# Euroopa Liidu C 194/2016

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 194 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide1. juuni 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 194

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide1. juuni 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 194/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2016/C 194/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 194/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2016/C 194/03 | Artikli 5 lõike 2 kohaselt esitatav teave — Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) asutamine (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 ( ELT L 210, 31.7.2006, lk 19 )) | 3 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2016/C 194/02

Euro vahetuskurss

2

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2016/C 194/03

Artikli 5 lõike 2 kohaselt esitatav teave — Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) asutamine (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 ( ELT L 210, 31.7.2006, lk 19 ))

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 ( ELT L 210, 31.7.2006, lk 19 ))

3

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 194/04 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8019 – Advent International / Nuplex Industries) (
  1
  ) | 5 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 194/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 6 |
| 2016/C 194/06 | Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 9 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2016/C 194/04

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8019 – Advent International / Nuplex Industries) (
  1
  )

1

5

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2016/C 194/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

6

2016/C 194/06

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

9

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2016/C 194/07 | II lisa ning IIIb lisa tabelite 1 ja 2 ajakohastamine euro kohaldatavate väärtuste osas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/62/EÜ (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2011/76/EL) artikliga 10a – parandused ( ELT C 101, 17.3.2016 ) | 15 |

Parandused

2016/C 194/07

II lisa ning IIIb lisa tabelite 1 ja 2 ajakohastamine euro kohaldatavate väärtuste osas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/62/EÜ (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2011/76/EL) artikliga 10a – parandused ( ELT C 101, 17.3.2016 )

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 1.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8027 – Investindustrial/Catelli/Artsana)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 194/01)

23. mail 2016 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8027 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8027 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 1.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/2

---

Euro vahetuskurss (1)

31. mai 2016

(2016/C 194/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1154 |
| JPY | Jaapani jeen | 123,83 |
| DKK | Taani kroon | 7,4376 |
| GBP | Inglise nael | 0,76185 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2910 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1044 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,3200 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,022 |
| HUF | Ungari forint | 314,11 |
| PLN | Poola zlott | 4,3865 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5108 |
| TRY | Türgi liir | 3,2927 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5366 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4530 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6640 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6516 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5367 |
| KRW | Korea vonn | 1 326,11 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,5863 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,3363 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4895 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 180,41 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5940 |
| PHP | Filipiini peeso | 52,149 |
| RUB | Vene rubla | 73,5300 |
| THB | Tai baat | 39,775 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,9850 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,5185 |
| INR | India ruupia | 74,9510 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1154

JPY

Jaapani jeen

123,83

DKK

Taani kroon

7,4376

GBP

Inglise nael

0,76185

SEK

Rootsi kroon

9,2910

CHF

Šveitsi frank

1,1044

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,3200

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,022

HUF

Ungari forint

314,11

PLN

Poola zlott

4,3865

RON

Rumeenia leu

4,5108

TRY

Türgi liir

3,2927

AUD

Austraalia dollar

1,5366

CAD

Kanada dollar

1,4530

HKD

Hongkongi dollar

8,6640

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6516

SGD

Singapuri dollar

1,5367

KRW

Korea vonn

1 326,11

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,5863

CNY

Hiina jüaan

7,3363

HRK

Horvaatia kuna

7,4895

IDR

Indoneesia ruupia

15 180,41

MYR

Malaisia ringit

4,5940

PHP

Filipiini peeso

52,149

RUB

Vene rubla

73,5300

THB

Tai baat

39,775

BRL

Brasiilia reaal

3,9850

MXN

Mehhiko peeso

20,5185

INR

India ruupia

74,9510

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 1.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/3

---

Artikli 5 lõike 2 kohaselt esitatav teave

Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) asutamine

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 19))

(2016/C 194/03)

I.1.   Nimi, aadress ja kontaktandmed

Registreeritud nimi: Tisza Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulás

Registrijärgne asukoht:

Kontaktisik: Oszkár Seszták, direktor, +36 45500700

Rühmituse internetiaadress: hivatal@kisvarda.hu

I.2.   Rühmituse kestus

Rühmituse kestus: tähtajatu

Registreerimise kuupäev:

Avaldamise kuupäev:

II.   EESMÄRGID

Rühmituse üldeesmärk on piiriülese koostöö edendamine oma liikmete hulgas, et tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust.

Valitsustevahelise kokkuleppe kohaselt on konkreetseks eesmärgiks seatud piiriülese koostöö edendamine järgmistes valdkondades:

| a) | transpordi- ja sidetaristu, |
| --- | --- |

a)

transpordi- ja sidetaristu,

| b) | energeetika, |
| --- | --- |

b)

energeetika,

| c) | turism, |
| --- | --- |

c)

turism,

| d) | haridus ja kutseõpe, |
| --- | --- |

d)

haridus ja kutseõpe,

| e) | teaduslik uurimis- ja arendustegevus, |
| --- | --- |

e)

teaduslik uurimis- ja arendustegevus,

| f) | kultuur, |
| --- | --- |

f)

kultuur,

| g) | tervishoid, |
| --- | --- |

g)

tervishoid,

| h) | sport, |
| --- | --- |

h)

sport,

| i) | Tisza jõe ja selle harujõgede kaitse ja arendamine, |
| --- | --- |

i)

Tisza jõe ja selle harujõgede kaitse ja arendamine,

| j) | logistika, |
| --- | --- |

j)

logistika,

| k) | VKEde toetamine, |
| --- | --- |

k)

VKEde toetamine,

| l) | keskkonna- ja looduskaitse, |
| --- | --- |

l)

keskkonna- ja looduskaitse,

| m) | põllumajandus, |
| --- | --- |

m)

põllumajandus,

| n) | piiriäärsete elanike probleemid. |
| --- | --- |

n)

piiriäärsete elanike probleemid.

III.   TÄIENDAVAD ANDMED RÜHMITUSE NIME KOHTA

Nimi ungari keeles: Tisza Korlátolt Felelősségű Európai Területi Társulás

Nimelühend või akronüüm: Tisza ETT.

