Vendar pa morajo nacionalna sodišča v primeru nasprotujočih si določb v skladu z načelom primarnosti prava Skupnosti razveljaviti katero koli določbo nacionalne zakonodaje, ki je v nasprotju s pravilom Skupnosti, ne glede na to, ali je bila ta določba nacionalne zakonodaje sprejeta, preden je bilo sprejeto pravilo Skupnosti ali naknadno (14).

| 7. | Nacionalna sodišča so poleg uporabe členov 81 in 82 ES pristojna tudi za uporabo aktov, ki jih institucije EU sprejmejo v skladu s Pogodbo ES ali v skladu z ukrepi, sprejetimi za uveljavljanje Pogodbe, v kolikor imajo ti akti neposredni učinek. Obstaja torej možnost, da morajo nacionalna sodišča izvrševati odločbe (15) ali uredbe Komisije, ki za nekatere kategorije sporazumov, sklepov ali usklajenih ravnanj uporabljajo člen 81(3) ES. Nacionalna sodišča pri uporabi teh pravil konkurence ES delujejo v okviru zakonodaje Skupnosti in so zato zavezana k spoštovanju splošnih načel zakonodaje Skupnosti (16). |
| --- | --- |

7.

Nacionalna sodišča so poleg uporabe členov 81 in 82 ES pristojna tudi za uporabo aktov, ki jih institucije EU sprejmejo v skladu s Pogodbo ES ali v skladu z ukrepi, sprejetimi za uveljavljanje Pogodbe, v kolikor imajo ti akti neposredni učinek. Obstaja torej možnost, da morajo nacionalna sodišča izvrševati odločbe (15) ali uredbe Komisije, ki za nekatere kategorije sporazumov, sklepov ali usklajenih ravnanj uporabljajo člen 81(3) ES. Nacionalna sodišča pri uporabi teh pravil konkurence ES delujejo v okviru zakonodaje Skupnosti in so zato zavezana k spoštovanju splošnih načel zakonodaje Skupnosti (16).

| 8. | Uporaba členov 81 in 82 ES s strani nacionalnih sodišč je pogosto odvisna od zahtevnih ekonomskih in pravnih ocen (17). Nacionalna sodišča pri uporabi pravil konkurence ES zavezuje sodna praksa sodišč Skupnosti, pa tudi uredbe Komisije, ki uporabljajo člen 81(3) ES za nekatere kategorije sporazumov, sklepov ali usklajenih ravnanj (18). Poleg tega uporaba členov 81 in 82 ES s strani Komisije v določenem primeru zavezuje nacionalna sodišča, če slednja vzporedno s Komisijo ali naknadno uporabljajo pravila konkurence ES v isti zadevi (19). Poleg tega in brez poseganja v končno razlago Pogodbe ES s strani Sodišča Evropskih skupnosti lahko nacionalna sodišča najdejo usmeritve v uredbah in odločbah Komisije, ki vsebujejo elemente, podobne obravnavani zadevi, pa tudi v obvestilih in smernicah Komisije v zvezi z uporabo členov 81 in 82 ES (20) ter v letnem poročilu o konkurenčni politiki (21). |
| --- | --- |

8.

Uporaba členov 81 in 82 ES s strani nacionalnih sodišč je pogosto odvisna od zahtevnih ekonomskih in pravnih ocen (17). Nacionalna sodišča pri uporabi pravil konkurence ES zavezuje sodna praksa sodišč Skupnosti, pa tudi uredbe Komisije, ki uporabljajo člen 81(3) ES za nekatere kategorije sporazumov, sklepov ali usklajenih ravnanj (18). Poleg tega uporaba členov 81 in 82 ES s strani Komisije v določenem primeru zavezuje nacionalna sodišča, če slednja vzporedno s Komisijo ali naknadno uporabljajo pravila konkurence ES v isti zadevi (19). Poleg tega in brez poseganja v končno razlago Pogodbe ES s strani Sodišča Evropskih skupnosti lahko nacionalna sodišča najdejo usmeritve v uredbah in odločbah Komisije, ki vsebujejo elemente, podobne obravnavani zadevi, pa tudi v obvestilih in smernicah Komisije v zvezi z uporabo členov 81 in 82 ES (20) ter v letnem poročilu o konkurenčni politiki (21).

B.   POSTOPKOVNI VIDIKI UPORABE PRAVIL KONKURENCE ES S STRANI NACIONALNIH SODIŠČ

| 9. | Postopkovni pogoji za izvajanje pravil konkurence ES s strani nacionalnih sodišč in kazni, ki jih sodišča lahko nalagajo v primeru kršitve navedenih pravil, so v veliki meri zajeti v nacionalni zakonodaji. Vendar pa zakonodaja Skupnosti do neke mere tudi določa pogoje, pod katerimi se izvajajo pravila konkurence ES. Te določbe zakonodaje Skupnosti lahko nacionalnim sodiščem zagotovijo pravico do uporabe nekaterih instrumentov, npr. možnost, da Komisijo zaprosijo za mnenje o vprašanjih glede uporabe pravil konkurence ES (22), ali pa oblikujejo pravila, ki imajo obvezni učinek na postopke, ki tečejo pred sodišči, na primer da se Komisiji in nacionalnim organom, pristojnim za konkurenco, omogoči predložitev pisnih pripomb (23). Te določbe zakonodaje Skupnosti prevladajo nad nacionalnimi pravili. Nacionalna sodišča se morajo zato vzdržati uporabe nacionalnih pravil, ki bi bila, če bi se uporabila, v nasprotju s temi določbami zakonodaje Skupnosti. Kadar se takšne določbe zakonodaje Skupnosti neposredno uporabljajo, iz njih neposredno izhajajo pravice in dolžnosti za vse, na katere se nanašajo, in jih je treba v vseh državah članicah v celoti in enotno uporabljati od datuma začetka njihove veljavnosti (24). |
| --- | --- |

9.

Postopkovni pogoji za izvajanje pravil konkurence ES s strani nacionalnih sodišč in kazni, ki jih sodišča lahko nalagajo v primeru kršitve navedenih pravil, so v veliki meri zajeti v nacionalni zakonodaji. Vendar pa zakonodaja Skupnosti do neke mere tudi določa pogoje, pod katerimi se izvajajo pravila konkurence ES. Te določbe zakonodaje Skupnosti lahko nacionalnim sodiščem zagotovijo pravico do uporabe nekaterih instrumentov, npr. možnost, da Komisijo zaprosijo za mnenje o vprašanjih glede uporabe pravil konkurence ES (22), ali pa oblikujejo pravila, ki imajo obvezni učinek na postopke, ki tečejo pred sodišči, na primer da se Komisiji in nacionalnim organom, pristojnim za konkurenco, omogoči predložitev pisnih pripomb (23). Te določbe zakonodaje Skupnosti prevladajo nad nacionalnimi pravili. Nacionalna sodišča se morajo zato vzdržati uporabe nacionalnih pravil, ki bi bila, če bi se uporabila, v nasprotju s temi določbami zakonodaje Skupnosti. Kadar se takšne določbe zakonodaje Skupnosti neposredno uporabljajo, iz njih neposredno izhajajo pravice in dolžnosti za vse, na katere se nanašajo, in jih je treba v vseh državah članicah v celoti in enotno uporabljati od datuma začetka njihove veljavnosti (24).

| 10. | Če ni določb zakonodaje Skupnosti glede postopkov in kazni v zvezi z izvajanjem pravil konkurence ES s strani nacionalnih sodišč, slednja uporabljajo nacionalno procesno pravo in – v mejah svojih pristojnosti – nalagajo kazni v skladu z nacionalno zakonodajo. Vendar pa mora biti uporaba teh nacionalnih določb združljiva s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti. V zvezi s tem je koristno opozoriti na sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti, v skladu s katero:






  (a) | mora nacionalna zakonodaja v primeru kršitve zakonodaje Skupnosti določati učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni (25); |
| --- | --- | --- |

10.

Če ni določb zakonodaje Skupnosti glede postopkov in kazni v zvezi z izvajanjem pravil konkurence ES s strani nacionalnih sodišč, slednja uporabljajo nacionalno procesno pravo in – v mejah svojih pristojnosti – nalagajo kazni v skladu z nacionalno zakonodajo. Vendar pa mora biti uporaba teh nacionalnih določb združljiva s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti. V zvezi s tem je koristno opozoriti na sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti, v skladu s katero:

(a)

mora nacionalna zakonodaja v primeru kršitve zakonodaje Skupnosti določati učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni (25);

| (b) | mora posameznik v primeru škode, ki jo je utrpel zaradi kršitve zakonodaje Skupnosti, pod določenimi pogoji imeti možnost, da pred nacionalnim sodiščem zahteva odškodnino (26); |
| --- | --- |

(b)

mora posameznik v primeru škode, ki jo je utrpel zaradi kršitve zakonodaje Skupnosti, pod določenimi pogoji imeti možnost, da pred nacionalnim sodiščem zahteva odškodnino (26);

| (c) | pravila o postopkih in kaznih, ki jih nacionalna sodišča uporabljajo za izvajanje zakonodaje Skupnosti,






  — | ne smejo pretirano otežiti ali praktično onemogočiti takšnega izvajanja (načelo učinkovitosti) (27) in |
| --- | --- | --- |

(c)

pravila o postopkih in kaznih, ki jih nacionalna sodišča uporabljajo za izvajanje zakonodaje Skupnosti,

—

ne smejo pretirano otežiti ali praktično onemogočiti takšnega izvajanja (načelo učinkovitosti) (27) in

| — | ne smejo biti manj ugodna od pravil, ki se uporabljajo za izvajanje enakovredne nacionalne zakonodaje (načelo enakovrednosti) (28). |
| --- | --- |

—

ne smejo biti manj ugodna od pravil, ki se uporabljajo za izvajanje enakovredne nacionalne zakonodaje (načelo enakovrednosti) (28).

