# Eiropas Savienības C 144/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 144 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 23. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 144

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 23. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 144/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7976 – Deutsche Alternative Asset Management (Global) / Ermewa / Akiem) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 144/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7943 – Dow/DCC) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 144/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7851 – USS Nero / OPTrust / PGGM / Global Via) (
  1
  ) | 2 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 144/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7976 – Deutsche Alternative Asset Management (Global) / Ermewa / Akiem) (
  1
  )

Deutsche Alternative Asset Management (Global) / Ermewa / Akiem

1

1

2016/C 144/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7943 – Dow/DCC) (
  1
  )

Dow/DCC

1

1

2016/C 144/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7851 – USS Nero / OPTrust / PGGM / Global Via) (
  1
  )

USS Nero / OPTrust / PGGM / Global Via

1

2

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 144/04 | Euro maiņas kurss | 3 |
| 2016/C 144/05 | Komisijas Lēmums (2016. gada 21. aprīlis) par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju | 4 |
| 2016/C 144/06 | Komisijas Lēmums (2016. gada 21. aprīlis) par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju | 9 |
| 2016/C 144/07 | Komisijas Lēmums (2016. gada 21. aprīlis) par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju | 14 |
| | Revīzijas palāta |
| 2016/C 144/08 | Īpašais ziņojums Nr. 12/2016 – Aģentūru dotāciju izlietojums: ne vienmēr atbilstīgs vai uzskatāmi efektīvs | 19 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2016/C 144/04

Euro maiņas kurss

3

2016/C 144/05

Komisijas Lēmums (2016. gada 21. aprīlis) par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

4

2016/C 144/06

Komisijas Lēmums (2016. gada 21. aprīlis) par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

9

2016/C 144/07

Komisijas Lēmums (2016. gada 21. aprīlis) par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

14

Revīzijas palāta

2016/C 144/08

Īpašais ziņojums Nr. 12/2016 – Aģentūru dotāciju izlietojums: ne vienmēr atbilstīgs vai uzskatāmi efektīvs

19

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2016/C 144/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7992 – Starwood Capital Group / Banco Sabadell / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 20 |
| 2016/C 144/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7877 – Warburg Pincus / General Atlantic / UniCredit / Santander / SAM / Pioneer) (
  1
  ) | 21 |
| 2016/C 144/11 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7910 – Kesko/Onninen) (
  1
  ) | 22 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2016/C 144/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7992 – Starwood Capital Group / Banco Sabadell / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Starwood Capital Group / Banco Sabadell / JV

1

20

2016/C 144/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7877 – Warburg Pincus / General Atlantic / UniCredit / Santander / SAM / Pioneer) (
  1
  )

Warburg Pincus / General Atlantic / UniCredit / Santander / SAM / Pioneer

1

21

2016/C 144/11

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7910 – Kesko/Onninen) (
  1
  )

Kesko/Onninen

1

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7976 – Deutsche Alternative Asset Management (Global) / Ermewa / Akiem)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 144/01)

Komisija 2016. gada 18. aprīlī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7976. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7976. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7943 – Dow/DCC)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 144/02)

Komisija 2016. gada 20. aprīlī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7943. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7943. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/2

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7851 – USS Nero / OPTrust / PGGM / Global Via)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 144/03)

Komisija 2016. gada 5. februārī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7851. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M7851. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/3

---

Euro maiņas kurss (1)

2016. gada 22. aprīlis

(2016/C 144/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1263 |
| JPY | Japānas jena | 124,86 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4413 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,78335 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1381 |
| CHF | Šveices franks | 1,0991 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,2443 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,046 |
| HUF | Ungārijas forints | 310,10 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3506 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4753 |
| TRY | Turcijas lira | 3,1886 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4570 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4342 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,7368 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6364 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5211 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 287,41 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,1846 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,3159 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4900 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 871,07 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,3943 |
| PHP | Filipīnu peso | 52,658 |
| RUB | Krievijas rublis | 74,2513 |
| THB | Taizemes bāts | 39,432 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,0218 |
| MXN | Meksikas peso | 19,6823 |
| INR | Indijas rūpija | 74,9425 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1263

JPY

Japānas jena

124,86

DKK

Dānijas krona

7,4413

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,78335

SEK

Zviedrijas krona

9,1381

CHF

Šveices franks

1,0991

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,2443

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,046

HUF

Ungārijas forints

310,10

PLN

Polijas zlots

4,3506

RON

Rumānijas leja

4,4753

TRY

Turcijas lira

3,1886

AUD

Austrālijas dolārs

1,4570

CAD

Kanādas dolārs

1,4342

HKD

Hongkongas dolārs

8,7368

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6364

SGD

Singapūras dolārs

1,5211

KRW

Dienvidkorejas vona

1 287,41

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,1846

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,3159

HRK

Horvātijas kuna

7,4900

IDR

Indonēzijas rūpija

14 871,07

MYR

Malaizijas ringits

4,3943

PHP

Filipīnu peso

52,658

RUB

Krievijas rublis

74,2513

THB

Taizemes bāts

39,432

BRL

Brazīlijas reāls

4,0218

MXN

Meksikas peso

19,6823

INR

Indijas rūpija

74,9425

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/4

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2016. gada 21. aprīlis)

par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

(2016/C 144/05)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (1), un jo īpaši tās 32. pantu,

tā kā:

1.   IEVADS

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (NNN zvejas regula) ir izveidota Savienības sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (NNN zvejas regula) ir izveidota Savienības sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.

| (2) | NNN zvejas regulas VI nodaļā paredzēta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz šādām valstīm, šādu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no šāda saraksta, šāda saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem. |
| --- | --- |

(2)

NNN zvejas regulas VI nodaļā paredzēta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz šādām valstīm, šādu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no šāda saraksta, šāda saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem.

| (3) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisijai jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tām var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Šādam paziņojumam ir pagaidu raksturs. Paziņojums jāpamato ar NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt Komisijai attiecībā uz paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm ir jāveic visi minētās regulas 32. pantā noteiktie pasākumi. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, jānodrošina iespēja minētajām valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – jāiekļauj rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veiktie pasākumi. Komisijai jādod paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un piemērots laikposms situācijas labošanai. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisijai jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tām var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Šādam paziņojumam ir pagaidu raksturs. Paziņojums jāpamato ar NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt Komisijai attiecībā uz paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm ir jāveic visi minētās regulas 32. pantā noteiktie pasākumi. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, jānodrošina iespēja minētajām valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – jāiekļauj rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veiktie pasākumi. Komisijai jādod paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un piemērots laikposms situācijas labošanai.

| (4) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai jānosaka tās trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij jānosaka nesadarbīgas trešās valsts statuss, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai jānosaka tās trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij jānosaka nesadarbīgas trešās valsts statuss, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

| (5) | Nesadarbīgas trešās valsts statusa noteikšana jāpamato ar visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Nesadarbīgas trešās valsts statusa noteikšana jāpamato ar visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā.

| (6) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padomei jāizveido nesadarbīgu trešo valstu saraksts. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padomei jāizveido nesadarbīgu trešo valstu saraksts. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā.

| (7) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu nozvejas sertifikātus, kurus apstiprinājušas trešo valstu karoga valstis, pieņem ar nosacījumu, ka Komisija no attiecīgās karoga valsts ir saņēmusi paziņojumu par to, ka tā ir ieviesusi pasākumus attiecīgo trešo valstu zvejas kuģiem piemērojamo normatīvo aktu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu nozvejas sertifikātus, kurus apstiprinājušas trešo valstu karoga valstis, pieņem ar nosacījumu, ka Komisija no attiecīgās karoga valsts ir saņēmusi paziņojumu par to, ka tā ir ieviesusi pasākumus attiecīgo trešo valstu zvejas kuģiem piemērojamo normatīvo aktu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei.

| (8) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisijai administratīvi jāsadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz minētās regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisijai administratīvi jāsadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz minētās regulas īstenošanu.

2.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ KIRIBATI REPUBLIKU

| (9) | Kiribati Republika (turpmāk “Kiribati”) nav iesniegusi Komisijai savu kā karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Kiribati Republika (turpmāk “Kiribati”) nav iesniegusi Komisijai savu kā karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu.

| (10) | No 2010. līdz 2016. gadam Komisija administratīvi sadarbojās ar Kiribati iestādēm. Šī sadarbība aptvēra jautājumus par to, kā Kiribati īsteno, kontrolē un izpilda normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Sadarbība ietvēra apmaiņu ar mutiskām un rakstiskām piezīmēm, kā arī apmeklējumu uz vietas. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz pasākumiem, ko Kiribati ieviesusi, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas jāievēro tās zvejas kuģiem, un informāciju par pasākumiem, kurus Kiribati veikusi, lai izpildītu savus pienākumus NNN zvejas apkarošanā. |
| --- | --- |

(10)

No 2010. līdz 2016. gadam Komisija administratīvi sadarbojās ar Kiribati iestādēm. Šī sadarbība aptvēra jautājumus par to, kā Kiribati īsteno, kontrolē un izpilda normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Sadarbība ietvēra apmaiņu ar mutiskām un rakstiskām piezīmēm, kā arī apmeklējumu uz vietas. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz pasākumiem, ko Kiribati ieviesusi, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas jāievēro tās zvejas kuģiem, un informāciju par pasākumiem, kurus Kiribati veikusi, lai izpildītu savus pienākumus NNN zvejas apkarošanā.

| (11) | Kiribati ir Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (WCPFC) un Amerikas Tropisko tunzivju komisijas (IATTC) locekle. Kiribati ir ratificējusi Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgumu par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA). Tā ir parakstījusi Klusā okeāna dienvidu daļas foruma Zivsaimniecības aģentūras (FFA) konvenciju (FFA konvencija) (2) un Nauru nolīgumu (PNA) par sadarbību kopīgu interešu zvejniecības pārvaldībā (3). |
| --- | --- |

(11)

Kiribati ir Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (WCPFC) un Amerikas Tropisko tunzivju komisijas (IATTC) locekle. Kiribati ir ratificējusi Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgumu par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA). Tā ir parakstījusi Klusā okeāna dienvidu daļas foruma Zivsaimniecības aģentūras (FFA) konvenciju (FFA konvencija) (2) un Nauru nolīgumu (PNA) par sadarbību kopīgu interešu zvejniecības pārvaldībā (3).

| (12) | Lai novērtētu, kā Kiribati karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts statusā pilda starptautiskos pienākumus, ko paredz (11). apsvērumā minētie starptautiskie nolīgumi un ko noteikušas attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), kas minētas tajā pašā apsvērumā, Komisija pieprasīja, apkopoja un analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu minētā uzdevuma veikšanai. |
| --- | --- |

(12)

Lai novērtētu, kā Kiribati karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts statusā pilda starptautiskos pienākumus, ko paredz (11). apsvērumā minētie starptautiskie nolīgumi un ko noteikušas attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), kas minētas tajā pašā apsvērumā, Komisija pieprasīja, apkopoja un analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu minētā uzdevuma veikšanai.

3.   IESPĒJAMĪBA, KA KIRIBATI REPUBLIKU VAR NOTEIKT PAR NESADARBĪGU TREŠO VALSTI

| (13) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija analizēja Kiribati kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij noteiktos pienākumus. Minētajā analīzē Komisija ņēma vērā kritērijus, kas minēti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija analizēja Kiribati kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij noteiktos pienākumus. Minētajā analīzē Komisija ņēma vērā kritērijus, kas minēti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā.