Nimi ukraina keeles: Європейське об’єднання територiального спiвробiтництва з обмеженою вiдповiдальнiстю ТИСА,

Nimelühend või akronüüm: ЄOТС ТИСА

Nimi inglise keeles: Tisza European Grouping of Territorial Cooperation Limited Liability

Nimelühend või akronüüm: Tisza EGTC

IV.   LIIKMED

IV.1.   Rühmituse liikmete koguarv: 3

IV.2.   Rühmituse liikmete kodakondsus: Ungari ja Ukraina

IV.3.   Teave liikmete kohta

Ametlik nimi: Kisvárda Városi Önkormányzat

Postiaadress:

Kontaktandmed:

Internetiaadress:

Liikme liik: kohalik ametiasutus

Ametlik nimi: Szabolcs–Szatmár–Bereg Megyei Önkormányzat

Postiaadress:

Kontaktandmed:

Internetiaadress:

Liikme liik: kohalik ametiasutus

Ametlik nimi: Закарпатська обласна рада

Postiaadress:

Kontaktandmed:

Internetiaadress:

Liikme liik: piirkondlik ametiasutus

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 1.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/5

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8019 – Advent International / Nuplex Industries)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 194/04)

| 1. | 25. mail 2016 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Advent International Corporation („AIC”, USA) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Nuplex Industries Ltd. („Nuplex”, Uus-Meremaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

25. mail 2016 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Advent International Corporation („AIC”, USA) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Nuplex Industries Ltd. („Nuplex”, Uus-Meremaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Advent: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes tegutseb üleilmselt ning kes muu hulgas kontrollib ettevõtjat Allnex Belgium S.A., kes on ülemaailmne tööstuslike kattevaikude tootja;
  —   Nuplex: ülemaailmne tööstuslike kattevaikude tootja. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Advent: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes tegutseb üleilmselt ning kes muu hulgas kontrollib ettevõtjat Allnex Belgium S.A., kes on ülemaailmne tööstuslike kattevaikude tootja;

—   Nuplex: ülemaailmne tööstuslike kattevaikude tootja.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronpostiga (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või posti teel järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8019 – Advent International / Nuplex Industries):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronpostiga (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või posti teel järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8019 – Advent International / Nuplex Industries):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 1.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/6

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2016/C 194/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„ŠTAJERSKI HMELJ”

ELi nr: SI-PGI-0005-01191 – 10.1.2014

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Nimetus(ed)

„Štajerski hmelj”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Sloveenia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.8. Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Rohttaimede perekonda kuuluv humal on mitmeaastane ronitaim. Humal on lahksuguline taim, kus ühel taimel on ainult kas isasõied või emasõied. Humalakäbisid moodustavad üksnes emastaimed ja nii pakuvadki majanduslikku huvi tihedaisse nuttidesse koondunud emasõied (käbid).

Tootele „Štajerski hmelj” on iseloomulik taimse, puuviljase ja lillelise nüansiga peen humalalõhn. Toode „Štajerski hmelj” koosneb Sloveenia riiklikku sordiregistrisse kantud kohalikest humalasortidest, peamiselt kasutatakse sorte „Savinjski golding”, „Aurora”, „Atlas”, „Ahil”, „Apolon”, „Bobek”, „Buket”, „Blisk”, „Celeia”, „Cekin”, „Cicero”, „Cerera”, „Dana”, „Styrian Gold”, „Styrian Eureka” ja „Styrian Eagle”. Kõige laiemalt on levinud sordid „Aurora”, „Bobek”, „Celeia” ja „Savinjski golding”, uute sortide „Dana” ja „Styrian Gold” kasutamise osa on väiksem. Sordid klassifitseeritakse peene aroomiga, aromaatseteks („Aurora”, „Bobek”, „Celeia”, „Savinjski golding”) ja mõrudeks humalateks („Dana”).

Sloveenia humalauuringu ja pruulimise instituut (IHPS) määrab igal aastal kindlaks kaitstud geograafilises piirkonnas kasvava humala värskelt korjatud ja kuivatatud käbide eeterlike õlide keskmise sisalduse ja koostise. Kõige enam levinud sordi „Aurora” puhul määrati ajavahemikul 2005–2014 kindlaks järgmised kümne aasta keskmised näitajad: eeterlikud õlid 1,4 ml/100 g kuivatatud humalakäbide kohta; farneseeni suhteline sisaldus 6,1 %, linalooli suhteline sisaldus 0,8 %. ALFA-humuleeni ja beeta-karüofülleeni suhtarv oli 3,1. Kõige enam kasutatava sordi „Savinjski golding” puhul määrati ajavahemikul 2005–2014 kindlaks järgmised kümne aasta keskmised näitajad: eeterlikud õlid 1,1 ml/100 g kuivatatud humalakäbide kohta; farneseeni suhteline sisaldus 6,0 %, linalooli suhteline sisaldus 0,5 %. ALFA-humuleeni ja beeta-karüofülleeni suhtarv oli 2,9.

Toote „Štajerski hmelj” eeterlike õlide minimaalne sisaldus on 0,5 ml/100 g kuivatatud humalakäbide kohta.

Registreeritav nimetus „Štajerski hmelj” hõlmab kuivatatud humalakäbisid ja nendest valmistatud tooteid (humalagraanulid ja humalaekstraktid). Kõik tooted on saadud kuivatatud humalakäbidest. Graanuleid (tüüp 90), lupuliiniga rikastatud graanuleid (tüüp 45), CO2-humalaekstrakti ja etanooli-humalaekstrakti käsitatakse tavapäraste humalatoodetena.

2

Humalagraanuleid (tüüp 90) toodetakse jahvatatud humalast, mis graanulivormis kokku surutakse. Graanuleid (tüüp 45) toodetakse külmutatud ja kuivatatud jahvatatud humalast, mida on eelnevalt sõelutud, et eemaldada muud kui lupuliini sisaldavate humalakäbi osakesed.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Štajerski hmelj” kõik tootmisetapid (sh humalakäbide kuivatamine) peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

Graanuleid ja ekstrakte võib toota ka väljaspool määratletud geograafilist piirkonda. Graanulite või ekstraktide tootmisel ei ole lubatud kuivatatud humalakäbidele aineid lisada.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toode „Štajerski hmelj” on märgistatud „Štajerski hmelj” üldlogoga.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud geograafilise piirkonna piir ulatub Štajerska piirkonna läänepiirini ning kulgeb edasi edela ja lõuna suunas piki Sava jõge. Piirkonna piir on edelas Horvaatia Vabariigi riigipiir, idas Mura jõgi ning põhjas Austria riigipiir.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Sajandite jooksul on määratletud geograafilises piirkonnas kasvatatud humalat tänu soodsatele kliima- ja mullatingimustele, mistõttu on toode „Štajerski hmelj” märkimisväärselt kõrge kvaliteediga ning saavutanud rahvusvaheliselt hea maine ja tuntuse.