Nacionalno sodišče v skladu z načelom primarnosti prava Skupnosti ne sme uporabljati nacionalnih pravil, ki so nezdružljiva s temi načeli.

C.   VZPOREDNA ALI NAKNADNA UPORABA PRAVIL KONKURENCE ES S STRANI KOMISIJE IN NACIONALNIH SODIŠČ

| 11. | Nacionalno sodišče lahko uporablja zakonodajo ES o konkurenci za sporazum, sklep, usklajeno ravnanje ali za enostransko ravnanje, ki vpliva na trgovanje med državami članicami, istočasno s Komisijo ali naknadno (29). Naslednje točke opozarjajo na nekatere obveznosti, ki jih morajo nacionalna sodišča spoštovati v teh okoliščinah. |
| --- | --- |

11.

Nacionalno sodišče lahko uporablja zakonodajo ES o konkurenci za sporazum, sklep, usklajeno ravnanje ali za enostransko ravnanje, ki vpliva na trgovanje med državami članicami, istočasno s Komisijo ali naknadno (29). Naslednje točke opozarjajo na nekatere obveznosti, ki jih morajo nacionalna sodišča spoštovati v teh okoliščinah.

| 12. | Kadar nacionalno sodišče sprejme odločitev, preden to stori Komisija, se mora izogibati sprejetju odločitve, ki bi bila v nasprotju z odločbo, ki jo namerava sprejeti Komisija (30). Zato lahko nacionalno sodišče Komisijo vpraša, ali je začela postopke v zvezi z istimi sporazumi, sklepi ali ravnanji (31), in v takem primeru poizve o poteku postopka in verjetnosti, da se sprejme odločitev v navedenem primeru (32). Zaradi pravne varnosti lahko nacionalno sodišče prav tako predvidi prekinitev svojega postopka, dokler Komisija ne sprejme odločitve (33). Sama Komisija si bo prizadevala dati prednost zadevam, za katere se je odločila začeti postopek v smislu člena 2(1) Uredbe Komisije (ES) št. 773/2004 in ki so predmet tako prekinjenih nacionalnih postopkov, zlasti če je od njih odvisen izid civilnega spora. Vendar kadar nacionalno sodišče ne more upravičeno dvomiti glede odločitve, ki jo namerava sprejeti Komisija, ali kadar je Komisija že sprejela odločitev v zvezi s podobnim primerom, lahko nacionalno sodišče odloči v postopku, ki teče pred njim, v skladu z nameravano odločitvijo ali predhodno odločitvijo, ne da bi bilo treba Komisijo zaprositi za zgoraj navedene informacije ali počakati na odločitev Komisije. |
| --- | --- |

12.

Kadar nacionalno sodišče sprejme odločitev, preden to stori Komisija, se mora izogibati sprejetju odločitve, ki bi bila v nasprotju z odločbo, ki jo namerava sprejeti Komisija (30). Zato lahko nacionalno sodišče Komisijo vpraša, ali je začela postopke v zvezi z istimi sporazumi, sklepi ali ravnanji (31), in v takem primeru poizve o poteku postopka in verjetnosti, da se sprejme odločitev v navedenem primeru (32). Zaradi pravne varnosti lahko nacionalno sodišče prav tako predvidi prekinitev svojega postopka, dokler Komisija ne sprejme odločitve (33). Sama Komisija si bo prizadevala dati prednost zadevam, za katere se je odločila začeti postopek v smislu člena 2(1) Uredbe Komisije (ES) št. 773/2004 in ki so predmet tako prekinjenih nacionalnih postopkov, zlasti če je od njih odvisen izid civilnega spora. Vendar kadar nacionalno sodišče ne more upravičeno dvomiti glede odločitve, ki jo namerava sprejeti Komisija, ali kadar je Komisija že sprejela odločitev v zvezi s podobnim primerom, lahko nacionalno sodišče odloči v postopku, ki teče pred njim, v skladu z nameravano odločitvijo ali predhodno odločitvijo, ne da bi bilo treba Komisijo zaprositi za zgoraj navedene informacije ali počakati na odločitev Komisije.

| 13. | Kadar Komisija o določeni zadevi sprejme odločitev, preden to stori nacionalno sodišče, le-to ne more sprejeti odločitve v nasprotju z odločitvijo Komisije. Zavezujoči učinek odločitve Komisije seveda ne posega v razlago zakonodaje Skupnosti s strani Sodišča Evropskih skupnosti. Če torej nacionalno sodišče dvomi glede zakonitosti odločbe Komisije, se ne more izogniti zavezujočim učinkom navedene odločbe, ne da bi Sodišče Evropskih skupnosti sprejelo nasprotno odločitev (34). Zato mora nacionalno sodišče, kadar namerava sprejeti odločitev, ki je v nasprotju z odločitvijo Komisije, vprašanje predložiti v predhodno odločanje Sodišču Evropskih skupnosti (člen 234 ES). Slednje bo nato odločilo o združljivosti odločitve Komisije z zakonodajo Skupnosti. Če pa se v skladu s členom 230 ES odločitev Komisije izpodbija pred sodišči Skupnosti in je izid spora pred nacionalnim sodiščem odvisen od veljavnosti odločitve Komisije, mora nacionalno sodišče prekiniti svoj postopek, dokler sodišča Skupnosti ne izrečejo končne sodbe v ničnostni tožbi, razen če meni, da okoliščine zadeve utemeljujejo postavitev predhodnega vprašanja Sodišču Evropskih skupnosti glede veljavnosti odločitve Komisije (35). |
| --- | --- |

13.

Kadar Komisija o določeni zadevi sprejme odločitev, preden to stori nacionalno sodišče, le-to ne more sprejeti odločitve v nasprotju z odločitvijo Komisije. Zavezujoči učinek odločitve Komisije seveda ne posega v razlago zakonodaje Skupnosti s strani Sodišča Evropskih skupnosti. Če torej nacionalno sodišče dvomi glede zakonitosti odločbe Komisije, se ne more izogniti zavezujočim učinkom navedene odločbe, ne da bi Sodišče Evropskih skupnosti sprejelo nasprotno odločitev (34). Zato mora nacionalno sodišče, kadar namerava sprejeti odločitev, ki je v nasprotju z odločitvijo Komisije, vprašanje predložiti v predhodno odločanje Sodišču Evropskih skupnosti (člen 234 ES). Slednje bo nato odločilo o združljivosti odločitve Komisije z zakonodajo Skupnosti. Če pa se v skladu s členom 230 ES odločitev Komisije izpodbija pred sodišči Skupnosti in je izid spora pred nacionalnim sodiščem odvisen od veljavnosti odločitve Komisije, mora nacionalno sodišče prekiniti svoj postopek, dokler sodišča Skupnosti ne izrečejo končne sodbe v ničnostni tožbi, razen če meni, da okoliščine zadeve utemeljujejo postavitev predhodnega vprašanja Sodišču Evropskih skupnosti glede veljavnosti odločitve Komisije (35).

| 14. | Če nacionalno sodišče prekine postopek, na primer, da počaka na odločitev Komisije (primer, opisan pod točko 12 tega obvestila) ali na končno sodbo sodišč Skupnosti v ničnostni tožbi ali v postopku predhodnega odločanja (primer, opisan pod točko 13), mora proučiti, ali je treba sprejeti začasne ukrepe, da se zaščitijo interesi strank (36). |
| --- | --- |

14.

Če nacionalno sodišče prekine postopek, na primer, da počaka na odločitev Komisije (primer, opisan pod točko 12 tega obvestila) ali na končno sodbo sodišč Skupnosti v ničnostni tožbi ali v postopku predhodnega odločanja (primer, opisan pod točko 13), mora proučiti, ali je treba sprejeti začasne ukrepe, da se zaščitijo interesi strank (36).

III.   SODELOVANJE MED KOMISIJO IN NACIONALNIMI SODIŠČI

| 15. | Pogodba ES poleg mehanizma sodelovanja med nacionalnimi sodišči in Sodiščem Evropskih skupnosti v skladu s členom 234 ES izrecno ne določa sodelovanja med nacionalnimi sodišči in Komisijo. Vendar pa sodišča Skupnosti v svoji razlagi člena 10 ES, v skladu s katerim morajo države članice olajševati izpolnjevanje nalog Skupnosti, menijo, da ta določba Pogodbe evropskim institucijam in državam članicam nalaga vzajemne dolžnosti lojalnega sodelovanja, da se dosežejo cilji Pogodbe ES. Iz člena 10 ES tako izhaja, da mora Komisija pomagati nacionalnim sodiščem pri njihovi uporabi zakonodaje Skupnosti (37). Enako imajo lahko nacionalna sodišča obveznost, da pomagajo Komisiji pri izpolnjevanju njenih nalog (38). |
| --- | --- |

15.