3.1.   NNN zvejas darbību un NNN zvejas produktu tirdzniecības plūsmu regulāra konstatēšana (NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkts)

| (14) | Pamatojoties uz informāciju, ko Komisija ieguvusi apmeklējumā uz vietas, un uz publiski pieejamo informāciju, ir skaidras norādes, ka Kiribati nevar sniegt informāciju par tās zvejas flotes nozvejoto tālu migrējošo sugu zivju raksturlielumiem vai zvejas produktiem, kas tās ostās izkrauti vai pārkrauti citā kuģī, un minēto produktu tirdzniecības plūsmām. Kontrole Kiribati ostās, šķiet, ietver tikai dokumentu (licences statusa, kuģu satelītnovērošanas sistēmas datu, novērotāju pārskatu, norādes uz labu reputāciju FFA reģistrā) pārbaudes, ko veic, pirms zvejas kuģim tiek atļauts ieiet ostā. Tāpat šķiet, ka, pirms izdot atļauju kuģa iziešanai no ostas un citā kuģī pārkraušanas deklarāciju, tiek veiktas dokumentu kontrolpārbaudes, kurās zvejas kuģa kravas manifestā norādītos daudzumus salīdzina ar daudzumiem, kas norādīti kvītī par kravas uzņemšanu pārvadāšanai. Tomēr nav citu norādījumu par izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas darbību fizisku kontroli. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz informāciju, ko Komisija ieguvusi apmeklējumā uz vietas, un uz publiski pieejamo informāciju, ir skaidras norādes, ka Kiribati nevar sniegt informāciju par tās zvejas flotes nozvejoto tālu migrējošo sugu zivju raksturlielumiem vai zvejas produktiem, kas tās ostās izkrauti vai pārkrauti citā kuģī, un minēto produktu tirdzniecības plūsmām. Kontrole Kiribati ostās, šķiet, ietver tikai dokumentu (licences statusa, kuģu satelītnovērošanas sistēmas datu, novērotāju pārskatu, norādes uz labu reputāciju FFA reģistrā) pārbaudes, ko veic, pirms zvejas kuģim tiek atļauts ieiet ostā. Tāpat šķiet, ka, pirms izdot atļauju kuģa iziešanai no ostas un citā kuģī pārkraušanas deklarāciju, tiek veiktas dokumentu kontrolpārbaudes, kurās zvejas kuģa kravas manifestā norādītos daudzumus salīdzina ar daudzumiem, kas norādīti kvītī par kravas uzņemšanu pārvadāšanai. Tomēr nav citu norādījumu par izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas darbību fizisku kontroli.

| (15) | Kiribati atzina, ka tai nav izsekojamības sistēmas, kas ļautu izsekot tās karoga kuģu nozvejotos zvejas produktus vai trešo valstu kuģus, kuri zvejo tās ūdeņos vai veic pārkraušanu tās ostās. Pēc tam, kad zivis ir izkrautas vai pārkrautas citā kuģī Kiribati ostās, nav mehānisma, kas ļautu produktus izsekot nākamajos aprites ķēdes posmos. Turklāt produktu izsekojamību kavē arī kompetento iestāžu īstenotā vājā kontrole attiecībā uz izkrāvumiem un pārkrāvumiem Kiribati ostās, kā aprakstīts (14). apsvērumā. Tādēļ Kiribati nevar garantēt savu tirgu pārredzamību un zivju un zivju produktu izsekojamību saskaņā ar FAO Starptautiskā nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāna (IPOA IUU) 71. punktu, kurā valstis aicinātas veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai tirgū nodrošinātu pārredzamību. |
| --- | --- |

(15)

Kiribati atzina, ka tai nav izsekojamības sistēmas, kas ļautu izsekot tās karoga kuģu nozvejotos zvejas produktus vai trešo valstu kuģus, kuri zvejo tās ūdeņos vai veic pārkraušanu tās ostās. Pēc tam, kad zivis ir izkrautas vai pārkrautas citā kuģī Kiribati ostās, nav mehānisma, kas ļautu produktus izsekot nākamajos aprites ķēdes posmos. Turklāt produktu izsekojamību kavē arī kompetento iestāžu īstenotā vājā kontrole attiecībā uz izkrāvumiem un pārkrāvumiem Kiribati ostās, kā aprakstīts (14). apsvērumā. Tādēļ Kiribati nevar garantēt savu tirgu pārredzamību un zivju un zivju produktu izsekojamību saskaņā ar FAO Starptautiskā nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāna (IPOA IUU) 71. punktu, kurā valstis aicinātas veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai tirgū nodrošinātu pārredzamību.

| (16) | Ņemot vērā acīmredzamo izsekojamības trūkumu un to, ka Kiribati iestādēm nav informācijas par Kiribati ostās izkrautajām vai citā kuģī pārkrautajām zivīm, ir maz ticams, ka minētā valsts var nodrošināt, ka valstī tirgotie zvejas produkti nav iegūti NNN zvejā. Šajā sakarā šķiet, ka Kiribati nav izpildījusi UNFSA 23. pantā ostas valstīm noteikto pienākumu veikt pasākumus, lai veicinātu starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti, tostarp ostā pārbaudīt dokumentus, zvejas rīkus un nozvejas un aizliegt izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī, ja atklāts, ka nozveja ir gūta tādā veidā, kas apdraud minētos starptautiskos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Turklāt Kiribati nav ņēmusi vērā IPOA IUU 24. punkta ieteikumus, kuros karoga valstis aicinātas nodrošināt visaptverošu un efektīvu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību no tās uzsākšanas brīža līdz izkraušanas vietai un galamērķim. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā acīmredzamo izsekojamības trūkumu un to, ka Kiribati iestādēm nav informācijas par Kiribati ostās izkrautajām vai citā kuģī pārkrautajām zivīm, ir maz ticams, ka minētā valsts var nodrošināt, ka valstī tirgotie zvejas produkti nav iegūti NNN zvejā. Šajā sakarā šķiet, ka Kiribati nav izpildījusi UNFSA 23. pantā ostas valstīm noteikto pienākumu veikt pasākumus, lai veicinātu starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti, tostarp ostā pārbaudīt dokumentus, zvejas rīkus un nozvejas un aizliegt izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī, ja atklāts, ka nozveja ir gūta tādā veidā, kas apdraud minētos starptautiskos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Turklāt Kiribati nav ņēmusi vērā IPOA IUU 24. punkta ieteikumus, kuros karoga valstis aicinātas nodrošināt visaptverošu un efektīvu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību no tās uzsākšanas brīža līdz izkraušanas vietai un galamērķim.

| (17) | Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Kiribati paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu ir skaidras norādes, ka Kiribati nav izpildījusi savus pienākumus, kas tai kā karoga un tirgus valstij uzlikti ar starptautiskajiem tiesību aktiem, novērst NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu tās tirgū. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Kiribati paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu ir skaidras norādes, ka Kiribati nav izpildījusi savus pienākumus, kas tai kā karoga un tirgus valstij uzlikti ar starptautiskajiem tiesību aktiem, novērst NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu tās tirgū.

3.2.   Nesadarbošanās un noteikumu neizpilde (NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkts)

| (18) | Efektīvas sadarbības mehānismi ir jo īpaši svarīgi tāpēc, ka Kiribati jurisdikcijā esošajos ūdeņos atrodas daudz ārvalstu karoga kuģu. Saskaņā ar informāciju, ko Kiribati iestādes sniedza Komisijas apmeklējuma laikā 2015. gada novembrī, pašlaik ar zvejniecības apvienībām ir noslēgti kopumā 13 divpusēji nolīgumi. Šajā saistībā floti, kurai ir atļauja darboties Kiribati ūdeņos, veido 178 kuģi zvejai ar riņķvadu un 195 kuģi zvejai ar āķu jedām, no kuriem tikai 13 kuģiem zvejai ar riņķvadu ir Kiribati karogs. |
| --- | --- |

(18)

Efektīvas sadarbības mehānismi ir jo īpaši svarīgi tāpēc, ka Kiribati jurisdikcijā esošajos ūdeņos atrodas daudz ārvalstu karoga kuģu. Saskaņā ar informāciju, ko Kiribati iestādes sniedza Komisijas apmeklējuma laikā 2015. gada novembrī, pašlaik ar zvejniecības apvienībām ir noslēgti kopumā 13 divpusēji nolīgumi. Šajā saistībā floti, kurai ir atļauja darboties Kiribati ūdeņos, veido 178 kuģi zvejai ar riņķvadu un 195 kuģi zvejai ar āķu jedām, no kuriem tikai 13 kuģiem zvejai ar riņķvadu ir Kiribati karogs.

| (19) | Licence darboties Kiribati ūdeņos ir piešķirta 13 dažādu valstu karoga zvejas kuģiem, tomēr kompetentās iestādes ir atzinušas, ka ar attiecīgajām karoga valstīm nav izveidoti sadarbības kanāli, kas ļautu nodrošināt, ka Kiribati izpilda savus pienākumus sadarboties ar karoga valstīm, kā aprakstīts (21). apsvērumā. |
| --- | --- |

(19)

Licence darboties Kiribati ūdeņos ir piešķirta 13 dažādu valstu karoga zvejas kuģiem, tomēr kompetentās iestādes ir atzinušas, ka ar attiecīgajām karoga valstīm nav izveidoti sadarbības kanāli, kas ļautu nodrošināt, ka Kiribati izpilda savus pienākumus sadarboties ar karoga valstīm, kā aprakstīts (21). apsvērumā.

| (20) | Līdz šim Kiribati ir izvairījusies sadarboties ar Komisiju centienos uzlabot kuģu dienu sistēmas (VDS) pārredzamību, kas vajadzīga, lai pārvaldītu zveju ar riņķvadu Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā. Komisija attiecīgajām piekrastes un karoga valstīm nosūtīja vairākas vēstules ar lūgumu nodrošināt karoga valstīm piekļuvi informācijai par zvejas piepūli, ko attiecīgo valstu zvejas kuģi īstenojuši atbilstīgi VDS. Šādā nolūkā Kiribati iestādēm tika nosūtītas trīs vēstules, proti, 2014. gada 18. novembrī, 2014. gada 19. decembrī un 2015. gada 27. aprīlī. Pirms došanās uz Kiribati Komisija nebija saņēmusi atbildi uz nevienu no lūgumiem. Apmeklējuma laikā 2015. gada novembrī Kiribati iestādes norādīja, ka tās piekrīt dalīties VDS informācijā, taču līdz šim iestādes nav sniegušas pierādījumus par pasākumiem, ar kuriem attiecīgo karoga valstu iestādēm šo piekļuvi nodrošina. |
| --- | --- |

(20)

Līdz šim Kiribati ir izvairījusies sadarboties ar Komisiju centienos uzlabot kuģu dienu sistēmas (VDS) pārredzamību, kas vajadzīga, lai pārvaldītu zveju ar riņķvadu Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā. Komisija attiecīgajām piekrastes un karoga valstīm nosūtīja vairākas vēstules ar lūgumu nodrošināt karoga valstīm piekļuvi informācijai par zvejas piepūli, ko attiecīgo valstu zvejas kuģi īstenojuši atbilstīgi VDS. Šādā nolūkā Kiribati iestādēm tika nosūtītas trīs vēstules, proti, 2014. gada 18. novembrī, 2014. gada 19. decembrī un 2015. gada 27. aprīlī. Pirms došanās uz Kiribati Komisija nebija saņēmusi atbildi uz nevienu no lūgumiem. Apmeklējuma laikā 2015. gada novembrī Kiribati iestādes norādīja, ka tās piekrīt dalīties VDS informācijā, taču līdz šim iestādes nav sniegušas pierādījumus par pasākumiem, ar kuriem attiecīgo karoga valstu iestādēm šo piekļuvi nodrošina.