Humala „Štajerski hmelj” kasvatuspiirkonnas on mitmeid jõgesid (Savinja, Mislinja, Drava ja Mura), millel on oluline mõju taimede kasvule ja toote kvaliteedile. Osutatud jõgede fluviaalsete terrasside valdav mullatüüp on keskmiselt sügav kuni sügav liivasel kruusal asuv leostunud pruunmuld, mida klassifitseeritakse leostunud mullaks. Humalakasvatuseks sobivad sellised mullad kõige paremini. Humalataimede kasvamisele ja arenemisele avaldab suurt mõju ka temperatuur. Humalataimed kasvavad kõige paremini temperatuuril 15–18 °C. Sellised optimaalsed temperatuurid valitsevad kogu geograafilises piirkonnas. Kasvamise jooksul vajab humalataim 500–600 mm sademeid. Kasvuperioodi (aprillist septembrini) vältel on geograafilises piirkonnas keskmine sademete hulk 690 mm.

Määratletud geograafilise piirkonna mõju humalatootmisele on tohutu, kuna kliima- ja mullatingimused ning traditsioon on toote „Štajerski hmelj” kvaliteedi ning seega ka tuntuse jaoks otsustava tähtsusega. Geograafilise piirkonna mõju nähtub selgelt sordi „Savinjski golding” kohta tehtud uuringust. Inglise humalasort „Fuggle” toodi piirkonda 19. sajandi lõpul Inglismaalt. Kui pärast 1926. aastat olid vastuvõtlikud sordid ebajahukaste tõttu hävinud, leidis laialdast kasutust sordi „Fuggle” ökotüüp „Savinjski golding”. Kuigi sort „Savinjski golding” kuulub geneetiliselt „Fuggle” sordirühma, erineb selle eeterlike õlide kvaliteet „Fuggle” sordirühma vastavast näitajast. See on tingitud tootmispiirkonna mõjust, mis avaldub õlide koostises ja kvalieedis (Joh. Barth & Sohn GmbH). Mõlema sordi mitmete proovide eeterlike õlide üksikkomponentide võrdlusest ilmneb, et sordi „Savinjski golding” beeta-karüofülleeni maksimumväärtus on madalam ning sellest tuleneb alfa-humuleeni ja beeta-karüofülleeni suhtarvu suurem maksimumväärtus. ALFA-humuleeni ja beeta-karüofülleeni suhtarv on üks humalaaroomi peamisi indikaatoreid. Humala hõrgu aroomi kahe järgmise indikaatori farneseeni ja linalooli maksimumväärtused on sordi „Savinjski golding” proovides samuti suuremad kui sordi „Fuggle” proovides (nagu on kinnitanud Sloveenia humalauuringu ja pruulimise instituudi rohkem kui 60 aasta jooksul tehtud võrdlusanalüüsid). Eelkõige on sort „Savinjski golding” taganud toote „Štajerski hmelj” (Steiermarki humalad) hea maine ülemaailmsel humalaturul.

Humalat „Štajerski hmelj” kaustatakse peaaegu täielikult (99 %) õllepruulimiseks. Humalas sisalduvad mõruained ja eeterlikud õlid annavad õllele iseloomuliku mõru maitse ja aroomi. Humal „Štajerski hmelj” on kogu maailmas tuntud oma peene aroomi ja eeterlike õlide (mõnel juhul üle 4,0 ml/100 g kuivatatud humalakäbide kohta) suure sisalduse poolest.

Selle humala kvaliteeti (st alfahapete ehk eeterlike õlide suur sisaldus ning toote ühtlikkus ja püsivus) on täiendavalt parandatud sihipärase aretustööga, mis on võimaldanud Sloveenia uute humalasortide arendamist. Toote igas liigis on alfahapete ja eeterlike õlide suurem sisaldus. Sort „Savinjski golding” on sillutanud teed Sloveenia uutele kohalikele sortidele, milles on säilinud iseloomulik meeldiv humalaaroom, milles leidub erinevaid puuvilja- ja lillenüansse. Need ülemaailmselt ainulaadse ja positiivse maine saavutanud sordid annavad õllele meeldiva, ümara mõruduse ja kvaliteetse maitse.

Toodetava humala kvaliteeti mõjutavad positiivselt ka kvaliteetse paljundusmaterjali ning viiruse- ja viroidivabade emastaimede kasutamine.

Õlle pruulimiseks kasutatava humala kasvatamisel on Sloveenias pikaajaline traditsioon, millest annavad tunnistust umbes 1160. aastal tehtud Škofja Loka mõisa (tol ajal Freisingi peapiiskopi alluvuses) maaregistri sissekanded. Intensiivne humalakasvatus algas pärast 1870. aastat.

Esimene sloveenikeelne üksikasjalik humalakasvatuse juhend Priporočilo hmelja (Teadmisväärset humala kohta) avaldati 1852. aastal ajalehes Novice kmetijskih, obertnijskih in narodnih reči (Teated põllumajanduse, oskustöö ja rahavastiku kohta) (Dr Janez Bleiweiss, 15. veebruar 1852).

Priporočilo hmelja

Novice kmetijskih, obertnijskih in narodnih reči

Esimest korda nimetati humalat „Štajerski hmelj” 1883. aastal Steiermarki äriühingu aastaraamatus Gospodarska priloga12. augustil 1883 teates, et 1881. ja 1882. aastal oli humal „Štajerski hmelj” Nürnbergi laadale viidud kõige varajasem sort.

Gospodarska priloga

Ajalehe Jutro24. septembri 1929. aasta numbris anti teada, et 20. septembril kaubeldi 1929 Strasbourgi turul humalaga „Štajerski hmelj” poole kõrgema hinna pärast kui maksti Alsace’i parimate sortide eest, mis annab tunnistust humala „Štajerski hmelj” välismaal saavutatud heast mainest.

Jutro

Humal „Štajerski hmelj” on välismaal tuntud ja hinnatud ingliskeelse nimetusega „Styrian hops”.

Žaleci humalakasvatuse ja pruulitööstuse ökomuuseumis hoitakse raamatukest „Styrian hops”, mis on trükitud endise Jugoslaavia Kuningriigi (1929–1945) ajal. Raamatukesest selgub, et Jugoslaavias humalat „Štajerski hmelj” eriti ei tarbitudki, sest suurim osa toodangust eksporditi Ühendkuningriiki, Ameerika Ühendriikidesse, Kanadasse, Belgiasse, Prantsusmaale ja Kaug-Idasse. Trükises on ka nimetatud toote „Štajerski hmelj” märgised ja sertifikaadid, mille alusel saab ostja vältida võltsitud toote ostmist.