Pogodba ES poleg mehanizma sodelovanja med nacionalnimi sodišči in Sodiščem Evropskih skupnosti v skladu s členom 234 ES izrecno ne določa sodelovanja med nacionalnimi sodišči in Komisijo. Vendar pa sodišča Skupnosti v svoji razlagi člena 10 ES, v skladu s katerim morajo države članice olajševati izpolnjevanje nalog Skupnosti, menijo, da ta določba Pogodbe evropskim institucijam in državam članicam nalaga vzajemne dolžnosti lojalnega sodelovanja, da se dosežejo cilji Pogodbe ES. Iz člena 10 ES tako izhaja, da mora Komisija pomagati nacionalnim sodiščem pri njihovi uporabi zakonodaje Skupnosti (37). Enako imajo lahko nacionalna sodišča obveznost, da pomagajo Komisiji pri izpolnjevanju njenih nalog (38).

| 16. | Prav tako je primerno opozoriti na sodelovanje med nacionalnimi sodišči in nacionalnimi organi, zlasti nacionalnimi organi, pristojnimi za konkurenco, pri uporabi členov 81 in 82 ES. Medtem ko sodelovanje med temi nacionalnimi organi urejajo predvsem nacionalna pravila, člen 15(3) Uredbe določa, da lahko nacionalni organi, pristojni za konkurenco, nacionalnim sodiščem svoje države članice predložijo pripombe. Točke 31 in 33 do 35 tega obvestila se smiselno uporabljajo za te predložitve. |
| --- | --- |

16.

Prav tako je primerno opozoriti na sodelovanje med nacionalnimi sodišči in nacionalnimi organi, zlasti nacionalnimi organi, pristojnimi za konkurenco, pri uporabi členov 81 in 82 ES. Medtem ko sodelovanje med temi nacionalnimi organi urejajo predvsem nacionalna pravila, člen 15(3) Uredbe določa, da lahko nacionalni organi, pristojni za konkurenco, nacionalnim sodiščem svoje države članice predložijo pripombe. Točke 31 in 33 do 35 tega obvestila se smiselno uporabljajo za te predložitve.

A.   KOMISIJA KOT AMICUS CURIAE

| 17. | Da bi nacionalnim sodiščem pomagala pri uporabi pravil konkurence ES, se Komisija zavezuje, da bo nacionalnim sodiščem zagotovila pomoč, kadar bodo slednja menila, da takšno pomoč potrebujejo pri odločanju v določeni zadevi. Člen 15 Uredbe se sklicuje na najpogostejše oblike takšne pomoči: pošiljanje informacij (točke 21 do 26) in mnenja Komisije (točke 27 do 30), oboje na zahtevo nacionalnega sodišča in z možnostjo, da Komisija predloži pripombe (točke 31 do 35). Ker so te oblike pomoči določene z Uredbo, jih ne more omejevati nobeno pravilo države članice. Če pa v zvezi s tem ni postopkovnih pravil Skupnosti in v kolikor so taka pravila potrebna za lajšanje zagotovitve teh oblik pomoči, morajo države članice sprejeti ustrezna postopkovna pravila, ki bodo nacionalnim sodiščem in Komisiji omogočila, da izkoristijo vse možnosti, ki jih ponuja Uredba (39). |
| --- | --- |

17.

Da bi nacionalnim sodiščem pomagala pri uporabi pravil konkurence ES, se Komisija zavezuje, da bo nacionalnim sodiščem zagotovila pomoč, kadar bodo slednja menila, da takšno pomoč potrebujejo pri odločanju v določeni zadevi. Člen 15 Uredbe se sklicuje na najpogostejše oblike takšne pomoči: pošiljanje informacij (točke 21 do 26) in mnenja Komisije (točke 27 do 30), oboje na zahtevo nacionalnega sodišča in z možnostjo, da Komisija predloži pripombe (točke 31 do 35). Ker so te oblike pomoči določene z Uredbo, jih ne more omejevati nobeno pravilo države članice. Če pa v zvezi s tem ni postopkovnih pravil Skupnosti in v kolikor so taka pravila potrebna za lajšanje zagotovitve teh oblik pomoči, morajo države članice sprejeti ustrezna postopkovna pravila, ki bodo nacionalnim sodiščem in Komisiji omogočila, da izkoristijo vse možnosti, ki jih ponuja Uredba (39).

| 18. | Nacionalno sodišče lahko pošlje svojo pisno prošnjo za pomoč na





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate General for Competition |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

18.

Nacionalno sodišče lahko pošlje svojo pisno prošnjo za pomoč na

European Commission

Directorate General for Competition

B-1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

ali po elektronski pošti na naslov comp-amicus@cec.eu.int.

| 19. | Treba je opozoriti, da bo Komisija ne glede na obliko sodelovanja z nacionalnimi sodišči spoštovala neodvisnost nacionalnih sodišč. Zato pomoč Komisije za nacionalno sodišče ni zavezujoča. Komisija mora prav tako poskrbeti, da bo spoštovala svoje dolžnosti varovanja poklicne molčečnosti ter varovati svoje delovanje in neodvisnost (40). Komisija se pri izpolnjevanju svoje dolžnosti po členu 10 ES, tj. pomagati nacionalnim sodiščem pri uporabi pravil ES o konkurenci, zavezuje, da bo pri zagotavljanju pomoči ostala nevtralna in objektivna. Pravzaprav je pomoč, ki jo Komisija zagotavlja nacionalnim sodiščem, del njene dolžnosti, da varuje javni interes. Iz tega razloga ne namerava podpirati zasebnih interesov strank, udeleženih v postopku, ki teče pred nacionalnim sodiščem. Komisija zato ne bo zaslišala nobene stranke v zvezi s pomočjo, ki jo zagotavlja nacionalnemu sodišču. Če je katera koli stranka, udeležena v postopku, ki teče pred sodiščem, stopila v stik s Komisijo glede vprašanj, postavljenih nacionalnemu sodišču, Komisija o tem obvesti nacionalno sodišče, ne glede na to, ali so bili ti stiki vzpostavljeni pred predložitvijo zahteve nacionalnega sodišča za sodelovanje ali po njej. |
| --- | --- |

19.

Treba je opozoriti, da bo Komisija ne glede na obliko sodelovanja z nacionalnimi sodišči spoštovala neodvisnost nacionalnih sodišč. Zato pomoč Komisije za nacionalno sodišče ni zavezujoča. Komisija mora prav tako poskrbeti, da bo spoštovala svoje dolžnosti varovanja poklicne molčečnosti ter varovati svoje delovanje in neodvisnost (40). Komisija se pri izpolnjevanju svoje dolžnosti po členu 10 ES, tj. pomagati nacionalnim sodiščem pri uporabi pravil ES o konkurenci, zavezuje, da bo pri zagotavljanju pomoči ostala nevtralna in objektivna. Pravzaprav je pomoč, ki jo Komisija zagotavlja nacionalnim sodiščem, del njene dolžnosti, da varuje javni interes. Iz tega razloga ne namerava podpirati zasebnih interesov strank, udeleženih v postopku, ki teče pred nacionalnim sodiščem. Komisija zato ne bo zaslišala nobene stranke v zvezi s pomočjo, ki jo zagotavlja nacionalnemu sodišču. Če je katera koli stranka, udeležena v postopku, ki teče pred sodiščem, stopila v stik s Komisijo glede vprašanj, postavljenih nacionalnemu sodišču, Komisija o tem obvesti nacionalno sodišče, ne glede na to, ali so bili ti stiki vzpostavljeni pred predložitvijo zahteve nacionalnega sodišča za sodelovanje ali po njej.

| 20. | Komisija bo povzetek svojega sodelovanja z nacionalnimi sodišči v skladu s tem obvestilom objavila v svojem letnem poročilu o konkurenčni politiki. Svoja mnenja in pripombe lahko prav tako objavi na svoji spletni strani. |
| --- | --- |

20.

Komisija bo povzetek svojega sodelovanja z nacionalnimi sodišči v skladu s tem obvestilom objavila v svojem letnem poročilu o konkurenčni politiki. Svoja mnenja in pripombe lahko prav tako objavi na svoji spletni strani.

1.   Dolžnost Komisije, da nacionalnim sodiščem pošilja informacije

| 21. | Dolžnost Komisije, da nacionalnim sodiščem pomaga pri uporabi zakonodaje ES o konkurenci, se v glavnem odraža v obveznosti Komisije, da nacionalnim sodiščem pošilja informacije, s katerimi razpolaga. Nacionalno sodišče lahko, na primer, Komisijo zaprosi za dokumente, s katerimi slednja razpolaga, ali za informacije postopkovne narave, da bi lahko ugotovilo, ali določeni postopek teče pred Komisijo, ali je Komisija začela postopek oziroma ali je že zavzela stališče. Prav tako lahko nacionalno sodišče Komisijo vpraša, kdaj se bo odločitev verjetno sprejela, da lahko tako določi pogoje za katero koli odločitev o prekinitvi postopka oziroma oceni, ali je treba sprejeti začasne ukrepe (41). |
| --- | --- |

21.