| (21) | Šā lēmuma (20). apsvērumā aprakstītās rīcības dēļ Kiribati nevar izpildīt UNCLOS 63. un 64. pantā noteiktos pienākumus, kas paredz, ka piekrastes un karoga valstīm ir jāsadarbojas attiecībā uz transzonālo un tālu migrējošo zivju sugām. UNFSA 7. un 20. pantā turklāt ir paredzēts pienākums sadarboties, lai noteiktu atbilstošus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un nodrošinātu atbilstību šādiem pasākumiem un to izpildi. Turklāt FAO Rīcības kodeksa (4) 7. panta 1. punkta 3. apakšpunktā ir ieteikts valstīm, kuras izmanto transzonālo zivju un tālu migrējošo zivju krājumus, noslēgt divpusējus nolīgumus, lai garantētu reālu sadarbību, nodrošinot resursu efektīvu saglabāšanu un pārvaldību. Tas ir papildus precizēts IPOA IUU 28. un 51. punktā, kuros sīkāk aprakstīta valstu tiešas sadarbības prakse, tostarp piekrastes valstīm pieejamo datu vai informācijas apmaiņa. |
| --- | --- |

(21)

Šā lēmuma (20). apsvērumā aprakstītās rīcības dēļ Kiribati nevar izpildīt UNCLOS 63. un 64. pantā noteiktos pienākumus, kas paredz, ka piekrastes un karoga valstīm ir jāsadarbojas attiecībā uz transzonālo un tālu migrējošo zivju sugām. UNFSA 7. un 20. pantā turklāt ir paredzēts pienākums sadarboties, lai noteiktu atbilstošus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un nodrošinātu atbilstību šādiem pasākumiem un to izpildi. Turklāt FAO Rīcības kodeksa (4) 7. panta 1. punkta 3. apakšpunktā ir ieteikts valstīm, kuras izmanto transzonālo zivju un tālu migrējošo zivju krājumus, noslēgt divpusējus nolīgumus, lai garantētu reālu sadarbību, nodrošinot resursu efektīvu saglabāšanu un pārvaldību. Tas ir papildus precizēts IPOA IUU 28. un 51. punktā, kuros sīkāk aprakstīta valstu tiešas sadarbības prakse, tostarp piekrastes valstīm pieejamo datu vai informācijas apmaiņa.

| (22) | Tiesiskais regulējums, kas izveidots ar 2010. gada Zivsaimniecības likumu, kurš grozīts ar 2015. gada Zivsaimniecības (grozījumu) likumu (5), ir nepilnīgs, jo īpaši attiecībā uz sankciju sistēmu. Konkrētāk, spēkā esošajā tiesiskajā regulējumā NNN zveja nav definēta atbilstoši IPOA IUU. Likumā nav skaidri noteiktas sankcijas par RZPO noteikumu pārkāpšanu, jūrā veiktu pārkraušanu citā kuģī un zveju krājumā, uz kuru attiecas moratorijs vai kurā aizliegts zvejot. |
| --- | --- |

(22)

Tiesiskais regulējums, kas izveidots ar 2010. gada Zivsaimniecības likumu, kurš grozīts ar 2015. gada Zivsaimniecības (grozījumu) likumu (5), ir nepilnīgs, jo īpaši attiecībā uz sankciju sistēmu. Konkrētāk, spēkā esošajā tiesiskajā regulējumā NNN zveja nav definēta atbilstoši IPOA IUU. Likumā nav skaidri noteiktas sankcijas par RZPO noteikumu pārkāpšanu, jūrā veiktu pārkraušanu citā kuģī un zveju krājumā, uz kuru attiecas moratorijs vai kurā aizliegts zvejot.

| (23) | UNFSA 19. panta 2. punktā minētais jēdziens “smagi pārkāpumi”, kas pieņemts WCPFC saglabāšanas un pārvaldības pasākumā (CMM) 2006-8 (6) par uzkāpšanas uz kuģa un inspekcijas kārtību, nostiprina sankciju sistēmas preventīvo ietekmi, sankciju apmēru pielāgojot nelikumīgās darbības nopietnībai, lai likumpārkāpējiem atņemtu gūto ekonomisko labumu. Tomēr pašreiz spēkā esošais tiesiskais regulējums neietver nedz jēdzienu “smagi pārkāpumi”, nedz citus kritērijus, pēc kuriem nosaka minimālo un maksimālo sankciju apmēru, lai novērstu ekonomisko labumu, kas rodas no nelikumīgas darbības. |
| --- | --- |

(23)

UNFSA 19. panta 2. punktā minētais jēdziens “smagi pārkāpumi”, kas pieņemts WCPFC saglabāšanas un pārvaldības pasākumā (CMM) 2006-8 (6) par uzkāpšanas uz kuģa un inspekcijas kārtību, nostiprina sankciju sistēmas preventīvo ietekmi, sankciju apmēru pielāgojot nelikumīgās darbības nopietnībai, lai likumpārkāpējiem atņemtu gūto ekonomisko labumu. Tomēr pašreiz spēkā esošais tiesiskais regulējums neietver nedz jēdzienu “smagi pārkāpumi”, nedz citus kritērijus, pēc kuriem nosaka minimālo un maksimālo sankciju apmēru, lai novērstu ekonomisko labumu, kas rodas no nelikumīgas darbības.

| (24) | Turklāt šķiet, ka Zivsaimniecības likums neaptver recidīvismu. Lai nodrošinātu, ka sankciju sistēma ir atturoša, ir būtiski risināt arī atkārtotu pārkāpumu gadījumus. Tas, ka par atkārtotiem pārkāpumiem nav skaidri paredzēti augstāki sodi, mazina Kiribati sankciju sistēmas samērīgumu un atturošo ietekmi. Labumu gūšana atkārtotā nelikumīgā darbībā netiek novērsta ar pastiprinātām sankcijām, un tādējādi potenciālie likumpārkāpēji nav atturēti no NNN zvejas darbību turpināšanas. |
| --- | --- |

(24)

Turklāt šķiet, ka Zivsaimniecības likums neaptver recidīvismu. Lai nodrošinātu, ka sankciju sistēma ir atturoša, ir būtiski risināt arī atkārtotu pārkāpumu gadījumus. Tas, ka par atkārtotiem pārkāpumiem nav skaidri paredzēti augstāki sodi, mazina Kiribati sankciju sistēmas samērīgumu un atturošo ietekmi. Labumu gūšana atkārtotā nelikumīgā darbībā netiek novērsta ar pastiprinātām sankcijām, un tādējādi potenciālie likumpārkāpēji nav atturēti no NNN zvejas darbību turpināšanas.

| (25) | Tādēļ šķiet, ka sankciju sistēma tās pašreizējā veidā, kā aprakstīts (22).–(24). apsvērumā, nav visaptveroša un pietiekami barga, lai nodrošinātu to preventīvo funkciju. Šajā sakarā šķiet, ka netiek piemērotas pienācīgas sankcijas par smagiem pārkāpumiem, lai nodrošinātu atbilstību, atturētu no pārkāpumiem jebkurā vietā un atņemtu likumpārkāpējiem ekonomisko labumu, kas rodas no nelikumīgajām darbībām, kā noteikts UNFSA 19. panta 2. punktā un WCPFC konvencijas 25. panta 7. punktā. |
| --- | --- |

(25)

Tādēļ šķiet, ka sankciju sistēma tās pašreizējā veidā, kā aprakstīts (22).–(24). apsvērumā, nav visaptveroša un pietiekami barga, lai nodrošinātu to preventīvo funkciju. Šajā sakarā šķiet, ka netiek piemērotas pienācīgas sankcijas par smagiem pārkāpumiem, lai nodrošinātu atbilstību, atturētu no pārkāpumiem jebkurā vietā un atņemtu likumpārkāpējiem ekonomisko labumu, kas rodas no nelikumīgajām darbībām, kā noteikts UNFSA 19. panta 2. punktā un WCPFC konvencijas 25. panta 7. punktā.

| (26) | Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Kiribati paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 5. punktu ir skaidras norādes, ka sadarbošanās un noteikumu izpildes ziņā Kiribati nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Kiribati paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 5. punktu ir skaidras norādes, ka sadarbošanās un noteikumu izpildes ziņā Kiribati nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem.

3.3.   Starptautisko noteikumu neīstenošana (NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkts)

| (27) | Komisija analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz Kiribati kā UNCLOS, UNFSA, WCPFC un IATTC līgumslēdzējas puses statusu. |
| --- | --- |

(27)

Komisija analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz Kiribati kā UNCLOS, UNFSA, WCPFC un IATTC līgumslēdzējas puses statusu.

| (28) | Saskaņā ar informāciju, ko Kiribati sniedza apmeklējuma laikā 2015. gada novembrī, tunzivju nozvejas Kiribati ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ) 2014. gadā bija aptuveni 600 000 tonnas (t). |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar informāciju, ko Kiribati sniedza apmeklējuma laikā 2015. gada novembrī, tunzivju nozvejas Kiribati ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ) 2014. gadā bija aptuveni 600 000 tonnas (t).

| (29) | Pēc (28). apsvērumā sniegtajiem skaitļiem šķiet, ka Kiribati pārvalda būtiskus pasaules tunzivju resursus un tāpēc kā piekrastes valsts ir atbildīga par to, lai nodrošinātu atbildīgu un ilgtspējīgu šā resursa pārvaldību. UNCLOS 61. līdz 64. pantā un UNFSA 7. un 8. pantā reglamentēts tas, kā dzīvos resursus izmanto piekrastes valsts, kurai būtu jāveicina mērķis optimāli izmantot dzīvos resursus tās EEZ un jānodrošina, lai citu tās EEZ zvejojošu valstu valstspiederīgie ņemtu vērā saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kā arī jāsadarbojas ar attiecīgajām valstīm un reģionālajām organizācijām, kas iesaistītas konkrētajā zvejniecībā. |
| --- | --- |

(29)

Pēc (28). apsvērumā sniegtajiem skaitļiem šķiet, ka Kiribati pārvalda būtiskus pasaules tunzivju resursus un tāpēc kā piekrastes valsts ir atbildīga par to, lai nodrošinātu atbildīgu un ilgtspējīgu šā resursa pārvaldību. UNCLOS 61. līdz 64. pantā un UNFSA 7. un 8. pantā reglamentēts tas, kā dzīvos resursus izmanto piekrastes valsts, kurai būtu jāveicina mērķis optimāli izmantot dzīvos resursus tās EEZ un jānodrošina, lai citu tās EEZ zvejojošu valstu valstspiederīgie ņemtu vērā saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kā arī jāsadarbojas ar attiecīgajām valstīm un reģionālajām organizācijām, kas iesaistītas konkrētajā zvejniecībā.