Tänapäeval on Staiermargi humalatena turustatav toode „Štajerski hmelj” tuntud kogu maailma kõigis suuremates ja arvukates väiksemates pruulitööstustes. Toode „Štajerski hmelj” on kõrgelt hinnatud ja saavutanud kõrgeima kvaliteedihinnangu õllespetsialistide korraldatud rahvusvahelistel näitustel ja õlleproovidel.

Tänu toote „Štajerski hmelj” kõrgele kvaliteedile hindavad paljud tarbijad ka humalast „Štajerski hmelj” valmistatud tooteid, mis on olulise tähtsusega nende õllepruulimise jaoks. Sloveenia kauplemine humalaga on ekspordikeskne, sest juba aastaid läheb ekspordiks rohkem kui 95 % toodangust.

Toote „Štajerski hmelj” hea maine on tänase päevani säilinud ka tänu sellistele traditsioonilistele humalapidudele nagu augustis Braslovčes tähistatav humalakasvatajate festival Praznik hmeljarjev v Braslovčah ja Žalecis oktoobri alguses toimuv Hmeljarski likof ning igal aastal humalaprintsessi ja -vanema valimised. Mõne aasta eest avati Žaleci humalakasvatuse ja pruulitööstuse ökomuuseum, mis on keskendunud Sloveenia humalakasvatuse traditsioonile.

Toote „Štajerski hmelj” tänapäevasest mainest annavad tunnistust eri allikad (raamatud, veebisaidid, saated jne), milles rõhutatakse toote kvaliteeti ja head mainet (nt Slohops, A small flower is a big industry for a Slovenian valley (Sloveenia oru jaoks on väike õis suur tööstus), 7.8.2015, Ljubljana, RTV Slovenia veebisait).

Tim Hampson kirjutab oma raamatus „World Beer” (Maailmaõlu) (Dorling Kindersley, 2013, London, Ühendkuningriik), et humalast „Štajerski hmelj” on tingitud õlle Greene King IPA apelsini ja greipi meenutav mõrkjas maitse. Sama autori raamatus „The Beer Book” (Õlleraamat) (Dorling Kindersley, 2008, 2015) on viidatud asjaolule, et Sri Lanka õlletööstuses Lion Brewery kasutatav peamine koostisaine on humal „Štajerski hmelj”.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Viidatud määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_zivil/SPEC_HMELJ_25_3_2016.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 1.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/9

---

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2016/C 194/06)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse taotluse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

VÄIKESE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012
   (2)
  artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

„HOLLANDSE MAATJESHARING” / „HOLLANDSE NIEUWE” / „HOLLÄNDISCHER MATJES”

ELi nr: TSG-NL-02121 - 19.2.2016

KPN ( ) KGT ( ) GTT ( X )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Nimi: | Nederlandse Haringgroothandelsvereniging, |
| --- | --- |
| Aadress: | Vissershavenweg 27 |
| 2583 DJ Scheveningen |
| NEDERLAND |

Nimi:

Nederlandse Haringgroothandelsvereniging,

Aadress:

Vissershavenweg 27

2583 DJ Scheveningen

NEDERLAND

Tel

+31 703549090

E-post:

info@dulk.nl

Madalmaade riiklikud ametiasutused ja Euroopa Komisjon on määruse (EL) nr 1151/2012 tähenduses Madalmaade heeringa hulgikaubandusega tegelevat ühingut Nederlandse Haringgroothandelsvereniging rühmana juba tunnustanud. Kõnealune tunnustus iseenesest tähendab seda, et selliseid nõudeid arvesse võttes, mida taotleja peab rühmana klassifitseerumiseks täitma, on ühingul Nederlandse Haringgroothandelsvereniging õigustatud huvi kõnealuse taotluse suhtes. Tähtis on ka asjaolu, et suhtlemises riiklike ametiasutustega on Nederlandse Haringgroothandelsvereniging alati esindanud Hollandi heeringa hulgimüügiga tegeleva tööstusharu huve.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Madalmaad

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — | ☐ | Toote kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Päritolutõend |
| — | ☐ | Tootmismeetod |
| — | ☐ | Seos piirkonnaga |
| — | ☐ | Märgistus |
| — | ☒ | Muu: punkt 3.2 „Kas nimetus” – Kirjeldus |

—

☐

Toote kirjeldus

—

☐

Päritolutõend

—

☐

Tootmismeetod

—

☐

Seos piirkonnaga

—

☐

Märgistus

—

☒

Muu: punkt 3.2 „Kas nimetus” – Kirjeldus

4.   Muudatus(t)e liik

| — | ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis ei eelda avaldatud koonddokumendi muutmist. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis eeldab avaldatud koonddokumendi muutmist. |
| — | ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti (või sellega võrdväärset). |
| — | ☒ | Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt väike. |

—

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis ei eelda avaldatud koonddokumendi muutmist.

—

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis eeldab avaldatud koonddokumendi muutmist.

—

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti (või sellega võrdväärset).

—

☒

Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt väike.

5.   Muudatus(ed)

Väljajätmise tõttu algses taotluses ei vasta toote „Hollandse Nieuwe” turustusaasta siseriiklikele eeskirjadele.

Seepärast sooviksime lõikes 3 („Registreerimise alused”) punktis 3.2 („Kas nimetus”) muuta nimetuse „Hollandse Nieuwe” kasutuse kirjeldust järgmiselt:

(algne sõnastus)

Mõiste „Hollandse Nieuwe” on kinnistunud mõiste Madalmaades ning vana traditsiooniline nimetus, mida võib kasutada ainult traditsioonilise toote puhul, mida püütakse jooksva kalendriaasta 1. maist kuni 31. augustini.

(uus sõnastus)

Mõiste „Hollandse Nieuwe” on kinnistunud mõiste Madalmaades ning vana traditsiooniline nimetus, mida võib kasutada ainult traditsioonilise toote puhul, mida püütakse jooksva kalendriaasta 1. maist kuni 31. augustini ning mida võib müüa selle nimetusega ajavahemikul 1. maist 30. septembrini (k.a) samal kalendriaastal.

Taotlesime kõnealust muudatust varsti pärast avaldamist 1. oktoobril 2015Euroopa Liidu Teatajas, et järgmiseks püügihooajaks oleks siseriiklike eeskirjade ja garanteeritud traditsioonilist toodet „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” käsitleva toimiku vahel teatav samaaegsuse tase.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAAT

„HOLLANDSE MAATJESHARING” / „HOLLANDSE NIEUWE” / „HOLLÄNDISCHER MATJES”

ELi nr: TSG-NL-02121 - 19.2.2016

„Madalmaad”

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Taotletakse järgmiste nimetuste registreerimist: „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe”.