Dolžnost Komisije, da nacionalnim sodiščem pomaga pri uporabi zakonodaje ES o konkurenci, se v glavnem odraža v obveznosti Komisije, da nacionalnim sodiščem pošilja informacije, s katerimi razpolaga. Nacionalno sodišče lahko, na primer, Komisijo zaprosi za dokumente, s katerimi slednja razpolaga, ali za informacije postopkovne narave, da bi lahko ugotovilo, ali določeni postopek teče pred Komisijo, ali je Komisija začela postopek oziroma ali je že zavzela stališče. Prav tako lahko nacionalno sodišče Komisijo vpraša, kdaj se bo odločitev verjetno sprejela, da lahko tako določi pogoje za katero koli odločitev o prekinitvi postopka oziroma oceni, ali je treba sprejeti začasne ukrepe (41).

| 22. | Da bi zagotovila učinkovitost sodelovanja z nacionalnimi sodišči, si bo Komisija prizadevala zagotoviti nacionalnim sodiščem zahtevane informacije v enem mesecu od datuma prejema prošnje. Kadar mora Komisija pozvati nacionalno sodišče, da dodatno pojasni svojo zahtevo, ali kadar se mora Komisija posvetovati s strankami, ki jih neposredno zadeva pošiljanje informacij, začne navedeni rok teči od trenutka, ko prejme zahtevane informacije. |
| --- | --- |

22.

Da bi zagotovila učinkovitost sodelovanja z nacionalnimi sodišči, si bo Komisija prizadevala zagotoviti nacionalnim sodiščem zahtevane informacije v enem mesecu od datuma prejema prošnje. Kadar mora Komisija pozvati nacionalno sodišče, da dodatno pojasni svojo zahtevo, ali kadar se mora Komisija posvetovati s strankami, ki jih neposredno zadeva pošiljanje informacij, začne navedeni rok teči od trenutka, ko prejme zahtevane informacije.

| 23. | Pri pošiljanju informacij nacionalnim sodiščem mora Komisija spoštovati jamstva, ki jih člen 287 ES (42) podeljuje fizičnim in pravnim osebam. V skladu s členom 287 ES člani, uradniki in drugi uslužbenci Komisije ne smejo razkrivati informacij, za katere velja obveznost poklicne molčečnosti. Informacije, za katere velja poklicna molčečnost, so lahko zaupne informacije in poslovne skrivnosti. Poslovne skrivnosti so informacije, katerih razkritje javnosti, pa tudi že samo posredovanje kateri koli drugi osebi, kot je oseba, ki je informacije zagotovila, lahko resno škoduje interesom slednje (43). |
| --- | --- |

23.

Pri pošiljanju informacij nacionalnim sodiščem mora Komisija spoštovati jamstva, ki jih člen 287 ES (42) podeljuje fizičnim in pravnim osebam. V skladu s členom 287 ES člani, uradniki in drugi uslužbenci Komisije ne smejo razkrivati informacij, za katere velja obveznost poklicne molčečnosti. Informacije, za katere velja poklicna molčečnost, so lahko zaupne informacije in poslovne skrivnosti. Poslovne skrivnosti so informacije, katerih razkritje javnosti, pa tudi že samo posredovanje kateri koli drugi osebi, kot je oseba, ki je informacije zagotovila, lahko resno škoduje interesom slednje (43).

| 24. | Istočasna obravnava členov 10 in 287 ES ne privede do tega, da se Komisiji popolnoma prepove nacionalnim sodiščem pošiljati informacije, za katere velja obveznost poklicne molčečnosti. Sodna praksa sodišč Skupnosti potrjuje, da mora Komisija zaradi dolžnosti lojalnega sodelovanja nacionalnemu sodišču zagotoviti katere koli informacije, ki jih slednje zahteva, vključno z informacijami, za katere velja poklicna molčečnost. Vendar pa Komisija pri zagotavljanju sodelovanja nacionalnim sodiščem v nobenem primeru ne sme ogroziti jamstev, določenih v členu 287 ES. |
| --- | --- |

24.

Istočasna obravnava členov 10 in 287 ES ne privede do tega, da se Komisiji popolnoma prepove nacionalnim sodiščem pošiljati informacije, za katere velja obveznost poklicne molčečnosti. Sodna praksa sodišč Skupnosti potrjuje, da mora Komisija zaradi dolžnosti lojalnega sodelovanja nacionalnemu sodišču zagotoviti katere koli informacije, ki jih slednje zahteva, vključno z informacijami, za katere velja poklicna molčečnost. Vendar pa Komisija pri zagotavljanju sodelovanja nacionalnim sodiščem v nobenem primeru ne sme ogroziti jamstev, določenih v členu 287 ES.

| 25. | Zato bo Komisija, preden bo nacionalnemu sodišču poslala informacije, za katere velja poklicna molčečnost, sodišče opozorila na njegovo obveznost, ki jo ima v skladu z zakonodajo Skupnosti, da varuje pravice, ki jih člen 287 ES dodeljuje fizičnim in pravnim osebam, in sodišče vprašala, ali lahko in ali bo zagotovilo varstvo zaupnih informacij in poslovnih skrivnosti. Če nacionalno sodišče takšnega jamstva ne more zagotoviti, Komisija nacionalnemu sodišču ne pošlje informacij, za katere velja poklicna molčečnost (44). Le če je nacionalno sodišče zagotovilo, da bo zavarovalo zaupne informacije in poslovne skrivnosti, bo Komisija poslala zahtevane informacije in opozorila na dele, za katere velja poklicna molčečnost, ter tiste, za katere ne velja in se lahko razkrijejo. |
| --- | --- |

25.

Zato bo Komisija, preden bo nacionalnemu sodišču poslala informacije, za katere velja poklicna molčečnost, sodišče opozorila na njegovo obveznost, ki jo ima v skladu z zakonodajo Skupnosti, da varuje pravice, ki jih člen 287 ES dodeljuje fizičnim in pravnim osebam, in sodišče vprašala, ali lahko in ali bo zagotovilo varstvo zaupnih informacij in poslovnih skrivnosti. Če nacionalno sodišče takšnega jamstva ne more zagotoviti, Komisija nacionalnemu sodišču ne pošlje informacij, za katere velja poklicna molčečnost (44). Le če je nacionalno sodišče zagotovilo, da bo zavarovalo zaupne informacije in poslovne skrivnosti, bo Komisija poslala zahtevane informacije in opozorila na dele, za katere velja poklicna molčečnost, ter tiste, za katere ne velja in se lahko razkrijejo.

| 26. | Glede razkritja informacij, ki jih Komisija da na voljo nacionalnim sodiščem, veljajo dodatne izjeme. Zlasti lahko Komisija zavrne posredovanje informacij nacionalnim sodiščem iz pomembnejših razlogov, povezanih s potrebo po zaščiti interesov Skupnosti, ali da prepreči vsakršno oviranje njenega delovanja ali neodvisnosti, ki bi zlasti vplivalo na izpolnjevanje nalog, ki so ji zaupane (45). Zato Komisija nacionalnim sodiščem ne bo pošiljala informacij, ki jih prostovoljno predloži prosilec za prizanesljivost, brez soglasja navedenega prosilca. |
| --- | --- |

26.

Glede razkritja informacij, ki jih Komisija da na voljo nacionalnim sodiščem, veljajo dodatne izjeme. Zlasti lahko Komisija zavrne posredovanje informacij nacionalnim sodiščem iz pomembnejših razlogov, povezanih s potrebo po zaščiti interesov Skupnosti, ali da prepreči vsakršno oviranje njenega delovanja ali neodvisnosti, ki bi zlasti vplivalo na izpolnjevanje nalog, ki so ji zaupane (45). Zato Komisija nacionalnim sodiščem ne bo pošiljala informacij, ki jih prostovoljno predloži prosilec za prizanesljivost, brez soglasja navedenega prosilca.

2.   Prošnja za mnenje o vprašanjih v zvezi z uporabo pravil konkurence ES

| 27. | Kadar je nacionalno sodišče pozvano k uporabi pravil konkurence ES za postopek, ki teče pred njim, se lahko najprej opre na sodno prakso sodišč Skupnosti ali na uredbe, odločbe, obvestila in smernice Komisije, ki uporabljajo člena 81 in 82 ES (46). Kadar ta orodja ne zagotavljajo zadostnih usmeritev, lahko nacionalno sodišče Komisijo zaprosi za mnenje o vprašanjih v zvezi z uporabo pravil konkurence ES. Nacionalno sodišče lahko Komisijo zaprosi za mnenje o ekonomskih, dejanskih in pravnih vprašanjih (47). Mnenje Komisije pa seveda ne posega v možnost ali obveznost nacionalnega sodišča, da Sodišču Evropskih skupnosti postavi predhodno vprašanje o razlagi ali veljavnosti zakonodaje Skupnosti v skladu s členom 234 ES. |
| --- | --- |

27.

Kadar je nacionalno sodišče pozvano k uporabi pravil konkurence ES za postopek, ki teče pred njim, se lahko najprej opre na sodno prakso sodišč Skupnosti ali na uredbe, odločbe, obvestila in smernice Komisije, ki uporabljajo člena 81 in 82 ES (46). Kadar ta orodja ne zagotavljajo zadostnih usmeritev, lahko nacionalno sodišče Komisijo zaprosi za mnenje o vprašanjih v zvezi z uporabo pravil konkurence ES. Nacionalno sodišče lahko Komisijo zaprosi za mnenje o ekonomskih, dejanskih in pravnih vprašanjih (47). Mnenje Komisije pa seveda ne posega v možnost ali obveznost nacionalnega sodišča, da Sodišču Evropskih skupnosti postavi predhodno vprašanje o razlagi ali veljavnosti zakonodaje Skupnosti v skladu s členom 234 ES.

| 28. | Da lahko Komisija nacionalnemu sodišču zagotovi koristno mnenje, lahko od nacionalnega sodišča zahteva dodatne informacije (48). Z namenom zagotoviti učinkovitost sodelovanja z nacionalnimi sodišči si bo Komisija prizadevala nacionalnim sodiščem predložiti zahtevano mnenje v štirih mesecih od datuma prejema prošnje. Kadar Komisija nacionalno sodišče zaprosi za dodatne informacije, da bi lahko oblikovala svoje mnenje, začne navedeni rok teči od trenutka, ko prejme dodatne informacije. |
| --- | --- |

28.