| (30) | Šajā sakarā šķiet, ka Kiribati tiesiskais regulējums nespēj nodrošināt to kuģu efektīvu un lietderīgu pārvaldību, kuri darbojas tās jurisdikcijā esošajos ūdeņos; tas ir acīmredzami pretrunā ar (29). apsvērumā izklāstītajiem pienākumiem un ieteikumiem. Turklāt šķiet, ka tiesiskais regulējums neparedz skaidrus un pārredzamus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas piemērojami visu veidu ūdeņos Kiribati jurisdikcijā. 2014. gadā atjauninātajā tunzivju pārvaldības plānā ir sniegts visaptverošs pārskats par tunzivju zvejniecībām šajā valstī, bet nav ierosināti konkrēti pārvaldības pasākumi ar skaidri noteiktiem kritērijiem un mērķiem. |
| --- | --- |

(30)

Šajā sakarā šķiet, ka Kiribati tiesiskais regulējums nespēj nodrošināt to kuģu efektīvu un lietderīgu pārvaldību, kuri darbojas tās jurisdikcijā esošajos ūdeņos; tas ir acīmredzami pretrunā ar (29). apsvērumā izklāstītajiem pienākumiem un ieteikumiem. Turklāt šķiet, ka tiesiskais regulējums neparedz skaidrus un pārredzamus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas piemērojami visu veidu ūdeņos Kiribati jurisdikcijā. 2014. gadā atjauninātajā tunzivju pārvaldības plānā ir sniegts visaptverošs pārskats par tunzivju zvejniecībām šajā valstī, bet nav ierosināti konkrēti pārvaldības pasākumi ar skaidri noteiktiem kritērijiem un mērķiem.

| (31) | Vispārīgie principi, kas piekrastes valstīm jāievēro, pārvaldot transzonālo zivju krājumus un tālu migrējošo zivju krājumus, ir noteikti UNFSA 5. pantā. Šajā sakarā Kiribati Zivsaimniecības likumā ir izvirzīti mērķi veicināt zvejniecību ilgtspējīgu pārvaldību un aizsargāt zivju krājumus un jūras vidi. Tomēr šķiet, ka citi UNFSA noteiktie principi, piemēram, piesardzīga pieeja, maksimālais ilgtspējīgas ieguves apjoms vai izvairīšanās no pārlieku lielas zvejas kapacitātes un pārzvejas, tiesiskajā regulējumā nav ietverti. |
| --- | --- |

(31)

Vispārīgie principi, kas piekrastes valstīm jāievēro, pārvaldot transzonālo zivju krājumus un tālu migrējošo zivju krājumus, ir noteikti UNFSA 5. pantā. Šajā sakarā Kiribati Zivsaimniecības likumā ir izvirzīti mērķi veicināt zvejniecību ilgtspējīgu pārvaldību un aizsargāt zivju krājumus un jūras vidi. Tomēr šķiet, ka citi UNFSA noteiktie principi, piemēram, piesardzīga pieeja, maksimālais ilgtspējīgas ieguves apjoms vai izvairīšanās no pārlieku lielas zvejas kapacitātes un pārzvejas, tiesiskajā regulējumā nav ietverti.

| (32) | Kiribati jurisdikcijā esošie ūdeņi ir teritoriālā jūra, arhipelāga ūdeņi un EEZ. Saskaņā ar WCPFC konvencijas 3. pantu WCPFC kompetences joma būtībā ietver visus Klusā okeāna ūdeņus, tostarp Kiribati jurisdikcijā esošos ūdeņus. Tomēr šķiet, ka Kiribati izslēdz savus teritoriālos un arhipelāga ūdeņus no sistēmas VDS, kas ierobežo ar riņķvadu zvejojošo kuģu zvejas piepūli, iedalot zvejas dienas. Tādēļ galvenais juridiskais instruments Kiribati ūdeņu zvejas resursu saglabāšanai, šķiet, nav piemērojams ievērojamai daļai no tās jurisdikcijā esošajiem ūdeņiem. |
| --- | --- |

(32)

Kiribati jurisdikcijā esošie ūdeņi ir teritoriālā jūra, arhipelāga ūdeņi un EEZ. Saskaņā ar WCPFC konvencijas 3. pantu WCPFC kompetences joma būtībā ietver visus Klusā okeāna ūdeņus, tostarp Kiribati jurisdikcijā esošos ūdeņus. Tomēr šķiet, ka Kiribati izslēdz savus teritoriālos un arhipelāga ūdeņus no sistēmas VDS, kas ierobežo ar riņķvadu zvejojošo kuģu zvejas piepūli, iedalot zvejas dienas. Tādēļ galvenais juridiskais instruments Kiribati ūdeņu zvejas resursu saglabāšanai, šķiet, nav piemērojams ievērojamai daļai no tās jurisdikcijā esošajiem ūdeņiem.

| (33) | Trūkumi attiecībā uz skaidrību un pārredzamību (30). līdz (32). apsvērumā aprakstītajos piemērojamajos saglabāšanas un pārvaldības noteikumos, tostarp attiecībā uz zvejas piepūles kontroli atbilstīgi VDS, kā arī 360 ārvalstu zvejas kuģu piekļuve, kā sīkāk aprakstīts (18). apsvērumā, mazina iespēju efektīvi īstenot saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un apdraud UNCLOS 61. panta 2.–5. punktā, 62. panta 1. punktā un 64. pantā izklāstīto pienākumu izpildi attiecībā uz resursu optimālu izmantošanu, īstenojot atbilstošus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. |
| --- | --- |

(33)

Trūkumi attiecībā uz skaidrību un pārredzamību (30). līdz (32). apsvērumā aprakstītajos piemērojamajos saglabāšanas un pārvaldības noteikumos, tostarp attiecībā uz zvejas piepūles kontroli atbilstīgi VDS, kā arī 360 ārvalstu zvejas kuģu piekļuve, kā sīkāk aprakstīts (18). apsvērumā, mazina iespēju efektīvi īstenot saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un apdraud UNCLOS 61. panta 2.–5. punktā, 62. panta 1. punktā un 64. pantā izklāstīto pienākumu izpildi attiecībā uz resursu optimālu izmantošanu, īstenojot atbilstošus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

| (34) | Turklāt saskaņā ar internetā publiski pieejamo informāciju šķiet, ka Kiribati tur starptautisku kuģu reģistru (7), kas atbild par to kuģu reģistrēšanu, kuri atrodas ārpus Kiribati. Ņemot vērā to, ka kompetentās iestādes reģistrēšanas procesu kontrolē acīmredzami zemā līmenī un nav izpildītas attiecīgās prasības, piemēram, FAO Karoga valsts darbības vadlīniju 14. punktā noteiktās prasības, Kiribati būtu grūti nodrošināt, ka kuģiem, kuri peld ar Kiribati karogu, ir patiesa saikne ar valsti. Šādas patiesas saiknes trūkums starp valsti un kuģiem, kas reģistrēti tās reģistrā, būtu pretrunā ar UNCLOS 91. panta noteikumiem par kuģu valstspiederību. |
| --- | --- |

(34)

Turklāt saskaņā ar internetā publiski pieejamo informāciju šķiet, ka Kiribati tur starptautisku kuģu reģistru (7), kas atbild par to kuģu reģistrēšanu, kuri atrodas ārpus Kiribati. Ņemot vērā to, ka kompetentās iestādes reģistrēšanas procesu kontrolē acīmredzami zemā līmenī un nav izpildītas attiecīgās prasības, piemēram, FAO Karoga valsts darbības vadlīniju 14. punktā noteiktās prasības, Kiribati būtu grūti nodrošināt, ka kuģiem, kuri peld ar Kiribati karogu, ir patiesa saikne ar valsti. Šādas patiesas saiknes trūkums starp valsti un kuģiem, kas reģistrēti tās reģistrā, būtu pretrunā ar UNCLOS 91. panta noteikumiem par kuģu valstspiederību.

| (35) | Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Kiribati paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu ir skaidras norādes, ka Kiribati nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem, regulējumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. |
| --- | --- |

(35)

Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Kiribati paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu ir skaidras norādes, ka Kiribati nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem, regulējumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

3.4.   Jaunattīstības valstu īpašie ierobežojumi

| (36) | Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu (ANO TAI) (8) Kiribati 2015. gadā bija valsts ar vidēju tautas attīstības indeksu (137. no 188 valstīm). |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu (ANO TAI) (8) Kiribati 2015. gadā bija valsts ar vidēju tautas attīstības indeksu (137. no 188 valstīm).

| (37) | Lai gan vispār varētu būt konkrēti iespēju ierobežojumi attiecībā uz kontroli un uzraudzību, Kiribati īpašie ierobežojumi, kas izriet no tās attīstības līmeņa, nevar attaisnot konkrētu noteikumu trūkumu valsts tiesiskajā regulējumā, atsaucoties uz starptautiskiem instrumentiem, kas paredzēti, lai apkarotu, novērstu un izskaustu NNN zvejas darbības. Turklāt šķiet, ka uzraudzības, kontroles un pārraudzības sistēmas trūkumus izraisa neatbilstība starp Kiribati ierobežotajām iespējām kontrolēt zvejas darbības tās EEZ un lielo ārvalstu floti, kurai ir piekļuve tās ūdeņiem. |
| --- | --- |

(37)

Lai gan vispār varētu būt konkrēti iespēju ierobežojumi attiecībā uz kontroli un uzraudzību, Kiribati īpašie ierobežojumi, kas izriet no tās attīstības līmeņa, nevar attaisnot konkrētu noteikumu trūkumu valsts tiesiskajā regulējumā, atsaucoties uz starptautiskiem instrumentiem, kas paredzēti, lai apkarotu, novērstu un izskaustu NNN zvejas darbības. Turklāt šķiet, ka uzraudzības, kontroles un pārraudzības sistēmas trūkumus izraisa neatbilstība starp Kiribati ierobežotajām iespējām kontrolēt zvejas darbības tās EEZ un lielo ārvalstu floti, kurai ir piekļuve tās ūdeņiem.

| (38) | Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Kiribati paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka Kiribati attīstības līmenis var negatīvi ietekmēt tās attīstības stāvokli zvejniecības pārvaldības jomā. Tomēr, ņemot vērā konstatēto Kiribati trūkumu būtību un pasākumus, kas veikti, lai labotu situāciju, Kiribati attīstības līmenis nevar pilnībā attaisnot vai citādi pamatot Kiribati kā karoga, piekrastes vai ostas valsts vispārējo sniegumu un pasākumu nepietiekamību, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Kiribati paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka Kiribati attīstības līmenis var negatīvi ietekmēt tās attīstības stāvokli zvejniecības pārvaldības jomā. Tomēr, ņemot vērā konstatēto Kiribati trūkumu būtību un pasākumus, kas veikti, lai labotu situāciju, Kiribati attīstības līmenis nevar pilnībā attaisnot vai citādi pamatot Kiribati kā karoga, piekrastes vai ostas valsts vispārējo sniegumu un pasākumu nepietiekamību, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

4.   SECINĀJUMS PAR NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA NOTEIKŠANAS IESPĒJAMĪBU

| (39) | Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz to, ka Kiribati kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts nav izpildījusi savus starptautiskajos tiesību aktos noteiktos pienākumus un nav veikusi pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo Kiribati par iespējamību, ka Komisija var tai noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu NNN zvejas apkarošanā. |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz to, ka Kiribati kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts nav izpildījusi savus starptautiskajos tiesību aktos noteiktos pienākumus un nav veikusi pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo Kiribati par iespējamību, ka Komisija var tai noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu NNN zvejas apkarošanā.

| (40) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. panta 1. punktu Komisijai būtu jāpaziņo Kiribati par iespējamību, ka tai var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Turklāt Komisijai attiecībā uz Kiribati būtu jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā minētie pasākumi. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, būtu jānosaka termiņš, kurā minētā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju. |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. panta 1. punktu Komisijai būtu jāpaziņo Kiribati par iespējamību, ka tai var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Turklāt Komisijai attiecībā uz Kiribati būtu jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā minētie pasākumi. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, būtu jānosaka termiņš, kurā minētā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju.

| (41) | Turklāt būtu jānorāda, ka paziņošana Kiribati par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā, |
| --- | --- |

(41)

Turklāt būtu jānorāda, ka paziņošana Kiribati par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Kiribati Republikai paziņo par iespējamību, ka Komisija var to noteikt par nesadarbīgu trešo valsti cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.