Samuti taotletakse nimetuse „Holländischer Matjes” registreerimist saksa keeles.

2.   Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.   Registreerimise alused

3.1.   Kas toode:

| — | ☒ | on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest. |

—

☒

on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil

—

☐

on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.

3.2.   Kas nimetus:

| — | ☒ | on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära. |

—

☒

on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta

—

☐

väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära.

Nimetust „Hollandse maatjesharing” käsitatakse ühise nimetusena, mille all kaitstakse traditsioonilist toodet, mida püütakse ajavahemikul 1. maist kuni 31. augustini, st püügihooajal. Toodet „Hollandse maatjesharing” / „Holländischer Matjes” võib selle nime all müüa nii enne kui ka pärast püügihooaja 31. augustit.

Mõiste „Hollandse Nieuwe” on kinnistunud mõiste Madalmaades ning vana traditsiooniline nimetus, mida võib kasutada ainult traditsioonilise toote puhul, mida püütakse jooksva kalendriaasta 1. maist kuni 31. augustini ning mida võib müüa selle nimetusega ajavahemikul 1. maist 30. septembrini (k.a) samal kalendriaastal.

Kõnealused nimetused väljendavad toote eripära. Neid kasutatakse noorte ebaküpsete (maatjes) heeringate kohta, millelt on eemaldatud lõpused ja osa söögitorust või pea ning mis on seejärel pandud soolvette või kuivsoolatud traditsiooniliselt Hollandi moodi, nagu seda on tehtud sajandeid, ning neid võib tarbida pärast loomulikku ensümaatilist laagerdumist. Mõiste „maatjesharing” viitab heeringa bioloogilisele arenguetapile ja tähendab heeringat, mis on püütud jooksva kalendriaasta 1. maist kuni 31. augustini. „Maatje” on vigane vorm sõnast „maagdje” (neitsi): ei mari ega niisk ole heeringal püügiajaks moodustunud. Mõiste „maatjesharing” omaette viitab seega ainult toorainele. Mõiste „Hollandse” viitab sellega seotud traditsioonilisele tootmismeetodile, kuna maatjes-heeringat võib töödelda ka muul viisil.

4.   Kirjeldus

4.1.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

„Hollandse maatjesharing” on nimetus, mida kasutatakse vähemalt kolmeaastase heeringa (Clupea harengus) kohta. See on sale, üsna väike kala ühe lühikese uimega tumesinisel seljal. Ta luud on pehmed. Sellise heeringa muud omadused on järgmised:

| — | väikesed suguorganid (pikkus 3–8 mm); |
| --- | --- |

—

väikesed suguorganid (pikkus 3–8 mm);

| — | mari ega niisk ei ole palja silmaga nähtav; |
| --- | --- |

—

mari ega niisk ei ole palja silmaga nähtav;

| — | erepunased munasarjad; punakad/hallid munandid; |
| --- | --- |

—

erepunased munasarjad; punakad/hallid munandid;

| — | läbipaistev valge rasvakiht; |
| --- | --- |

—

läbipaistev valge rasvakiht;

| — | valge liha; |
| --- | --- |

—

valge liha;

| — | värske, soolakas, enam-vähem küps lõhn; |
| --- | --- |

—

värske, soolakas, enam-vähem küps lõhn;

| — | liha on õrna ja rasvase konsistentsiga; |
| --- | --- |

—

liha on õrna ja rasvase konsistentsiga;

| — | koorene, õrnsoolane hõrk maitse. |
| --- | --- |

—

koorene, õrnsoolane hõrk maitse.

Eripära

Toote „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” eripära tuleneb mitmest iseloomulikust tunnusest, nimelt:

| — | tooraineks kasutatud maatjes-heeringa erilised omadused; |
| --- | --- |

—

tooraineks kasutatud maatjes-heeringa erilised omadused;

| — | kala traditsiooniline Hollandi moodi rookimine, pea äralõikamine, soolamine ja laagerdamine. |
| --- | --- |

—

kala traditsiooniline Hollandi moodi rookimine, pea äralõikamine, soolamine ja laagerdamine.

Toote „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” erilised omadused tulenevad kasutatud tooraine ja traditsioonilise töötlemismeetodi kombinatsioonist.

„Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” erineb kuumsuitsuheeringast selle poolest, et viimati nimetatut tehakse tervest rookimata heeringast, millel on niisk või mari sees, ning mida suitsutatakse ja soolatakse. Kuumsuitsuheeringat on hoitud soolvees või kuivsoolatud ning seejärel kuivatatud ja suitsutatud. Heeringat suitsutatakse temperatuuril, mis ei ületa 25 °C, kuid kui on tegemist tootega „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes”, siis kala roogitakse või eemaldatakse selle pea, seejärel hoitakse soolvees ja siis külmutatakse. Asjatundjad peavad suitsuheeringa seest võetud niiska ja marja tõeliseks maiuspalaks. Maatjes-heeringas, mida kasutatakse „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” saamiseks, sisaldab imeväikese koguse niiska või marja.

„Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” erineb marineeritud heeringast või rollmopsist selle poolest, et viimati mainituid tehakse heeringast, mis on heitnud välja oma niisa või marja ning on liiga väike selleks, et neist teha toodet „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes”. Rollmops on fileeritud marineeritud heeringas, mille filee keeratakse ümber kornišoni ja väikeste sibulakeste ning mida hoiab koos väike varras.

4.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Nagu märgitud punktis 4.1, püütakse „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” nimetuse all tuntud kala püügihooaja lõpus (maist kuni augustini) ning töödeldakse ühel allpool kirjeldatud meetodil.

Maatjes-heeringa valimine

Pärast püüki kontrollitakse, kas heeringal on kõik punktis 4.1 loetletud omadused. Kontrollitakse, kas rasvakiht on läbipaistev valge. Suguorganite värvuse kontrollimiseks tuleb heeringas lahti lõigata.

Kui võetud proov ei anna piisavalt tõendeid selle kohta, et see sobib maatjes-heeringaks, kasutatakse seda kala muuks otstarbeks.

Töötlemine

Kogu töötlemine, sealhulgas rookimine, soolamine ja laagerdamine toimub traditsiooniliselt Hollandi moodi:

Pärast püüki tuleb maatjes-heeringas rookida või eemaldada selle pea. Seda võib teha kas merel või kaldal.