Da lahko Komisija nacionalnemu sodišču zagotovi koristno mnenje, lahko od nacionalnega sodišča zahteva dodatne informacije (48). Z namenom zagotoviti učinkovitost sodelovanja z nacionalnimi sodišči si bo Komisija prizadevala nacionalnim sodiščem predložiti zahtevano mnenje v štirih mesecih od datuma prejema prošnje. Kadar Komisija nacionalno sodišče zaprosi za dodatne informacije, da bi lahko oblikovala svoje mnenje, začne navedeni rok teči od trenutka, ko prejme dodatne informacije.

| 29. | V svojem mnenju se bo Komisija omejila na to, da bo nacionalnemu sodišču zagotovila dejanske informacije oziroma zahtevana ekonomska ali pravna pojasnila, ne da bi presojalo vsebino zadeve, ki teče pred nacionalnim sodiščem. Poleg tega mnenje Komisije za nacionalno sodišče ni pravno zavezujoče, za razliko od uradne razlage zakonodaje Skupnosti s strani sodišč Skupnosti. |
| --- | --- |

29.

V svojem mnenju se bo Komisija omejila na to, da bo nacionalnemu sodišču zagotovila dejanske informacije oziroma zahtevana ekonomska ali pravna pojasnila, ne da bi presojalo vsebino zadeve, ki teče pred nacionalnim sodiščem. Poleg tega mnenje Komisije za nacionalno sodišče ni pravno zavezujoče, za razliko od uradne razlage zakonodaje Skupnosti s strani sodišč Skupnosti.

| 30. | V skladu z navedenim pod točko 19 tega obvestila Komisija ne bo zaslišala strank, preden bo oblikovala svoje mnenje za nacionalno sodišče. Slednje bo moralo mnenje Komisije obravnavati v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopkovnimi pravili, ki morajo spoštovati splošna načela zakonodaje Skupnosti. |
| --- | --- |

30.

V skladu z navedenim pod točko 19 tega obvestila Komisija ne bo zaslišala strank, preden bo oblikovala svoje mnenje za nacionalno sodišče. Slednje bo moralo mnenje Komisije obravnavati v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopkovnimi pravili, ki morajo spoštovati splošna načela zakonodaje Skupnosti.

3.   Predložitev pripomb Komisije nacionalnemu sodišču

| 31. | V skladu s členom 15(3) Uredbe lahko nacionalni organi, pristojni za konkurenco, in Komisija predložijo pripombe v zvezi z vprašanji glede uporabe člena 81 ali 82 ES nacionalnemu sodišču, ki uporablja te določbe. Uredba razlikuje med pisnimi pripombami, ki jih nacionalni organi, pristojni za konkurenco, in Komisija lahko predložijo na lastno pobudo, in ustnimi pripombami, ki se lahko predložijo le z dovoljenjem nacionalnega sodišča (49). |
| --- | --- |

31.

V skladu s členom 15(3) Uredbe lahko nacionalni organi, pristojni za konkurenco, in Komisija predložijo pripombe v zvezi z vprašanji glede uporabe člena 81 ali 82 ES nacionalnemu sodišču, ki uporablja te določbe. Uredba razlikuje med pisnimi pripombami, ki jih nacionalni organi, pristojni za konkurenco, in Komisija lahko predložijo na lastno pobudo, in ustnimi pripombami, ki se lahko predložijo le z dovoljenjem nacionalnega sodišča (49).

| 32. | Uredba natančno določa, da Komisija predloži svoje pripombe le, kadar skladna uporaba člena 81 ali 82 ES tako zahteva. Ob upoštevanju tega cilja Komisija svoje pripombe omeji na ekonomsko in pravno analizo dejstev, ki so podlaga postopka, ki teče pred nacionalnim sodiščem. |
| --- | --- |

32.

Uredba natančno določa, da Komisija predloži svoje pripombe le, kadar skladna uporaba člena 81 ali 82 ES tako zahteva. Ob upoštevanju tega cilja Komisija svoje pripombe omeji na ekonomsko in pravno analizo dejstev, ki so podlaga postopka, ki teče pred nacionalnim sodiščem.

| 33. | Z namenom predložitve koristnih pripomb lahko Komisija od nacionalnih sodišč zahteva, da ji pošljejo ali zagotovijo, da se ji pošlje izvod vseh dokumentov, ki so potrebni za oceno zadeve. Komisija v skladu z drugim pododstavkom člena 15(3) Uredbe uporabi te dokumente zgolj za pripravo svojih pripomb (50). |
| --- | --- |

33.

Z namenom predložitve koristnih pripomb lahko Komisija od nacionalnih sodišč zahteva, da ji pošljejo ali zagotovijo, da se ji pošlje izvod vseh dokumentov, ki so potrebni za oceno zadeve. Komisija v skladu z drugim pododstavkom člena 15(3) Uredbe uporabi te dokumente zgolj za pripravo svojih pripomb (50).

| 34. | Ker Uredba za predložitev pripomb ne določa postopkovnega okvira, je ustrezni postopkovni okvir določen s postopkovnimi pravili in postopki držav članic. Kadar država članica še ni opredelila ustreznega postopkovnega okvira, mora nacionalno sodišče določiti, katera postopkovna pravila so ustrezna za predložitev pripomb v postopku, ki teče pred njim. |
| --- | --- |

34.

Ker Uredba za predložitev pripomb ne določa postopkovnega okvira, je ustrezni postopkovni okvir določen s postopkovnimi pravili in postopki držav članic. Kadar država članica še ni opredelila ustreznega postopkovnega okvira, mora nacionalno sodišče določiti, katera postopkovna pravila so ustrezna za predložitev pripomb v postopku, ki teče pred njim.

| 35. | Postopkovni okvir mora spoštovati načela, določena v točki 10 tega obvestila. To med drugim pomeni, da postopkovni okvir za predložitev pripomb glede vprašanj v zvezi z uporabo členov 81 ali 82 ES






  (a) | mora biti združljiv s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti, zlasti s temeljnimi pravicami strank, udeleženih v postopku; |
| --- | --- | --- |

35.

Postopkovni okvir mora spoštovati načela, določena v točki 10 tega obvestila. To med drugim pomeni, da postopkovni okvir za predložitev pripomb glede vprašanj v zvezi z uporabo členov 81 ali 82 ES

(a)

mora biti združljiv s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti, zlasti s temeljnimi pravicami strank, udeleženih v postopku;

| (b) | ne sme pretirano otežiti ali praktično onemogočiti predložitve takšnih pripomb (načelo učinkovitosti) (51) in |
| --- | --- |

(b)

ne sme pretirano otežiti ali praktično onemogočiti predložitve takšnih pripomb (načelo učinkovitosti) (51) in

| (c) | ne sme otežiti predložitve takšnih pripomb v primerjavi s predložitvijo pripomb v sodnih postopkih, v katerih se uporablja enakovredna nacionalna zakonodaja (načelo enakovrednosti). |
| --- | --- |

(c)

ne sme otežiti predložitve takšnih pripomb v primerjavi s predložitvijo pripomb v sodnih postopkih, v katerih se uporablja enakovredna nacionalna zakonodaja (načelo enakovrednosti).

B.   NACIONALNA SODIŠČA POMAGAJO KOMISIJI PRI NJENEM IZVAJANJU PRAVIL KONKURENCE ES

| 36. | Ker dolžnost lojalnega sodelovanja prav tako pomeni, da organi držav članic pomagajo evropskim institucijam pri doseganju ciljev Pogodbe ES (52), Uredba določa tri primere takšne pomoči: (1) pošiljanje dokumentov, ki so potrebni za oceno primera, glede katerega bi Komisija želela predložiti pripombe (glej točko 33), (2) pošiljanje sodb, ki uporabljajo člen 81 ali 82 ES, in (3) vloga nacionalnih sodišč v okviru inšpekcijskega pregleda Komisije. |
| --- | --- |

36.

Ker dolžnost lojalnega sodelovanja prav tako pomeni, da organi držav članic pomagajo evropskim institucijam pri doseganju ciljev Pogodbe ES (52), Uredba določa tri primere takšne pomoči: (1) pošiljanje dokumentov, ki so potrebni za oceno primera, glede katerega bi Komisija želela predložiti pripombe (glej točko 33), (2) pošiljanje sodb, ki uporabljajo člen 81 ali 82 ES, in (3) vloga nacionalnih sodišč v okviru inšpekcijskega pregleda Komisije.

1.   Pošiljanje sodb nacionalnih sodišč o uporabi člena 81 ali 82 ES

| 37. | Države članice v skladu s členom 15(2) Uredbe Komisiji pošiljajo kopije vseh pisnih sodb nacionalnih sodišč o uporabi člena 81 ali 82 ES takoj, ko je celotna pisna sodba vročena strankam. Pošiljanje nacionalnih sodb o uporabi členov 81 ali 82 ES in iz njih izhajajoče informacije o postopkih pred nacionalnimi sodišči Komisiji predvsem omogočajo, da je pravočasno obveščena o zadevah, za katere bo morda primerno predložiti pripombe, kadar ena od strank vloži pritožbo zoper sodbo. |
| --- | --- |

37.