Briselē, 2016. gada 21. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

1

(2)  http://www.ffa.int/.

2

(3)  Nauru nolīgums (http://www.ffa.int/node/93#attachments).

3

(4)  Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodekss, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, 1995. gads.

4

(5)  Kiribati Republikas 2010. gada Likums Nr. 6 par Kiribati zvejniecības saglabāšanu, pārvaldību un attīstību un ārvalstu kuģu zvejas un saistīto darbību kontroli, grozīts ar Kiribati Republikas 2015. gada Likumu Nr. 1, ar kuru groza 2010. gada Zivsaimniecības likumu.

5

(6)  https://www.wcpfc.int/system/files/Conservation%20and%20Management%20Measure-2006-08%20%5BHSB%26I%20Procedures%5D.pdf.

6

(7)  Kiribati kuģu reģistrs, http://www.kiribaship.com/EN/Default.aspx.

7

(8)  Informācija iegūta no http://hdr.undp.org/en/statistics.

8

---

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/9

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2016. gada 21. aprīlis)

par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

(2016/C 144/06)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (1), un jo īpaši tās 32. pantu,

tā kā:

1.   IEVADS

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (NNN zvejas regula) ir izveidota Savienības sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (NNN zvejas regula) ir izveidota Savienības sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.

| (2) | NNN zvejas regulas VI nodaļā paredzēta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz šādām valstīm, šādu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no šāda saraksta, šāda saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem. |
| --- | --- |

(2)

NNN zvejas regulas VI nodaļā paredzēta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz šādām valstīm, šādu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no šāda saraksta, šāda saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem.

| (3) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisijai jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tām var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Šādam paziņojumam ir pagaidu raksturs. Paziņojums jāpamato ar NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt Komisijai attiecībā uz paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm ir jāveic visi minētās regulas 32. pantā noteiktie pasākumi. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, jānodrošina iespēja minētajām valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – jāiekļauj rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veiktie pasākumi. Komisijai jādod paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un piemērots laikposms situācijas labošanai. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisijai jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tām var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Šādam paziņojumam ir pagaidu raksturs. Paziņojums jāpamato ar NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt Komisijai attiecībā uz paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm ir jāveic visi minētās regulas 32. pantā noteiktie pasākumi. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, jānodrošina iespēja minētajām valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – jāiekļauj rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veiktie pasākumi. Komisijai jādod paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un piemērots laikposms situācijas labošanai.

| (4) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai jānosaka tās trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij jānosaka nesadarbīgas trešās valsts statuss, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai jānosaka tās trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij jānosaka nesadarbīgas trešās valsts statuss, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

| (5) | Nesadarbīgas trešās valsts statusa noteikšana jāpamato ar visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Nesadarbīgas trešās valsts statusa noteikšana jāpamato ar visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā.

| (6) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padomei jāizveido nesadarbīgu trešo valstu saraksts. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padomei jāizveido nesadarbīgu trešo valstu saraksts. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā.

| (7) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu nozvejas sertifikātus, kurus apstiprinājušas trešo valstu karoga valstis, pieņem ar nosacījumu, ka Komisija no attiecīgās karoga valsts ir saņēmusi paziņojumu par to, ka tā ir ieviesusi pasākumus attiecīgo trešo valstu zvejas kuģiem piemērojamo normatīvo aktu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu nozvejas sertifikātus, kurus apstiprinājušas trešo valstu karoga valstis, pieņem ar nosacījumu, ka Komisija no attiecīgās karoga valsts ir saņēmusi paziņojumu par to, ka tā ir ieviesusi pasākumus attiecīgo trešo valstu zvejas kuģiem piemērojamo normatīvo aktu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei.

| (8) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisijai administratīvi jāsadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz minētās regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisijai administratīvi jāsadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz minētās regulas īstenošanu.

2.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ SJERRALEONES REPUBLIKU

| (9) | Sjerraleones Republika (turpmāk “Sjerraleone”) nav iesniegusi Komisijai savu kā karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Sjerraleones Republika (turpmāk “Sjerraleone”) nav iesniegusi Komisijai savu kā karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu.

| (10) | No 2014. līdz 2016. gadam Komisija administratīvi sadarbojās ar Sjerraleones iestādēm. Šī sadarbība aptvēra jautājumus par to, kā Sjerraleone īsteno, kontrolē un izpilda normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Sadarbība ietvēra apmaiņu ar mutiskām un rakstiskām piezīmēm, kā arī apmeklējumu uz vietas. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz pasākumiem, ko Sjerraleone ieviesusi, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas jāievēro tās zvejas kuģiem, un informāciju par pasākumiem, kurus Sjerraleone veikusi, lai izpildītu savus pienākumus NNN zvejas apkarošanā. |
| --- | --- |

(10)

No 2014. līdz 2016. gadam Komisija administratīvi sadarbojās ar Sjerraleones iestādēm. Šī sadarbība aptvēra jautājumus par to, kā Sjerraleone īsteno, kontrolē un izpilda normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Sadarbība ietvēra apmaiņu ar mutiskām un rakstiskām piezīmēm, kā arī apmeklējumu uz vietas. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz pasākumiem, ko Sjerraleone ieviesusi, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas jāievēro tās zvejas kuģiem, un informāciju par pasākumiem, kurus Sjerraleone veikusi, lai izpildītu savus pienākumus NNN zvejas apkarošanā.

| (11) | Sjerraleone ir Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) un Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) locekle. Sjerraleone ir ratificējusi Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS). |
| --- | --- |

(11)

Sjerraleone ir Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) un Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) locekle. Sjerraleone ir ratificējusi Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS).

| (12) | Lai novērtētu, kā Sjerraleone karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts statusā pilda starptautiskos pienākumus, ko paredz 11. apsvērumā minētie starptautiskie nolīgumi un ko noteikušas attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), Komisija pieprasīja, apkopoja un analizēja visu nepieciešamo informāciju. |
| --- | --- |

(12)

Lai novērtētu, kā Sjerraleone karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts statusā pilda starptautiskos pienākumus, ko paredz 11. apsvērumā minētie starptautiskie nolīgumi un ko noteikušas attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), Komisija pieprasīja, apkopoja un analizēja visu nepieciešamo informāciju.

3.   IESPĒJAMĪBA, KA SJERRALEONES REPUBLIKU VAR NOTEIKT PAR NESADARBĪGU TREŠO VALSTI

| (13) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija analizēja Sjerraleones Republikai kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij noteiktos pienākumus. Minētajā analīzē Komisija ņēma vērā kritērijus, kas minēti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā un piemērojamajos starptautiskajos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija analizēja Sjerraleones Republikai kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij noteiktos pienākumus. Minētajā analīzē Komisija ņēma vērā kritērijus, kas minēti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā un piemērojamajos starptautiskajos tiesību aktos.

3.1.   NNN zvejas darbību un NNN zvejas produktu tirdzniecības plūsmu regulāra konstatēšana (NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkts)

| (14) | 1994. gada Zvejniecības pārvaldības un attīstības dekrēts un 1995. gada Zvejniecības noteikumi attiecas tikai uz Sjerraleones karoga zvejas kuģu darbībām Sjerraleones jurisdikcijā esošajos ūdeņos. |
| --- | --- |

(14)

1994. gada Zvejniecības pārvaldības un attīstības dekrēts un 1995. gada Zvejniecības noteikumi attiecas tikai uz Sjerraleones karoga zvejas kuģu darbībām Sjerraleones jurisdikcijā esošajos ūdeņos.

| (15) | Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, kā arī uz Komisijas apkopoto informāciju, Komisija ir secinājusi, ka ir pierādījumi par to, ka kuģi, kas agrāk kuģoja ar Sjerraleones karogu, ir iesaistījušies NNN zvejas darbībās. Šie kuģi ir norādīti RZPO NNN zvejas kuģu sarakstos (2) kā kuģi, kas pēc to iekļaušanas minētajos sarakstos ir kuģojuši ar Sjerraleones karogu (3). Šie kuģi ir BAROON, GORILERO, KUNLUN, VIKING un YONGDING. |
| --- | --- |

(15)

Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, kā arī uz Komisijas apkopoto informāciju, Komisija ir secinājusi, ka ir pierādījumi par to, ka kuģi, kas agrāk kuģoja ar Sjerraleones karogu, ir iesaistījušies NNN zvejas darbībās. Šie kuģi ir norādīti RZPO NNN zvejas kuģu sarakstos (2) kā kuģi, kas pēc to iekļaušanas minētajos sarakstos ir kuģojuši ar Sjerraleones karogu (3). Šie kuģi ir BAROON, GORILERO, KUNLUN, VIKING un YONGDING.

| (16) | Ir skaidras norādes, ka par kuģu reģistrēšanu atbildīgā iestāde vai nu sistemātiski neinformē zvejniecības iestādes par jaunu zvejas kuģu reģistrāciju, vai arī neprasa pārbaudīt šo kuģu zvejas vēsturi. Tāpat šķiet, ka par starptautisko kuģu reģistru atbildīgā struktūra neapspriežas ar valsts iestādēm, pirms reģistrēt zvejas kuģus, kuri darbosies ārpus Sjerraleones ekskluzīvās ekonomikas zonas (EEZ). Tādējādi varētu uzskatīt, ka Sjerraleones karoga zvejas kuģu saraksts nav konsolidēts: šķiet, ka par zvejniecībām atbildīgajai iestādei nav informācijas par Sjerraleones zvejas kuģiem, kuri darbojas ārpus Sjerraleones EEZ, bet par kuģu reģistrēšanu atbildīgajai iestādei ir tikai daļēja informācija par Sjerraleones flotes reģistra stāvokli. Varētu uzskatīt, ka acīmredzamais sadarbības trūkums starp struktūru, kas atbildīga par starptautisko kuģu reģistru, un valsts iestādēm mazina Sjerraleones spēju uzraudzīt tās flotes lielumu un darbības un paver iespēju potenciālajiem nelegālajiem operatoriem izmantot Sjerraleones karogu un palikt neatklātiem. |
| --- | --- |

(16)

Ir skaidras norādes, ka par kuģu reģistrēšanu atbildīgā iestāde vai nu sistemātiski neinformē zvejniecības iestādes par jaunu zvejas kuģu reģistrāciju, vai arī neprasa pārbaudīt šo kuģu zvejas vēsturi. Tāpat šķiet, ka par starptautisko kuģu reģistru atbildīgā struktūra neapspriežas ar valsts iestādēm, pirms reģistrēt zvejas kuģus, kuri darbosies ārpus Sjerraleones ekskluzīvās ekonomikas zonas (EEZ). Tādējādi varētu uzskatīt, ka Sjerraleones karoga zvejas kuģu saraksts nav konsolidēts: šķiet, ka par zvejniecībām atbildīgajai iestādei nav informācijas par Sjerraleones zvejas kuģiem, kuri darbojas ārpus Sjerraleones EEZ, bet par kuģu reģistrēšanu atbildīgajai iestādei ir tikai daļēja informācija par Sjerraleones flotes reģistra stāvokli. Varētu uzskatīt, ka acīmredzamais sadarbības trūkums starp struktūru, kas atbildīga par starptautisko kuģu reģistru, un valsts iestādēm mazina Sjerraleones spēju uzraudzīt tās flotes lielumu un darbības un paver iespēju potenciālajiem nelegālajiem operatoriem izmantot Sjerraleones karogu un palikt neatklātiem.