Rookimisel eemaldatakse heeringa lõpused ja sisikond, välja arvatud kõhunääre. Rookimist automatiseeritakse üha enam, kuid seda võib teha ka spetsiaalse noaga. See võimaldab verel tõhusalt kalast välja voolata ja tagab, et liha jääb valge. Kõhunääre toodab ensüümi, mis soodustab heeringa seedimist. Pärast heeringa surma põhjustab see ensüüm valkude kaudu muutusi kalas, käivitades niimoodi ensümaatilise laagerdumise, mis annab tootele „Hollandse maatjesharing” tema erilise maitse, lõhna ja tekstuuri. Laagerdumine hõlmab rasvase kala autolüütilist konversiooni kõhunäärme ensüümide mõjul.

Pea eemaldamine annab sama tulemuse. See hõlmab terve pea äralõikamist, kusjuures juhul kui heeringas roogitakse, jäetakse pea otsa.

Mõlemad moodused on laagerdumise seisukohast võrdselt tõhusad.

Laagerdumine

Roogitud või peadeta heeringad laagerduvad soolvees. Seda võib teha järgmistel viisidel:

| — | kuiv sool raputatakse kalade peale, kus see imab neist niiskust ja verd, moodustades niimoodi loomuliku soolvee; |
| --- | --- |

—

kuiv sool raputatakse kalade peale, kus see imab neist niiskust ja verd, moodustades niimoodi loomuliku soolvee;

| — | soolvee tegemiseks lahustatakse sool vees, kuhu seejärel pannakse maatjes-heeringas. Soolalahuse tegemiseks võib kasutada ka merevett, millele on lisatud soola. |
| --- | --- |

—

soolvee tegemiseks lahustatakse sool vees, kuhu seejärel pannakse maatjes-heeringas. Soolalahuse tegemiseks võib kasutada ka merevett, millele on lisatud soola.

Soola kohta ei ole mingeid erinõudeid. Laagerdumine algab soolvette paigutamisega. Lõpptoote saamiseks laagerdub maatjes-heeringas tõrtes, ämbrites või tünnides soolvees neli tundi kuni neli päeva, sõltuvalt kala suurusest, kaalust ja rasvasisaldusest, vastavalt turueelistustele. Suured heeringad jäävad soolvette kauemaks kui väikesed heeringad. Sool aeglustab laagerdumist, nii et toodet „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” võib säilitada pikka aega, ilma et selle omadused (maitse) muutuks.

On kolm erinevat töötlemismeetodit.

| 1. | Rookimine merel. Heeringas roogitakse ja pannakse soolvette või kuivsoola merel, et laagerdumine algaks otsekohe. Seejärel heeringas külmutatakse. |
| --- | --- |

1.

Rookimine merel. Heeringas roogitakse ja pannakse soolvette või kuivsoola merel, et laagerdumine algaks otsekohe. Seejärel heeringas külmutatakse.

| 2. | Rookimine kaldal. Heeringat hoitakse külmas merevees ja lossitakse otsekohe pärast püüki. Seejärel kala roogitakse või lõigatakse ära pea ning pannakse soolvette või kuivsoola, laagerdatakse ja külmutatakse. |
| --- | --- |

2.

Rookimine kaldal. Heeringat hoitakse külmas merevees ja lossitakse otsekohe pärast püüki. Seejärel kala roogitakse või lõigatakse ära pea ning pannakse soolvette või kuivsoola, laagerdatakse ja külmutatakse.

| 3. | Kõigepealt heeringas külmutatakse (ilma töötlemata ja mõõtmata), seejärel sulatatakse kaldal üles, et rookida või pea maha lõigata. Seejärel pannakse soolvette või kuivsoola ning pärast seda algab laagerdumine. |
| --- | --- |

3.

Kõigepealt heeringas külmutatakse (ilma töötlemata ja mõõtmata), seejärel sulatatakse kaldal üles, et rookida või pea maha lõigata. Seejärel pannakse soolvette või kuivsoola ning pärast seda algab laagerdumine.

Kõigi nende meetodite kasutamisel saadakse hea „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes”.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (3) kohaselt on heeringa külmutamine kohustuslik.

Toodet „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” võib müüa fileedena või fileerimata. Toodet „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” võib fileerida käsitsi või masinaga pärast laagerdumist, mis kestab ühest kuni seitsme päevani temperatuuril 0–4 °C. Roogitud kala puhul võib laagerdumine toimuda enne ja/või pärast külmutamist.

Kontrollimine

Kalakaupmehed kontrollivad (laagerdunud) toodet „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” tavaliselt järgmiselt.

| 1. | Toodet „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” (mis üldiselt on ämbris) nuusutatakse; kala peab lõhnama värskelt, mitte rääsunult. |
| --- | --- |

1.

Toodet „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” (mis üldiselt on ämbris) nuusutatakse; kala peab lõhnama värskelt, mitte rääsunult.

| 2. | Soolvesi peab olema ilusa selge värvusega. Soolvett tuleb maitsta. Soolal ja laagerdunud tootel ei tohi olla riknenud maitset. |
| --- | --- |

2.

Soolvesi peab olema ilusa selge värvusega. Soolvett tuleb maitsta. Soolal ja laagerdunud tootel ei tohi olla riknenud maitset.

| 3. | Toote „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” kompamine. Seda tehakse nii, et liigutatakse heeringat sõrmede vahel edasi-tagasi. Heeringas peab olema tugeva struktuuriga, kuid tunduma siiski õrn. |
| --- | --- |

3.

Toote „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” kompamine. Seda tehakse nii, et liigutatakse heeringat sõrmede vahel edasi-tagasi. Heeringas peab olema tugeva struktuuriga, kuid tunduma siiski õrn.

| 4. | Üks või kaks isendit võetakse ettevaatlikult ämbrist välja, et need hindamiseks fileerida. Mao sisaldust uuritakse planktoni suhtes, samuti hinnatakse nahaalust rasvakihti. |
| --- | --- |

4.

Üks või kaks isendit võetakse ettevaatlikult ämbrist välja, et need hindamiseks fileerida. Mao sisaldust uuritakse planktoni suhtes, samuti hinnatakse nahaalust rasvakihti.

Traditsiooniliselt demonstreeritakse uue saagi hindamist, enne kui esimene tõrs oksjonile pannakse. Kõik kalakaupmehed hindavad ostetud toodet „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” ka praegu ise ühtviisi.

Lisaks tehakse kohapealset kontrolli, et teha kindlaks, kas

| 1. | nime kasutatakse õigesti; |
| --- | --- |

1.

nime kasutatakse õigesti;

| 2. | püügikuupäev on vahemikus maist kuni augustini; |
| --- | --- |

2.

püügikuupäev on vahemikus maist kuni augustini;

| 3. | toode on roogitud või tal on pea ära lõigatud, soolatud ja laagerdunud. |
| --- | --- |

3.

toode on roogitud või tal on pea ära lõigatud, soolatud ja laagerdunud.