Države članice v skladu s členom 15(2) Uredbe Komisiji pošiljajo kopije vseh pisnih sodb nacionalnih sodišč o uporabi člena 81 ali 82 ES takoj, ko je celotna pisna sodba vročena strankam. Pošiljanje nacionalnih sodb o uporabi členov 81 ali 82 ES in iz njih izhajajoče informacije o postopkih pred nacionalnimi sodišči Komisiji predvsem omogočajo, da je pravočasno obveščena o zadevah, za katere bo morda primerno predložiti pripombe, kadar ena od strank vloži pritožbo zoper sodbo.

2.   Vloga nacionalnih sodišč v okviru inšpekcijskega pregleda Komisije

| 38. | Nacionalna sodišča imajo lahko tudi vlogo v okviru inšpekcijskega pregleda podjetij in podjetniških združenj, ki ga vodi Komisija. Vloga nacionalnih sodišč je odvisna od tega, ali se inšpekcijski pregledi vodijo v poslovnih ali drugih prostorih. |
| --- | --- |

38.

Nacionalna sodišča imajo lahko tudi vlogo v okviru inšpekcijskega pregleda podjetij in podjetniških združenj, ki ga vodi Komisija. Vloga nacionalnih sodišč je odvisna od tega, ali se inšpekcijski pregledi vodijo v poslovnih ali drugih prostorih.

| 39. | Za inšpekcijski pregled poslovnih prostorov lahko nacionalna zakonodaja zahteva dovoljenje nacionalnega sodišča, da lahko nacionalni organ izvrševanja Komisiji pomaga v primeru nasprotovanja zadevnega podjetja. Tako dovoljenje se lahko zahteva tudi kot preventivni ukrep. Pri obravnavi prošnje je nacionalno sodišče pristojno, da preveri verodostojnost odločbe Komisije o inšpekcijskem pregledu in zagotavlja, da predvideni prisilni ukrepi niso niti samovoljni niti pretirani glede na predmet inšpekcijskega pregleda. Pri nadzoru sorazmernosti prisilnih ukrepov lahko nacionalno sodišče neposredno ali prek nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, Komisijo zaprosi za podrobna pojasnila, zlasti o razlogih, na podlagi katerih Komisija sumi kršitev členov 81 in 82 ES, pa tudi o teži domnevne kršitve in o naravi vpletenosti zadevnega podjetja (53). |
| --- | --- |

39.

Za inšpekcijski pregled poslovnih prostorov lahko nacionalna zakonodaja zahteva dovoljenje nacionalnega sodišča, da lahko nacionalni organ izvrševanja Komisiji pomaga v primeru nasprotovanja zadevnega podjetja. Tako dovoljenje se lahko zahteva tudi kot preventivni ukrep. Pri obravnavi prošnje je nacionalno sodišče pristojno, da preveri verodostojnost odločbe Komisije o inšpekcijskem pregledu in zagotavlja, da predvideni prisilni ukrepi niso niti samovoljni niti pretirani glede na predmet inšpekcijskega pregleda. Pri nadzoru sorazmernosti prisilnih ukrepov lahko nacionalno sodišče neposredno ali prek nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, Komisijo zaprosi za podrobna pojasnila, zlasti o razlogih, na podlagi katerih Komisija sumi kršitev členov 81 in 82 ES, pa tudi o teži domnevne kršitve in o naravi vpletenosti zadevnega podjetja (53).

| 40. | Za inšpekcijski pregled prostorov, ki niso poslovni prostori, se v skladu z Uredbo za izvršitev odločbe Komisije, ki odreja takšen inšpekcijski pregled, zahteva predhodno dovoljenje nacionalnega sodišča. V navedenem primeru lahko nacionalno sodišče preveri verodostojnost odločbe Komisije o inšpekcijskem pregledu in da predvideni prisilni ukrepi niso niti samovoljni niti pretirani zlasti glede na težo domnevne kršitve, pomembnost dokaznega gradiva, ki ga išče, na vpletenost zadevnega podjetja in na upravičeno verjetnost, da se poslovne knjige in dokumentacija v zvezi s predmetom inšpekcijskega pregleda hranijo v prostorih, za pregled katerih se zahteva dovoljenje. Nacionalno sodišče lahko Komisijo neposredno ali prek nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, zaprosi za podrobno razlago tistih elementov, ki so potrebni za nadzor sorazmernosti predvidenih prisilnih ukrepov (54). |
| --- | --- |

40.

Za inšpekcijski pregled prostorov, ki niso poslovni prostori, se v skladu z Uredbo za izvršitev odločbe Komisije, ki odreja takšen inšpekcijski pregled, zahteva predhodno dovoljenje nacionalnega sodišča. V navedenem primeru lahko nacionalno sodišče preveri verodostojnost odločbe Komisije o inšpekcijskem pregledu in da predvideni prisilni ukrepi niso niti samovoljni niti pretirani zlasti glede na težo domnevne kršitve, pomembnost dokaznega gradiva, ki ga išče, na vpletenost zadevnega podjetja in na upravičeno verjetnost, da se poslovne knjige in dokumentacija v zvezi s predmetom inšpekcijskega pregleda hranijo v prostorih, za pregled katerih se zahteva dovoljenje. Nacionalno sodišče lahko Komisijo neposredno ali prek nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, zaprosi za podrobno razlago tistih elementov, ki so potrebni za nadzor sorazmernosti predvidenih prisilnih ukrepov (54).

| 41. | V obeh primerih, navedenih v točkah 39 in 40, nacionalno sodišče ne sme presojati o zakonitosti odločbe Komisije ali potrebnosti inšpekcijskega pregleda niti zahtevati, da se mu zagotovijo informacije iz spisa Komisije (55). Poleg tega mora nacionalno sodišče v skladu z dolžnostjo lojalnega sodelovanja sprejeti svojo odločitev v ustreznem časovnem okviru, ki bo Komisiji omogočil učinkovito vodenje njenega inšpekcijskega pregleda (56). |
| --- | --- |

41.

V obeh primerih, navedenih v točkah 39 in 40, nacionalno sodišče ne sme presojati o zakonitosti odločbe Komisije ali potrebnosti inšpekcijskega pregleda niti zahtevati, da se mu zagotovijo informacije iz spisa Komisije (55). Poleg tega mora nacionalno sodišče v skladu z dolžnostjo lojalnega sodelovanja sprejeti svojo odločitev v ustreznem časovnem okviru, ki bo Komisiji omogočil učinkovito vodenje njenega inšpekcijskega pregleda (56).

IV.   KONČNE DOLOČBE

| 42. | Namen tega obvestila je pomagati nacionalnim sodiščem pri uporabi členov 81 in 82 ES. Obvestilo ne zavezuje nacionalnih sodišč in tudi ne posega v pravice in obveznosti držav članic EU ter fizičnih ali pravnih oseb v okviru zakonodaje Skupnosti. |
| --- | --- |

42.

Namen tega obvestila je pomagati nacionalnim sodiščem pri uporabi členov 81 in 82 ES. Obvestilo ne zavezuje nacionalnih sodišč in tudi ne posega v pravice in obveznosti držav članic EU ter fizičnih ali pravnih oseb v okviru zakonodaje Skupnosti.

| 43. | To obvestilo nadomesti obvestilo iz leta 1993 o sodelovanju med nacionalnimi sodišči in Komisijo pri uporabi členov 85 in 86 Pogodbe EGS (57). |
| --- | --- |

43.

To obvestilo nadomesti obvestilo iz leta 1993 o sodelovanju med nacionalnimi sodišči in Komisijo pri uporabi členov 85 in 86 Pogodbe EGS (57).

PRILOGA

UREDBE O SKUPINSKI IZJEMI, OBVESTILA IN SMERNICE KOMISIJE

Ta seznam je na voljo in se posodablja tudi na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco pri Evropski komisiji:

http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/legislation/

A.   Pravila, ki niso vezana na določen sektor

1.   Obvestila splošnega značaja

| — | Obvestilo o opredelitvi upoštevnega trga za namene konkurenčnega prava Skupnosti (UL C 372, 9.12.1997, str. 5). |
| --- | --- |

—

Obvestilo o opredelitvi upoštevnega trga za namene konkurenčnega prava Skupnosti (UL C 372, 9.12.1997, str. 5).

| — | Obvestilo o sporazumih majhnega pomena, ki ne omejujejo znatno konkurence po členu 81(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (de minimis) (UL C 368, 22.12.2001, str. 13). |
| --- | --- |

—

Obvestilo o sporazumih majhnega pomena, ki ne omejujejo znatno konkurence po členu 81(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (de minimis) (UL C 368, 22.12.2001, str. 13).

| — | Obvestilo o konceptu vpliva na trgovino, ki ga vsebujeta člena 81 in 82 Pogodbe (UL C 101, 27.4.2004, str. 81). |
| --- | --- |

—

Obvestilo o konceptu vpliva na trgovino, ki ga vsebujeta člena 81 in 82 Pogodbe (UL C 101, 27.4.2004, str. 81).

| — | Smernice o uporabi člena 81(3) Pogodbe (UL C 101, 27.4.2004, str. 2). |
| --- | --- |

—

Smernice o uporabi člena 81(3) Pogodbe (UL C 101, 27.4.2004, str. 2).