| (17) | Komisija konstatējusi, ka ārpus Sjerraleones EEZ bez attiecīgo Sjerraleones iestāžu atļaujas darbojas līdz pat 50 Sjerraleones karoga zvejas kuģu. Tas, šķiet, ir pretrunā ar valdības 2010. gada lēmumu, ar kuru tika apturēta zvejas kuģu reģistrēšana starptautiskajā reģistrā. Turklāt Sjerraleones iestādes ir atzinušas, ka šie Sjerraleones karoga zvejas kuģi, kuri darbojas ārpus EEZ, nav pakļauti zvejniecības iestāžu uzraudzībai, kontrolei un pārraudzībai. Šie kuģi neziņo Sjerraleones zvejas uzraudzības centram par savu ģeogrāfisko atrašanās vietu un neinformē Sjerraleones zvejniecības iestādes par nozvejām, izkrāvumiem vai pārkrāvumiem citā kuģī. |
| --- | --- |

(17)

Komisija konstatējusi, ka ārpus Sjerraleones EEZ bez attiecīgo Sjerraleones iestāžu atļaujas darbojas līdz pat 50 Sjerraleones karoga zvejas kuģu. Tas, šķiet, ir pretrunā ar valdības 2010. gada lēmumu, ar kuru tika apturēta zvejas kuģu reģistrēšana starptautiskajā reģistrā. Turklāt Sjerraleones iestādes ir atzinušas, ka šie Sjerraleones karoga zvejas kuģi, kuri darbojas ārpus EEZ, nav pakļauti zvejniecības iestāžu uzraudzībai, kontrolei un pārraudzībai. Šie kuģi neziņo Sjerraleones zvejas uzraudzības centram par savu ģeogrāfisko atrašanās vietu un neinformē Sjerraleones zvejniecības iestādes par nozvejām, izkrāvumiem vai pārkrāvumiem citā kuģī.

| (18) | Komisija pārbaudīja Sjerraleones īstenotos pasākumus attiecībā uz NNN zvejā iegūtu zvejas produktu piekļuvi tās tirgum. Sjerraleones kuģus, kuri darbojas ārpus EEZ, Sjerraleones iestādes nekādā veidā nekontrolē. Šie kuģi neziņo un nesūta Sjerraleones iestādēm informāciju par to darbībām, izkrāvumiem un pārkrāvumiem citā kuģī. Tāpēc maz ticams, ka var tikt nodrošināta to zivju vai zivju produktu izsekojamība, kuri nāk no šiem kuģiem. |
| --- | --- |

(18)

Komisija pārbaudīja Sjerraleones īstenotos pasākumus attiecībā uz NNN zvejā iegūtu zvejas produktu piekļuvi tās tirgum. Sjerraleones kuģus, kuri darbojas ārpus EEZ, Sjerraleones iestādes nekādā veidā nekontrolē. Šie kuģi neziņo un nesūta Sjerraleones iestādēm informāciju par to darbībām, izkrāvumiem un pārkrāvumiem citā kuģī. Tāpēc maz ticams, ka var tikt nodrošināta to zivju vai zivju produktu izsekojamība, kuri nāk no šiem kuģiem.

| (19) | Sjerraleones rīcība, kas aprakstīta 15. līdz 18. apsvērumā, nav saskaņā ar UNCLOS 94. panta 1. un 2. punktu, kuros noteikts, ka katrai valstij ir efektīvi jārealizē jurisdikcija un kontrole pār kuģiem, kas kuģo ar tās karogu. Tā nav saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Starptautiskā nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāna (IPOA IUU) 24. punktu, kas paredz pienākumu veikt zvejas darbību visaptverošu un efektīvu kontroli, un IPOA IUU 35. punktu, kurā noteikts, ka karoga valstij, pirms tā reģistrē kuģi, būtu jāpārliecinās, ka tā var izpildīt pienākumu – nodrošināt attiecīgā kuģa neiesaistīšanos NNN zvejā. Tā ir pretrunā arī IPOA IUU 36. punktam, kurā noteikts, ka karoga valstīm nevajadzētu piešķirt karogu kuģiem, kuri izdarījuši pārkāpumus, un IPOA IUU 42. punktam, kas paredz, ka visām valstīm jātur kuģu reģistrs, kurā iekļauti to kuģu vārdi un dati, kas kuģo ar tās karogu. Tā nav ievērojusi arī IPOA IUU 71. punktu, kurā valstis aicinātas veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai tirgū nodrošinātu pārredzamību un zivju vai zivju produktu izsekojamību. Tāpat tā nav ievērojusi FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksa (FAO Rīcības kodekss) 11. pantu, kurā aprakstīta laba pēczvejas pasākumu prakse un atbildīga starptautiskā tirdzniecība. |
| --- | --- |

(19)

Sjerraleones rīcība, kas aprakstīta 15. līdz 18. apsvērumā, nav saskaņā ar UNCLOS 94. panta 1. un 2. punktu, kuros noteikts, ka katrai valstij ir efektīvi jārealizē jurisdikcija un kontrole pār kuģiem, kas kuģo ar tās karogu. Tā nav saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Starptautiskā nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāna (IPOA IUU) 24. punktu, kas paredz pienākumu veikt zvejas darbību visaptverošu un efektīvu kontroli, un IPOA IUU 35. punktu, kurā noteikts, ka karoga valstij, pirms tā reģistrē kuģi, būtu jāpārliecinās, ka tā var izpildīt pienākumu – nodrošināt attiecīgā kuģa neiesaistīšanos NNN zvejā. Tā ir pretrunā arī IPOA IUU 36. punktam, kurā noteikts, ka karoga valstīm nevajadzētu piešķirt karogu kuģiem, kuri izdarījuši pārkāpumus, un IPOA IUU 42. punktam, kas paredz, ka visām valstīm jātur kuģu reģistrs, kurā iekļauti to kuģu vārdi un dati, kas kuģo ar tās karogu. Tā nav ievērojusi arī IPOA IUU 71. punktu, kurā valstis aicinātas veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai tirgū nodrošinātu pārredzamību un zivju vai zivju produktu izsekojamību. Tāpat tā nav ievērojusi FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksa (FAO Rīcības kodekss) 11. pantu, kurā aprakstīta laba pēczvejas pasākumu prakse un atbildīga starptautiskā tirdzniecība.

| (20) | Ņemot vērā šajā iedaļā minētos faktus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 4. punkta a) un b) apakšpunktu ir skaidras norādes, ka Sjerraleone nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem tai kā karoga, ostas, piekrastes un tirgus valstij uzlikti attiecībā uz NNN zvejas kuģiem un NNN zveju, ko veic vai palīdz veikt tās karoga zvejas kuģi vai tās valstspiederīgie, un nav novērsusi NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu savā tirgū. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā šajā iedaļā minētos faktus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 4. punkta a) un b) apakšpunktu ir skaidras norādes, ka Sjerraleone nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem tai kā karoga, ostas, piekrastes un tirgus valstij uzlikti attiecībā uz NNN zvejas kuģiem un NNN zveju, ko veic vai palīdz veikt tās karoga zvejas kuģi vai tās valstspiederīgie, un nav novērsusi NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu savā tirgū.

3.2.   Nesadarbošanās un noteikumu neizpilde (NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkts)

| (21) | Kaut arī Sjerraleones zvejniecības iestādes kopumā sadarbojās ar Komisiju, atbildēja uz informācijas pieprasījumiem un nodrošināja atgriezenisko saiti, tomēr, ņemot vērā starptautiskā reģistra stāvokli un sadarbības trūkumu starp struktūru, kas atbildīga par starptautisko kuģu reģistru, un valsts iestādēm, kā aprakstīts 3.1. iedaļā, to iespējas atbildēt uz dažiem pieprasījumiem bija ierobežotas. |
| --- | --- |

(21)

Kaut arī Sjerraleones zvejniecības iestādes kopumā sadarbojās ar Komisiju, atbildēja uz informācijas pieprasījumiem un nodrošināja atgriezenisko saiti, tomēr, ņemot vērā starptautiskā reģistra stāvokli un sadarbības trūkumu starp struktūru, kas atbildīga par starptautisko kuģu reģistru, un valsts iestādēm, kā aprakstīts 3.1. iedaļā, to iespējas atbildēt uz dažiem pieprasījumiem bija ierobežotas.

| (22) | Sjerraleone ir Rietumāfrikā nozīmīga piekrastes valsts, kuras ūdeņi ir bagātas zvejas vietas, kas piesaista trešo valstu kuģus. 2015. gada novembrī 155 ārvalstu karoga kuģiem bija piešķirta licence zvejot Sjerraleones ūdeņos. Uz visiem šiem kuģiem, izņemot tunzivju zvejas kuģus, ir novērotājs. Ne visi kuģi ir aprīkoti ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS). Bez novērotāju klātbūtnes pilnīgi visos flotes segmentos un bez VMS uz visiem rūpnieciskās zvejas kuģiem Sjerraleone nevar uzticami kontrolēt to, ka kuģi nav iesaistīti NNN zvejas darbībās. Piešķirto licenču skaitu nevarētu uzskatīt par kontroles spējām un pieejamajiem resursiem atbilstošu. |
| --- | --- |

(22)

Sjerraleone ir Rietumāfrikā nozīmīga piekrastes valsts, kuras ūdeņi ir bagātas zvejas vietas, kas piesaista trešo valstu kuģus. 2015. gada novembrī 155 ārvalstu karoga kuģiem bija piešķirta licence zvejot Sjerraleones ūdeņos. Uz visiem šiem kuģiem, izņemot tunzivju zvejas kuģus, ir novērotājs. Ne visi kuģi ir aprīkoti ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS). Bez novērotāju klātbūtnes pilnīgi visos flotes segmentos un bez VMS uz visiem rūpnieciskās zvejas kuģiem Sjerraleone nevar uzticami kontrolēt to, ka kuģi nav iesaistīti NNN zvejas darbībās. Piešķirto licenču skaitu nevarētu uzskatīt par kontroles spējām un pieejamajiem resursiem atbilstošu.

| (23) | Turklāt Sjerraleone ir svarīga karoga valsts, tā tur starptautisku reģistru un piesaista trešo valstu kuģus, kuriem nav tiešas saiknes ar valsti. Kā paskaidrots 17. apsvērumā, šie kuģi darbojas ārpus Sjerraleones EEZ, atklātās jūrās un trešo valstu ūdeņos. Komisija ir konstatējusi, ka Sjerraleone sadarbojas ar apakšreģiona valstīm Apakšreģionālās zvejniecības komisijas (SRFC) ietvaros, taču, tā, šķiet, nesadarbojas ar trešām valstīm ārpus reģiona, kurā darbojas Sjerraleones zvejas kuģi. Šis sadarbības trūkums varētu būt saistīts ar to, ka Sjerraleones iestādēm, šķiet, ir maz vai vispār nav informācijas par Sjerraleones karoga kuģiem, kuri darbojas ārpus tās EEZ. |
| --- | --- |