4.3.   Nende peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (käsoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Traditsiooniline tootmisviis

Ajaloolased vaidlevad praegugi veel selle üle, kas see oli tegelikult Willem Beukelzoon Biervlietist, kes leiutas heeringarookimise. Leiutistest ja leiutajatest raamatu kirjutanud ajaloolane Wierda uskus, et oli, väites järgmist:

„Heeringa ja muude kalade soolamise leiutas 300 aastat tagasi kalamees nimega Willem Beukelsen Biervlietist, [...], Flaami mandriosa linnakesest. Tema oli esimene, kes heeringad rookis ja tünni soolas, et need sel viisil saaks maha laadida. Ta suri 1397. aastal ning tema vapil oli kaks kalarookimisnuga. Ta sai kuulsaks; kohalikud elanikud juhivad tähelepanu tema hauale veel tänapäevalgi. Kuningas Charles V, kes heeringaid väga armastas [...], pidas mälestust sellest mehest au sees ja külastas 1556. aastal Biervlieti linnakest koos oma õe, Ungari ja Prantsusmaa kuninganna Mariaga, et käia Beukelseni haual ja õnnistada tema hinge.” (Wierda, Naauwkeurige Verhandelinge van de eerste Uytvindingen en Uytvinders, 1733).

Asjaolu, kas Beukelzoon tõepoolest leiutas heeringarookimise või mitte, või ehk leiutasid selle eri inimesed mitmes kohas üksteisest sõltumatult, ei olegi oluline. Tol ajal ei teadnud keegi midagi ensümaatilistest mõjudest ning seega ei oleks leiutise tähtsusest keegi aru saanud. Kalade rookimine toimus peamiselt kaldal. (A. de Boer, W. Klootwijk. Haring en zijn maatjes 2004).

Keskajal püüti heeringat algselt enamasti Skåne piirkonnas. 1384. aasta aga kujutas endast pöördepunkti heeringapüügi ajaloos. Iga-aastasel hansapäeval keeldusid hansalinnad Hollandi kalalaevadele edaspidi teenuseid osutamast. Selle tagajärjel kandus edukas heeringapüük üle Hollandisse. Hollandi heeringapüüdjate jaoks, kes ei olnud enam teretulnud Skånesse ega Inglismaale, oli ainus alternatiiv töödelda heeringat oma laevadel sel ajal, kui nad ise veel merel olid. See andis hollandlastele võimaluse täiustada oma toodet, mille kvaliteet pikapeale isegi ületas Skåne heeringa oma.

„On väga tõenäoline, et asjaolu, et hollandlased olid sunnitud heeringat rookima ja soolama kohe pärast püüki laeva pardal, on tunduvalt parandanud selle kvaliteeti ja säilivust.” (Stam, Haring een liefdesgeschiedenis 2011). Oma raamatus rõhutas Stam soolamise tähtsust. Sool pidurdab bakterite kasvu ja tal on peamine roll heeringa säilitusomaduste tugevdamisel.

Oma raamatus rõhutas Stam soolamise tähtsust. Sool pidurdab bakterite kasvu ja tal on peamine roll heeringa säilitusomaduste tugevdamisel. Soolamine võimaldas laevadel kauem merel viibida, ilma et kala oleks riknenud. Heeringa puhastamine või pigem rookimine on see, mis teeb toote „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” nii ainulaadseks. Hollandikeelne sõna, mis tähendab kalarookimist, on tuletatud sõnast, mis tähendab lõpuseid, ning rookimine tähendab sisikonna eemaldamist. Rookimise teeb eriliseks see, et lõpuseid ei eemaldata täielikult, nagu tehakse soolikate eemaldamisel. See vahe on otsustava tähtsusega: toote „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” puhul on peamine tegur see, et kõhunääre jääb eemaldamata. See seedenääre sisaldab ensüüme, mis lõhustavad valke ja aitavad kalalihal valmida. Kevadel on maatjes-heeringas ensüüme täis. Rookimine koos soolamisega võimaldas kasutada suuremaid laevu ja kaugemad kalapüügikohad muutusid kättesaadavaks. Selle tagajärjel oli võimalik püüda ja lossida rohkem kala. See suurendas jõukust. (Stam, 2011).

Hollandi heeringapüüdjate tuntus tuli sellest, et nad 1384. aastal kehtestatud keelu tõttu hakkasid kalade kaldal rookimise asemel neid rookima merel. Kui Hollandi heeringapüüdjad ei olnud Skånes enam teretulnud, rookisid nad heeringat merel ja soolasid selle seejärel tünnidesse. Merel roogitud heeringast nõrgub veri paremini välja ning see on suur eelis. Kaldal roogitavast heeringast nõrgub veri välja halvemini, sest see on juba hüübinud. Asjatundjad saavad alati aru, kas heeringas on roogitud merel või kaldal. Heeringa rookimisest merel sai heeringapüügi pöördepunkt ning hollandlased kasutasid seda väga oskuslikult ära. Alates 1450. aastast arenes töönduslik heeringapüük (nn buss fisheries). Alates 1567. aastast sai see tuntuks kui suurpüük, suuremahuline töönduslik heeringapüük (Stam 2011). Palju aastakümneid, kuni 1857. aastani kasutasid kolm linna: Schiedam, Vlaardingen ja Maassluis (tuntud kui kolm Maasi jõel asuvat linna) monopoolset seisundit seoses kalarookimisega.

Traditsiooniline tooraine

1970. aastate lõpus keelati varude vähenemise tõttu heeringapüük Põhjameres. Siis liikusid hulgimüüjad Madalmaadest Taani. Taanlased püüdsid Skagerraki väinas heeringat, mis oli väga sarnane Põhjamere maatjes-heeringale. Taanlased tollal veel kala rookimist ja laagerdamist ei tundnud. Hollandlased hakkasid kasutama oma äraproovitud heeringatöötlemise tehnikat ka Jüütimaal. Heeringat lubati Põhjameres jälle püüda pärast 1983. aastat, ehkki piiratud ulatuses. Hollandlased jätkasid aga Taani heeringa ostmist ja töötlemist. See on ikka sama Põhjamere heeringas, mida püüdsid nii arvukad Hollandi laevad. Mõni aasta hiljem laiendasid Hollandi heeringakaupmehed oma tegevust Norrasse ja vähemal määral Šotimaale. Hollandis pühitsetakse lipupäeva (Vlaggetjesdag). See oli tavaliselt päev enne seda, kui heeringapüügilaevastik lahkus sadamast; nüüd tähistab see heeringa „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” saabumist. Esimest korda kuulutati lipupäev avalikult välja 1947. aastal. Laevastiku lahkumisel oli sümboolne tähendus ja see sisendas vaesemale rahvale optimismi. Heeringa „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” saabumine andis märku paremate aegade saabumisest ning seda tähistas lipupäev.