2.   Vertikalni sporazumi

| — | Uredba (ES) št. 2790/1999 z dne 22. decembra 1999 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj (UL L 336, 29.12.1999, str. 21). |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 2790/1999 z dne 22. decembra 1999 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj (UL L 336, 29.12.1999, str. 21).

| — | Smernice o vertikalnih omejitvah (UL C 291, 13.10.2000, str. 1). |
| --- | --- |

—

Smernice o vertikalnih omejitvah (UL C 291, 13.10.2000, str. 1).

3.   Sporazumi o horizontalnem sodelovanju

| — | Uredba (ES) št. 2658/2000 z dne 29. novembra 2000 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine sporazumov o specializaciji (UL L 304, 5.12.2000, str. 3). |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 2658/2000 z dne 29. novembra 2000 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine sporazumov o specializaciji (UL L 304, 5.12.2000, str. 3).

| — | Uredba (ES) št. 2659/2000 z dne 29. novembra 2000 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine sporazumov o raziskavah in razvoju (UL L 304, 5.12.2000, str. 7). |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 2659/2000 z dne 29. novembra 2000 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine sporazumov o raziskavah in razvoju (UL L 304, 5.12.2000, str. 7).

| — | Smernice o uporabi člena 81 Pogodbe ES za sporazume o horizontalnem sodelovanju (UL C 3, 6.1.2001, str. 2). |
| --- | --- |

—

Smernice o uporabi člena 81 Pogodbe ES za sporazume o horizontalnem sodelovanju (UL C 3, 6.1.2001, str. 2).

4.   Licenčni sporazumi za prenos tehnologije

| — | Uredba (ES) št. 773/2004 z dne 27. aprila 2004 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine sporazumov o prenosu tehnologije (UL L 123, 27.4.2004). |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 773/2004 z dne 27. aprila 2004 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine sporazumov o prenosu tehnologije (UL L 123, 27.4.2004).

| — | Smernice o uporabi člena 81 Pogodbe ES za sporazume o prenosu tehnologije (UL C 101, 27.4.2004, str. 2). |
| --- | --- |

—

Smernice o uporabi člena 81 Pogodbe ES za sporazume o prenosu tehnologije (UL C 101, 27.4.2004, str. 2).

B.   Pravila, vezana na določen sektor

1.   Zavarovalništvo

| — | Uredba (ES) št. 358/2003 z dne 27. februarja 2003 o uporabi člena 81(3) Pogodbe ES za določene skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj na področju zavarovalništva (UL L 53, 28.2.2003, str. 8). |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 358/2003 z dne 27. februarja 2003 o uporabi člena 81(3) Pogodbe ES za določene skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj na področju zavarovalništva (UL L 53, 28.2.2003, str. 8).

2.   Industrija motornih vozil

| — | Uredba (ES) št. 1400/2002 z dne 31. julija 2002 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj na področju motornih vozil (UL L 203, 1.8.2002, str. 30). |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 1400/2002 z dne 31. julija 2002 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj na področju motornih vozil (UL L 203, 1.8.2002, str. 30).

3.   Telekomunikacije in poštne storitve

| — | Smernice za uporabo pravil konkurence EGS v telekomunikacijskem sektorju (UL C 233, 6.9.1991, str. 2). |
| --- | --- |

—

Smernice za uporabo pravil konkurence EGS v telekomunikacijskem sektorju (UL C 233, 6.9.1991, str. 2).

| — | Obvestilo o uporabi pravil o konkurenci v poštnem sektorju in o oceni nekaterih državnih ukrepov v zvezi s poštnimi storitvami (UL C 39, 6.2.1998, str. 2). |
| --- | --- |

—

Obvestilo o uporabi pravil o konkurenci v poštnem sektorju in o oceni nekaterih državnih ukrepov v zvezi s poštnimi storitvami (UL C 39, 6.2.1998, str. 2).

| — | Obvestilo o uporabi pravil o konkurenci za sporazume o dostopu v telekomunikacijskem sektorju – Okvir, upoštevni trgi in načela (UL C 265, 22.8.1998, str. 2). |
| --- | --- |

—

Obvestilo o uporabi pravil o konkurenci za sporazume o dostopu v telekomunikacijskem sektorju – Okvir, upoštevni trgi in načela (UL C 265, 22.8.1998, str. 2).

| — | Smernice o tržni analizi in oceni pomembne tržne moči skladno z regulatornim okvirom Skupnosti za omrežja elektronskih komunikacij in storitve (UL C 165, 11.7.2002, str. 6). |
| --- | --- |

—

Smernice o tržni analizi in oceni pomembne tržne moči skladno z regulatornim okvirom Skupnosti za omrežja elektronskih komunikacij in storitve (UL C 165, 11.7.2002, str. 6).

4.   Promet

| — | Uredba (EGS) št. 1617/93 o uporabi člena 85(3) Pogodbe za določene skupine sporazumov in usklajenih ravnanj glede skupnega načrtovanja in usklajevanja voznih redov, skupnega obratovanja, posvetovanj o cenah prevoza potnikov in blaga v rednem zračnem prevozu in dodelitve časovnih blokov na letališčih (UL L 155, 26.6.1993, str. 18). |
| --- | --- |

—

Uredba (EGS) št. 1617/93 o uporabi člena 85(3) Pogodbe za določene skupine sporazumov in usklajenih ravnanj glede skupnega načrtovanja in usklajevanja voznih redov, skupnega obratovanja, posvetovanj o cenah prevoza potnikov in blaga v rednem zračnem prevozu in dodelitve časovnih blokov na letališčih (UL L 155, 26.6.1993, str. 18).

| — | Obvestilo o pojasnitvi priporočil Komisije o uporabi pravil konkurence za nove projekte prometne infrastrukture (UL C 298, 30.9.1997, str. 5). |
| --- | --- |

—

Obvestilo o pojasnitvi priporočil Komisije o uporabi pravil konkurence za nove projekte prometne infrastrukture (UL C 298, 30.9.1997, str. 5).

| — | Uredba (ES) št. 823/2000 z dne 19. aprila 2000 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za nekatere vrste sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj med ladjarskimi družbami za linijske prevoze (konzorciji) (UL L 100, 20.4.2000, str. 24). |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 823/2000 z dne 19. aprila 2000 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za nekatere vrste sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj med ladjarskimi družbami za linijske prevoze (konzorciji) (UL L 100, 20.4.2000, str. 24).

---

(1)  Za merila, na podlagi katerih se določi, kateri subjekti se lahko obravnavajo kot sodišča v smislu člena 234 ES, glej npr. zadevo C-516/99 Schmid [2002] Recueil I-4573, 34: „Sodišče upošteva številne dejavnike, kot so zakoniti izvor organa, njegova trajnost, obvezna narava njegove sodne oblasti, kontradiktorna narava postopka, njegovo uporabljanje pravnih pravil in njegova neodvisnost“.

1

Schmid

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe, UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

2

(3)  Obvestilo o sodelovanju v okviru mreže organov, pristojnih za konkurenco, UL C 101, 27.4.2004, str. 43. V tem obvestilu je „nacionalni organ, pristojen za konkurenco“ organ, ki ga država članica določi v skladu s členom 35(1) Uredbe.

3

(4)  Pristojnost nacionalnega sodišča je odvisna od nacionalnih, evropskih in mednarodnih pravil o pristojnostih. V zvezi s tem se lahko opozori, da se Uredba Sveta 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 12, 16.1.2001, str. 1) uporablja za vse civilne ali gospodarske zadeve na področju konkurence.

4

(5)  Glej člen 6 Uredbe.

5

(6)  Glej člena 2 in 3 ES, zadevo C-126/97 Eco Swiss [1999] Recueil I-3055, 36; zadevo T-34/92 Fiatagri UK in New Holland Ford [1994] Recueil II-905, 39, in zadevo T-128/98 Aéroports de Paris [2000] Recueil II-3929, 241.

6

Eco Swiss

Fiatagri UK in New Holland Ford

Aéroports de Paris

(7)  Združeni zadevi C-430/93 in C-431/93 van Schijndel [1995] Recueil I-4705, 13 do 15 in 22.

7

van Schijndel

(8)  V skladu z zadnjim stavkom uvodne izjave 8 Uredbe 1/2003 se ta uredba ne uporablja za nacionalno zakonodajo, ki nalaga kazenske sankcije fizičnim osebam, razen kadar so take sankcije sredstvo, s katerim se izvajajo pravila konkurence, ki veljajo za podjetja.

8

(9)  Zadeva T-24/90 Automec [1992] Recueil II-2223, 85.

9

Automec

(10)  Za dodatna pojasnila o konceptu vpliva na trgovino glej obvestilo, ki obravnava to vprašanje (UL C 101, 27.4.2004, str. 81).

10

(11)  Člen 3(1) Uredbe.

11

(12)  Glej tudi Obvestilo o uporabi člena 81(3) ES (UL C 101, 27.4.2004, str. 2).

12

(13)  Zadeva 14/68 Walt Wilhelm [1969] Recueil 1 ter združeni zadevi 253/78 in 1 do 3/79 Giry in Guerlain [1980] Recueil 2327, 15 do 17.

13

Walt Wilhelm

Giry in Guerlain

(14)  Zadeva 106/77 Simmenthal [1978] Recueil 629, 21, in zadeva C-198/01 Consorzio Industrie Fiammiferi (CIF) [2003] Recueil, 49.