(23)

Turklāt Sjerraleone ir svarīga karoga valsts, tā tur starptautisku reģistru un piesaista trešo valstu kuģus, kuriem nav tiešas saiknes ar valsti. Kā paskaidrots 17. apsvērumā, šie kuģi darbojas ārpus Sjerraleones EEZ, atklātās jūrās un trešo valstu ūdeņos. Komisija ir konstatējusi, ka Sjerraleone sadarbojas ar apakšreģiona valstīm Apakšreģionālās zvejniecības komisijas (SRFC) ietvaros, taču, tā, šķiet, nesadarbojas ar trešām valstīm ārpus reģiona, kurā darbojas Sjerraleones zvejas kuģi. Šis sadarbības trūkums varētu būt saistīts ar to, ka Sjerraleones iestādēm, šķiet, ir maz vai vispār nav informācijas par Sjerraleones karoga kuģiem, kuri darbojas ārpus tās EEZ.

| (24) | Valsts zvejniecības tiesiskais regulējums (4) ir novecojis un ir jāpārskata, lai nodrošinātu valsts tiesību aktu saskaņotību ar piemērojamajiem starptautiskajiem un reģionālajiem noteikumiem. Zvejas darbību definīcija ietver zivju meklēšanu, zvejošanu, notveršanu vai ieguvi, kā arī pasākumus minēto darbību atbalstam un sagatavošanai, tostarp ar gaisa kuģu palīdzību. Zvejas kuģu definīcija ietver kuģus, kuri veic ar zveju saistītas darbības. Ar zveju saistītas darbības ietver pārkraušanu citā kuģī, uzglabāšanu, apstrādi, transportēšanu un zvejas kuģu uzpildīšanu ar degvielu un apgādāšanu. Tomēr minētajos tekstos nav īpaši noteikts, kas ir NNN zvejas darbības vai smagi pārkāpumi, kā definēts starptautiskajos tiesību aktos, un nav skaidri paredzēti izpildes pasākumi un sankcijas attiecībā uz darbībām, ko Sjerraleones kuģi veic ārpus Sjerraleones jurisdikcijas esošajos ūdeņos, vai valstspiederīgajiem, kas atbalsta NNN zveju vai tajā piedalās. Ir skaidras norādes, ka Sjerraleones sankciju sistēma nav preventīva un proporcionāla atbilstoši starptautiskajiem pienākumiem. Naudas sodu apmērs nav sasaistīts ar nelegāli nozvejoto zivju vērtību un tāpēc likumpārkāpējiem automātiski neatņem ieguvumus no nelikumīgām darbībām. Naudas sodu apmērs nav sasaistīts ar zvejas resursiem un videi nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(24)

Valsts zvejniecības tiesiskais regulējums (4) ir novecojis un ir jāpārskata, lai nodrošinātu valsts tiesību aktu saskaņotību ar piemērojamajiem starptautiskajiem un reģionālajiem noteikumiem. Zvejas darbību definīcija ietver zivju meklēšanu, zvejošanu, notveršanu vai ieguvi, kā arī pasākumus minēto darbību atbalstam un sagatavošanai, tostarp ar gaisa kuģu palīdzību. Zvejas kuģu definīcija ietver kuģus, kuri veic ar zveju saistītas darbības. Ar zveju saistītas darbības ietver pārkraušanu citā kuģī, uzglabāšanu, apstrādi, transportēšanu un zvejas kuģu uzpildīšanu ar degvielu un apgādāšanu. Tomēr minētajos tekstos nav īpaši noteikts, kas ir NNN zvejas darbības vai smagi pārkāpumi, kā definēts starptautiskajos tiesību aktos, un nav skaidri paredzēti izpildes pasākumi un sankcijas attiecībā uz darbībām, ko Sjerraleones kuģi veic ārpus Sjerraleones jurisdikcijas esošajos ūdeņos, vai valstspiederīgajiem, kas atbalsta NNN zveju vai tajā piedalās. Ir skaidras norādes, ka Sjerraleones sankciju sistēma nav preventīva un proporcionāla atbilstoši starptautiskajiem pienākumiem. Naudas sodu apmērs nav sasaistīts ar nelegāli nozvejoto zivju vērtību un tāpēc likumpārkāpējiem automātiski neatņem ieguvumus no nelikumīgām darbībām. Naudas sodu apmērs nav sasaistīts ar zvejas resursiem un videi nodarīto kaitējumu.

| (25) | Kopīgo operāciju centrs (JOC) ir atbildīgs par zvejniecības uzraudzības, kontroles un pārraudzības (MCS) pienākumu pildīšanu. Ar starptautisko projektu sniegtā finansējuma palīdzību JOC ir saņēmis aprīkojumu MSC funkciju veikšanai. Tomēr nelielā finansējuma dēļ JOC darbotiesspēja ir ierobežota, kā arī JOC pamatdarbības izmaksu segšanai atvēlētais budžets ir nepietiekams vai tā nav vispār. Tāpēc Sjerraleonei, šķiet, trūkst materiālo un finanšu resursu NNN zvejas apkarošanai. |
| --- | --- |

(25)

Kopīgo operāciju centrs (JOC) ir atbildīgs par zvejniecības uzraudzības, kontroles un pārraudzības (MCS) pienākumu pildīšanu. Ar starptautisko projektu sniegtā finansējuma palīdzību JOC ir saņēmis aprīkojumu MSC funkciju veikšanai. Tomēr nelielā finansējuma dēļ JOC darbotiesspēja ir ierobežota, kā arī JOC pamatdarbības izmaksu segšanai atvēlētais budžets ir nepietiekams vai tā nav vispār. Tāpēc Sjerraleonei, šķiet, trūkst materiālo un finanšu resursu NNN zvejas apkarošanai.

| (26) | Sjerraleones tiesiskais regulējums un izpildes pasākumi neatbilst UNCLOS 61., 62. un 117.–119. panta pamatprasībām. Lēmuma 20. līdz 24. apsvērumā aprakstītie fakti liecina, ka Sjerraleone nav izpildījusi UNCLOS 94. panta nosacījumus, kas paredz, ka karoga valstij jurisdikcija pār kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, un pār kuģa kapteini, virsniekiem un apkalpi jāuzņemas saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Sjerraleone, šķiet, nevar pierādīt, ka ir ieviests atbilstīgs sankciju režīms, kas ļautu apkarot NNN zveju saskaņā ar IPOA IUU 21. punktā sniegto ieteikumu. Turklāt Sjerraleone, šķiet, nav ņēmusi vērā IPOA IUU 24. punkta ieteikumus, kuros karoga valstis tiek aicinātas nodrošināt visaptverošu un efektīvu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību no tās uzsākšanas brīža līdz izkraušanas vietai un galamērķim, tostarp ieviešot VMS saskaņā ar attiecīgajiem valsts, reģionālajiem un starptautiskajiem standartiem. |
| --- | --- |

(26)

Sjerraleones tiesiskais regulējums un izpildes pasākumi neatbilst UNCLOS 61., 62. un 117.–119. panta pamatprasībām. Lēmuma 20. līdz 24. apsvērumā aprakstītie fakti liecina, ka Sjerraleone nav izpildījusi UNCLOS 94. panta nosacījumus, kas paredz, ka karoga valstij jurisdikcija pār kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, un pār kuģa kapteini, virsniekiem un apkalpi jāuzņemas saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Sjerraleone, šķiet, nevar pierādīt, ka ir ieviests atbilstīgs sankciju režīms, kas ļautu apkarot NNN zveju saskaņā ar IPOA IUU 21. punktā sniegto ieteikumu. Turklāt Sjerraleone, šķiet, nav ņēmusi vērā IPOA IUU 24. punkta ieteikumus, kuros karoga valstis tiek aicinātas nodrošināt visaptverošu un efektīvu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību no tās uzsākšanas brīža līdz izkraušanas vietai un galamērķim, tostarp ieviešot VMS saskaņā ar attiecīgajiem valsts, reģionālajiem un starptautiskajiem standartiem.

| (27) | Ņemot vērā šajā lēmuma iedaļā izklāstītos faktus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 5. punktu ir skaidras norādes, ka Sjerraleone nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti attiecībā uz sadarbību un izpildi. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā šajā lēmuma iedaļā izklāstītos faktus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 5. punktu ir skaidras norādes, ka Sjerraleone nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti attiecībā uz sadarbību un izpildi.

3.3.   Starptautisko noteikumu neīstenošana (NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkts)

| (28) | Sjerraleone 1994. gadā ir ratificējusi UNCLOS un ir ICCAT un IOTC līgumslēdzēja puse. |
| --- | --- |

(28)

Sjerraleone 1994. gadā ir ratificējusi UNCLOS un ir ICCAT un IOTC līgumslēdzēja puse.

| (29) | No 2009. līdz 2012. gadam ICCAT Sjerraleoni bija noteikusi par tādu valsti, kas nav nodrošinājusi atbilstību. Noteiktais statuss tika atcelts 2013. gadā, taču bažas raisīja 2014. gada situācija, jo 2015. gadā ICCAT nesaņēma gada ziņojumus vai atbilstības tabulas. Turklāt IOTC sagatavotajā atbilstības ziņojumā par Sjerraleoni ir minēti vairāki atkārtoti neatbilstības gadījumi, jo īpaši – vispārīga neatbilstība IOTC pasākumiem un ziņojumu un informācijas nesniegšana saskaņā ar Rezolūcijām 12/11, 01/06, 10/09, SC04 un S17. Sjerraleone ir tikai ICCAT un IOTC līgumslēdzēja puse, un, neraugoties uz tās zvejas kuģu flotes struktūru un darbības apgabalu, tā nav nevienas citas RZPO puse. |
| --- | --- |

(29)

No 2009. līdz 2012. gadam ICCAT Sjerraleoni bija noteikusi par tādu valsti, kas nav nodrošinājusi atbilstību. Noteiktais statuss tika atcelts 2013. gadā, taču bažas raisīja 2014. gada situācija, jo 2015. gadā ICCAT nesaņēma gada ziņojumus vai atbilstības tabulas. Turklāt IOTC sagatavotajā atbilstības ziņojumā par Sjerraleoni ir minēti vairāki atkārtoti neatbilstības gadījumi, jo īpaši – vispārīga neatbilstība IOTC pasākumiem un ziņojumu un informācijas nesniegšana saskaņā ar Rezolūcijām 12/11, 01/06, 10/09, SC04 un S17. Sjerraleone ir tikai ICCAT un IOTC līgumslēdzēja puse, un, neraugoties uz tās zvejas kuģu flotes struktūru un darbības apgabalu, tā nav nevienas citas RZPO puse.

| (30) | Sjerraleones atbilstības problēmas ICCAT un IOTC parāda, ka tā nav izpildījusi pienākumus, kas tai kā karoga valstij noteikti UNCLOS 94. pantā un IPOA IUU 24. punktā. |
| --- | --- |

(30)

Sjerraleones atbilstības problēmas ICCAT un IOTC parāda, ka tā nav izpildījusi pienākumus, kas tai kā karoga valstij noteikti UNCLOS 94. pantā un IPOA IUU 24. punktā.