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

(2)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

---

Parandused

| 1.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/15

---

II lisa ning IIIb lisa tabelite 1 ja 2 ajakohastamine euro kohaldatavate väärtuste osas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/62/EÜ (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2011/76/EL) artikliga 10a – parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja C 101, 17. märts 2016
  )

(2016/C 194/07)

Leheküljel 1 II lisa tabelis

asendatakse

| | „kuni kolm telge | vähemalt neli telge |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 478 | 2 478 |
| EURO I | 1 286 | 2 145 |
| EURO II | 1 119 | 1 866 |
| EURO III | 972 | 1 622 |
| EURO IV ja vähem saastav | 884 | 1 475 |

„kuni kolm telge

vähemalt neli telge

EURO 0

1 478

2 478

EURO I

1 286

2 145

EURO II

1 119

1 866

EURO III

972

1 622

EURO IV ja vähem saastav

884

1 475

Kuu- ja nädalamaks

Kuu- ja nädalamaksu maksimummäärad peavad olema proportsionaalsed infrastruktuuri kasutusajaga.

Päevamaks

Päevane kasutusmaks on kõigi sõidukikategooriate puhul võrdselt 13 eurot.”

järgmisega:

järgmisega:

| | „kuni kolm telge | vähemalt neli telge |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 407 | 2 359 |
| EURO I | 1 223 | 2 042 |
| EURO II | 1 065 | 1 776 |
| EURO III | 926 | 1 543 |
| EURO IV ja vähem saastav | 842 | 1 404 |

„kuni kolm telge

vähemalt neli telge

EURO 0

1 407

2 359

EURO I

1 223

2 042

EURO II

1 065

1 776

EURO III

926

1 543

EURO IV ja vähem saastav

842

1 404

Kuu- ja nädalamaks

Kuu- ja nädalamaksu maksimummäärad peavad olema proportsionaalsed infrastruktuuri kasutusajaga.

Päevamaks

Päevamaks on kõigi sõidukikategooriate puhul võrdselt 12 eurot.”

Leheküljel 2 IIIb lisas

| a) | asendatakse
  „Tabel 1


  Maksimaalne maksustatav õhusaastekulu








  Senti sõidukilomeetri kohta | Linnalähiteed
  (sh kiirteed) | Linnadevahelised teed
  (sh kiirteed) |
| --- | --- | --- | --- |
| EURO 0 | 17,8 | 13,4 |
| EURO I | 12,2 | 8,9 |
| EURO II | 10,1 | 7,9 |
| EURO III | 7,9 | 6,8 |
| EURO IV | 4,5 | 3,5 |
| EURO V
  pärast 31. detsembrit 2013 | 0 | 0 |
| 3,5 | 2,3 |
| EURO VI
  pärast 31. detsembrit 2017 | 0 | 0 |
| 2,3 | 1,2 |
| Vähem saastav kui EURO VI | 0 | 0” |

a)

asendatakse

„Tabel 1

Tabel 1

Maksimaalne maksustatav õhusaastekulu

Maksimaalne maksustatav õhusaastekulu

Senti sõidukilomeetri kohta

Linnalähiteed

(sh kiirteed)

Linnadevahelised teed

(sh kiirteed)

EURO 0

17,8

13,4

EURO I

12,2

8,9

EURO II

10,1

7,9

EURO III

7,9

6,8

EURO IV

4,5

3,5

EURO V

pärast 31. detsembrit 2013

0

0

3,5

2,3

EURO VI

pärast 31. detsembrit 2017

0

0

2,3

1,2

Vähem saastav kui EURO VI

0

0”

järgmisega:

järgmisega:

„Tabel 1

Maksimaalne maksustatav õhusaastekulu

| Senti sõidukilomeetri kohta | Linnalähiteed
  (sh kiirteed) | Linnadevahelised teed
  (sh kiirteed) |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 16,9 | 12,7 |
| EURO I | 11,7 | 8,5 |
| EURO II | 9,6 | 7,4 |
| EURO III | 7,4 | 6,4 |
| EURO IV | 4,3 | 3,2 |
| EURO V
  pärast 31. detsembrit 2013 | 0 | 0 |
| 3,2 | 2,2 |
| EURO VI
  pärast 31. detsembrit 2017 | 0 | 0 |
| 2,2 | 1,1 |
| Vähem saastav kui EURO VI | 0 | 0” |

Senti sõidukilomeetri kohta

Linnalähiteed

(sh kiirteed)

Linnadevahelised teed

(sh kiirteed)

EURO 0

16,9

12,7

EURO I

11,7

8,5

EURO II

9,6

7,4

EURO III

7,4

6,4

EURO IV

4,3

3,2

EURO V

pärast 31. detsembrit 2013

0

0

3,2

2,2

EURO VI

pärast 31. detsembrit 2017

0

0

2,2

1,1

Vähem saastav kui EURO VI

0

0”

| b) | asendatakse
  „Tabel 2


  Maksimaalne maksustatav mürakulu








  Senti sõidukilomeetri kohta | Päev | Öö |
| --- | --- | --- | --- |
| Linnalähiteed
  (sh kiirteed) | 1,22 | 2,23 |
| Linnadevahelised teed
  (sh kiirteed) | 0,23 | 0,35 ” |

b)

asendatakse

„Tabel 2

Tabel 2

Maksimaalne maksustatav mürakulu

Maksimaalne maksustatav mürakulu

Senti sõidukilomeetri kohta

Päev

Öö

Linnalähiteed

(sh kiirteed)

1,22

2,23

Linnadevahelised teed

(sh kiirteed)

0,23

0,35 ”

järgmisega:

järgmisega:

„Tabel 2

Maksimaalne maksustatav mürakulu

| Senti sõidukilomeetri kohta | Päev | Öö |
| --- | --- | --- |
| Linnalähiteed
  (sh kiirteed) | 1,17 | 2,12 |
| Linnadevahelised teed
  (sh kiirteed) | 0,22 | 0,32 ” |

Senti sõidukilomeetri kohta

Päev

Öö

Linnalähiteed

(sh kiirteed)

1,17

2,12

Linnadevahelised teed

(sh kiirteed)

0,22

0,32 ”

---