14

Simmenthal

Consorzio Industrie Fiammiferi (CIF)

(15)  Od nacionalnega sodišča se npr. lahko zahteva, da izvrši odločbo Komisije, sprejeto v skladu s členi 7 do 10, 23 in 24 Uredbe.

15

(16)  Glej npr. zadevo 5/88 Wachauf [1989] Recueil 2609, 19.

16

Wachauf

(17)  Združeni zadevi C-215/96 in C-216/96 Bagnasco [1999] Recueil I-135, 50.

17

Bagnasco

(18)  Zadeva 63/75 Fonderies Roubaix [1976] Recueil 111, 9 do 11, in zadeva C-234/89 Delimitis [1991] Recueil I-935, 46.

18

Fonderies Roubaix

Delimitis

(19)  Glede vzporedne ali naknadne uporabe pravil konkurence ES s strani nacionalnih sodišč in Komisije glej tudi točke 11 do 14.

19

(20)  Zadeva 66/86 Ahmed Saeed Flugreisen [1989] Recueil 803, 27, in zadeva C-234/89 Delimitis [1991] Recueil I-935, 50. Seznam smernic, obvestil in uredb Komisije na področju konkurenčne politike, zlasti uredbe, ki uporabljajo člen 81(3) ES za nekatere kategorije sporazumov, sklepov ali usklajenih ravnanj, so priložene temu obvestilu. Za odločbe Komisije, ki uporabljajo člena 81 in 82 ES (od leta 1964), glej http://www.europa.eu.int/comm/competition/antitrust/cases/.

20

Ahmed Saeed Flugreisen

Delimitis

(21)  Združene zadeve C-319/93, C-40/94 in C-224/94 Dijkstra [1995] Recueil I-4471, 32.

21

Dijkstra

(22)  Glede možnosti nacionalnih sodišč, da Komisijo zaprosijo za mnenje, glej tudi točke 27 do 30.

22

(23)  Glede predložitve pripomb glej tudi točke 31 do 35.

23

(24)  Zadeva 106/77 Simmenthal [1978] Recueil 629, 14 in 15.

24

Simmenthal

(25)  Zadeva 68/88 Komisija proti Grčiji [1989] Recueil 2965, 23 do 25.

25

Komisija proti Grčiji

(26)  Za odškodnino v primeru kršitve podjetja glej zadevo C-453/99 Courage in Crehan [2001] Recueil 6297, 26 in 27. Za odškodnino v primeru kršitve države članice ali organa, ki je podrejen državi, in glede pogojev takšne državne odgovornosti glej npr. združeni zadevi C-6/90 in C-9/90 Francovich [1991] Recueil I-5357, 33 do 36; zadevo C-271/91 Marshall proti Southampton and South West Hampshire Area Health Authority [1993] Recueil I-4367, 30 in 34 do 35; združeni zadevi C-46/93 in C-48/93 Brasserie du Pęcheur in Factortame [1996] Recueil I-1029; zadevo C-392/93 British Telecommunications [1996] Recueil I-1631, 39 do 46, ter združene zadeve C-178/94, C-179/94 in C-188/94 do 190/94 Dillenkofer [1996] Recueil I-4845, 22 do 26 in 72.

26

Courage in Crehan

Francovich

Marshall proti Southampton and South West Hampshire Area Health Authority

Brasserie du Pęcheur in Factortame

British Telecommunications

Dillenkofer

(27)  Glej npr. zadevo 33/76 Rewe [1976] Recueil 1989, 5; zadevo 45/76 Comet [1976] Recueil 2043, 12, in zadevo 79/83 Harz [1984] Recueil 1921, 18 in 23.

27

Rewe

Comet

Harz

(28)  Glej npr. zadevo 33/76 Rewe [1976] Recueil 1989, 5; zadevo 158/80 Rewe [1981] Recueil 1805, 44; zadevo 199/82 San Giorgio [1983] Recueil 3595, 12, in zadevo C-231/96 Edis [1998] Recueil I-4951, 36 in 37.

28

Rewe

Rewe

San Giorgio

Edis

(29)  Člen 11(6) v povezavi s členom 35(3) in (4) Uredbe preprečuje vzporedno uporabo členov 81 ali 82 ES s strani Komisije in nacionalnega sodišča samo, če je slednje določeno kot nacionalni organ, pristojen za konkurenco.

29

(30)  Člen 16(1) Uredbe.

30

(31)  Komisija objavi začetek postopkov za sprejetje odločitve na podlagi členov 7 do 10 Uredbe (glej člen 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 773/2004 z dne 7. aprila 2004 o postopkih v skladu s členoma 81 in 82 Pogodbe ES (UL C 101, 27.4.2004)). V skladu s Sodiščem Evropskih skupnosti začetek postopka pomeni oblastno dejanje Komisije, iz katerega izhaja njen namen, da sprejme odločitev (zadeva 48/72 Brasserie de Haecht [1973] Recueil 77, 16).

31

Brasserie de Haecht

(32)  Zadeva C-234/89 Delimitis [1991] Recueil I-935, 53, in združene zadeve C-319/93, C-40/94 in C-224/94 Dijkstra [1995] Recueil I-4471, 34. V zvezi s tem vprašanjem glej tudi točko 21 tega obvestila.

32

Delimitis

Dijkstra

(33)  Glej člen 16(1) Uredbe ter zadevo C-234/89 Delimitis [1991] Recueil I-935, 47, in zadevo C-344/98 Masterfoods [2000] Recueil I-11369, 51.

33

Delimitis

Masterfoods

(34)  Zadeva 314/85 Foto-Frost [1987] Recueil 4199, 12 do 20.

34

Foto-Frost

(35)  Glej člen 16(1) Uredbe in zadevo C-344/98 Masterfoods [2000] Recueil I-11369, 52 do 59.

35

Masterfoods

(36)  Zadeva C-344/98 Masterfoods [2000] Recueil, I-11369, 58.

36

Masterfoods

(37)  Zadeva C-2/88 Imm Zwartveld [1990] Recueil I-3365, 16 do 22, in zadeva C-234/89 Delimitis [1991] I-935, 53.

37

Zwartveld

Delimitis

(38)  C-94/00 Roquette Frčres [2002] Recueil 9011, 31.

38

Roquette Frčres

(39)  Glede združljivosti takšnih nacionalnih postopkovnih pravil s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti glej točki 9 in 10 tega obvestila.

39

(40)  Glede teh dolžnosti glej npr. točke 23 do 26 tega obvestila.

40

(41)  Zadeva C-234/89 Delimitis [1991] Recueil I-935, 53, ter združene zadeve C-319/93, C-40/94 in C-224/94 Dijkstra [1995] Recueil I-4471, 34.

41

Delimitis

Dijkstra

(42)  Zadeva C-234/89 Delimitis [1991] I-935, 53.

42

Delimitis

(43)  Zadeva T-353/94 Postbank [1996] Recueil II-921, 86 in 87, ter zadeva 145/83 Adams [1985] Recueil 3539, 34.

43

Postbank

Adams

(44)  Zadeva C-2/88 Zwartveld [1990] Recueil I-4405, 10 in 11, ter zadeva T-353/94 Postbank [1996] Recueil II-921, 93.

44

Zwartveld

Postbank

(45)  Zadeva C-2/88 Zwartveld [1990] Recueil I-4405, 10 in 11; zadeva C-275/00 First in Franex [2002] Recueil I-10943, 49, in zadeva T-353/94 Postbank [1996] Recueil II-921, 93.

45

Zwartveld

First in Franex

Postbank

(46)  Glej točko 8 tega obvestila.

46

(47)  Zadeva C-234/89 Delimitis [1991] Recueil I-935, 53, ter združene zadeve C-319/93, C-40/94 in C-224/94 Dijkstra [1995] Recueil I-4471, 34.

47

Delimitis

Dijkstra

(48)  Primerjaj z zadevo 96/81 Komisija proti Nizozemski [1982] Recueil 1791, 7, in zadevo 272/86 Komisija proti Grčiji [1988] Recueil 4875, 30.

48

Komisija proti Nizozemski

Komisija proti Grčiji

(49)  V skladu s členom 15(4) Uredbe to ne posega v pooblastila za dajanje pripomb pred sodišči, ki so dodeljena nacionalnim organom, pristojnim za konkurenco, v skladu z zakonodajo države članice.

49

(50)  Glej tudi člen 28(2) Uredbe, v skladu s katerim Komisija ne razkriva informacij, ki jih pridobiva in za katere velja obveznost varovanja poklicne molčečnosti.

50

(51)  Združeni zadevi 46/87 in 227/88 Hoechst [1989] Recueil, 2859, 33. Glej tudi člen 15(3) Uredbe.

51

Hoechst

(52)  Zadeva C-69/90 Komisija proti Italiji [1991] Recueil 6011, 15.

52

Komisija proti Italiji

(53)  Člen 20(6) do (8) Uredbe in zadeva C-94/00 Roquette Frčres [2002] Recueil 9011.

53

Roquette Frčres

(54)  Člen 21(3) Uredbe.

54

(55)  Zadeva C-94/00 Roquette Frčres [2002] Recueil 9011, 39 in 62 do 66.

55

Roquette Frčres

(56)  Glej tudi ibidem, 91 in 92.

56

ibidem

(57)  UL C 39, 13.2.1993, str. 6.

57

---