| (31) | Sjerraleone nav ratificējusi citus starptautiskos tiesību aktus par zvejniecības pārvaldību, izņemot UNCLOS. Sjerraleones veikums starptautisko instrumentu īstenošanas jomā neatbilst IPOA IUU 11. punkta ieteikumiem, kuros valstis aicinātas prioritāri ratificēt vai pieņemt Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgumu par UNCLOS īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA) un FAO atbilstības nolīgumu vai pievienoties tiem. Tas ir pretrunā arī ar 14. punktu, kurā noteikts, ka valstīm būtu pilnībā un efektīvi jāīsteno Rīcības kodekss un ar to saistītie starptautiskie rīcības plāni. |
| --- | --- |

(31)

Sjerraleone nav ratificējusi citus starptautiskos tiesību aktus par zvejniecības pārvaldību, izņemot UNCLOS. Sjerraleones veikums starptautisko instrumentu īstenošanas jomā neatbilst IPOA IUU 11. punkta ieteikumiem, kuros valstis aicinātas prioritāri ratificēt vai pieņemt Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgumu par UNCLOS īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA) un FAO atbilstības nolīgumu vai pievienoties tiem. Tas ir pretrunā arī ar 14. punktu, kurā noteikts, ka valstīm būtu pilnībā un efektīvi jāīsteno Rīcības kodekss un ar to saistītie starptautiskie rīcības plāni.

| (32) | Turklāt, tā kā Sjerraleonē nav specializētu zvejas ostu, zvejas kuģi [nozvejas] izkrauj tieši uzņēmumu kuģu piestātnēs vai tirdzniecības ostā. Sjerraleone nav ratificējusi 2009. gada FAO Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem (PSMA). |
| --- | --- |

(32)

Turklāt, tā kā Sjerraleonē nav specializētu zvejas ostu, zvejas kuģi [nozvejas] izkrauj tieši uzņēmumu kuģu piestātnēs vai tirdzniecības ostā. Sjerraleone nav ratificējusi 2009. gada FAO Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem (PSMA).

| (33) | Pretēji ieteikumiem IPOA IUU 25.–27. punktā Sjerraleone nav izstrādājusi nacionālo rīcības plānu cīņai pret NNN zveju. |
| --- | --- |

(33)

Pretēji ieteikumiem IPOA IUU 25.–27. punktā Sjerraleone nav izstrādājusi nacionālo rīcības plānu cīņai pret NNN zveju.

| (34) | Turklāt, kā minēts 17. apsvērumā, Sjerraleones starptautisko reģistru pārvalda privāts uzņēmums, kurš atrodas ārpus Sjerraleones, un tā, šķiet, nav nodrošinājusi, ka kuģiem, kas kuģo ar Sjerraleones karogu, ir patiesa saikne ar valsti. Tas ir pretrunā ar UNCLOS 91. pantu, kurš paredz, ka ir jāpastāv patiesai saiknei starp karoga valsti un tās kuģiem. |
| --- | --- |

(34)

Turklāt, kā minēts 17. apsvērumā, Sjerraleones starptautisko reģistru pārvalda privāts uzņēmums, kurš atrodas ārpus Sjerraleones, un tā, šķiet, nav nodrošinājusi, ka kuģiem, kas kuģo ar Sjerraleones karogu, ir patiesa saikne ar valsti. Tas ir pretrunā ar UNCLOS 91. pantu, kurš paredz, ka ir jāpastāv patiesai saiknei starp karoga valsti un tās kuģiem.

| (35) | Ņemot vērā šajā lēmuma iedaļā izklāstītos faktus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu ir skaidras norādes, ka Sjerraleone nav izpildījusi pienākumus, kuri saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem, regulējumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. |
| --- | --- |

(35)

Ņemot vērā šajā lēmuma iedaļā izklāstītos faktus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu ir skaidras norādes, ka Sjerraleone nav izpildījusi pienākumus, kuri saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem, regulējumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

3.4.   Jaunattīstības valstu īpašie ierobežojumi

| (36) | Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu (ANO TAI) (5) 2015. gadā Sjerraleone bija valsts ar zemu tautas attīstības indeksu (181. no 188 valstīm). |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu (ANO TAI) (5) 2015. gadā Sjerraleone bija valsts ar zemu tautas attīstības indeksu (181. no 188 valstīm).

| (37) | Lai gan varētu būt konkrēti iespēju ierobežojumi attiecībā uz uzraudzību, kontroli un pārraudzību, Sjerraleones īpašie ierobežojumi, kas izriet no tās attīstības līmeņa, neattaisno visus iepriekšējās iedaļās minētos trūkumus. Tas jo īpaši attiecas uz zvejas kuģu reģistrāciju Sjerraleones starptautiskajā reģistrā un zināšanu trūkumu par šiem kuģiem. |
| --- | --- |

(37)

Lai gan varētu būt konkrēti iespēju ierobežojumi attiecībā uz uzraudzību, kontroli un pārraudzību, Sjerraleones īpašie ierobežojumi, kas izriet no tās attīstības līmeņa, neattaisno visus iepriekšējās iedaļās minētos trūkumus. Tas jo īpaši attiecas uz zvejas kuģu reģistrāciju Sjerraleones starptautiskajā reģistrā un zināšanu trūkumu par šiem kuģiem.

| (38) | Šķiet, ka konstatētās nepilnības galvenokārt izriet no administratīvās vides, kas nav atbilstoša, lai Sjerraleone varētu faktiski un rezultatīvi izpildīt savus karoga, piekrastes, ostas un tirgus valsts pienākumus. Sjerraleone ir saņēmusi atbalstu no reģionālajām iniciatīvām, kuru mērķis ir stiprināt pārvaldību un apkarot NNN zveju, tostarp uzlabojot MCS. Tomēr pārvaldības problēmu dēļ šis finansējums 2015. gadā tika apturēts, un bez šiem līdzekļiem Sjerraleones JOC nevar efektīvi darboties. |
| --- | --- |

(38)

Šķiet, ka konstatētās nepilnības galvenokārt izriet no administratīvās vides, kas nav atbilstoša, lai Sjerraleone varētu faktiski un rezultatīvi izpildīt savus karoga, piekrastes, ostas un tirgus valsts pienākumus. Sjerraleone ir saņēmusi atbalstu no reģionālajām iniciatīvām, kuru mērķis ir stiprināt pārvaldību un apkarot NNN zveju, tostarp uzlabojot MCS. Tomēr pārvaldības problēmu dēļ šis finansējums 2015. gadā tika apturēts, un bez šiem līdzekļiem Sjerraleones JOC nevar efektīvi darboties.

| (39) | Ņemot vērā šajā lēmuma iedaļā izklāstītos faktus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka Sjerraleones attīstības līmenis ir tas, kas pasliktina zvejniecības pārvaldības stāvokli un vispārējo darbību. Tomēr, ņemot vērā konstatēto Sjerraleones trūkumu būtību, valsts attīstības līmenis nevar pilnībā attaisnot vai citādi pamatot Sjerraleones kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts kopējo veikumu attiecībā uz zvejniecībām un pasākumu nepietiekamību, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā šajā lēmuma iedaļā izklāstītos faktus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka Sjerraleones attīstības līmenis ir tas, kas pasliktina zvejniecības pārvaldības stāvokli un vispārējo darbību. Tomēr, ņemot vērā konstatēto Sjerraleones trūkumu būtību, valsts attīstības līmenis nevar pilnībā attaisnot vai citādi pamatot Sjerraleones kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts kopējo veikumu attiecībā uz zvejniecībām un pasākumu nepietiekamību, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju.

4.   SECINĀJUMS PAR NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA NOTEIKŠANAS IESPĒJAMĪBU

| (40) | Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz to, ka Sjerraleone kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts nav izpildījusi savus starptautiskajos tiesību aktos noteiktos pienākumus un nav veikusi pasākumus, lai novērstu, aizkavētu, un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo minētajai valstij par iespējamību, ka Komisija var tai noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu NNN zvejas apkarošanā. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz to, ka Sjerraleone kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts nav izpildījusi savus starptautiskajos tiesību aktos noteiktos pienākumus un nav veikusi pasākumus, lai novērstu, aizkavētu, un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo minētajai valstij par iespējamību, ka Komisija var tai noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu NNN zvejas apkarošanā.

| (41) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. panta 1. punktu Komisijai būtu jāpaziņo Sjerraleonei par iespējamību, ka tai var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Turklāt Komisijai attiecībā uz Sjerraleoni būtu jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā minētie pasākumi. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, būtu jānosaka termiņš, kurā minētā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. panta 1. punktu Komisijai būtu jāpaziņo Sjerraleonei par iespējamību, ka tai var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Turklāt Komisijai attiecībā uz Sjerraleoni būtu jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā minētie pasākumi. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, būtu jānosaka termiņš, kurā minētā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju.

| (42) | Turklāt būtu jānorāda, ka paziņošana Sjerraleonei par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā, |
| --- | --- |

(42)

Turklāt būtu jānorāda, ka paziņošana Sjerraleonei par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Sjerraleones Republikai paziņo par iespējamību, ka Komisija var to noteikt par nesadarbīgu trešo valsti cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.

Briselē, 2016. gada 21. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

1

(2)  Attiecīgās RZPO ir CCAMLR, SEAFO, GFCM, NEAFC, NAFO un IOTC. Informācija no http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2015.199.01.0012.01.ENG

2

CCAMLR

SEAFO

GFCM

NEAFC

NAFO

IOTC

(3)  Sk. Regulas (ES) Nr. 468/2010 pielikuma B daļu.

3

(4)  1994. gada Zvejniecības pārvaldības un attīstības dekrēts un 1995. gada zvejniecības noteikumi.

4

(5)  Informācija no http://hdr.undp.org/sites/default/files/2015_human_development_report_1.pdf

5

---

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/14

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2016. gada 21. aprīlis)

par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

(2016/C 144/07)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (1), un jo īpaši tās 32. pantu,

tā kā:

1.   IEVADS

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (NNN zvejas regula) ir izveidota Savienības sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (NNN zvejas regula) ir izveidota Savienības sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.

| (2) | NNN zvejas regulas VI nodaļā paredzēta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz šādām valstīm, šādu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no šāda saraksta, šāda saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem. |
| --- | --- |

(2)

NNN zvejas regulas VI nodaļā paredzēta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz šādām valstīm, šādu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no šāda saraksta, šāda saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem.

| (3) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisijai jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tām var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Šādam paziņojumam ir pagaidu raksturs. Paziņojums jāpamato ar NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt Komisijai attiecībā uz paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm ir jāveic visi minētās regulas 32. pantā noteiktie pasākumi. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, jānodrošina iespēja minētajām valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – jāiekļauj rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veiktie pasākumi. Komisijai jādod paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un piemērots laikposms situācijas labošanai. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisijai jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tām var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Šādam paziņojumam ir pagaidu raksturs. Paziņojums jāpamato ar NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt Komisijai attiecībā uz paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm ir jāveic visi minētās regulas 32. pantā noteiktie pasākumi. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, jānodrošina iespēja minētajām valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – jāiekļauj rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veiktie pasākumi. Komisijai jādod paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un piemērots laikposms situācijas labošanai.

| (4) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai jānosaka tās trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij jānosaka nesadarbīgas trešās valsts statuss, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai jānosaka tās trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij jānosaka nesadarbīgas trešās valsts statuss, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

| (5) | Nesadarbīgas trešās valsts statusa noteikšana jāpamato ar visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Nesadarbīgas trešās valsts statusa noteikšana jāpamato ar visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā.

| (6) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padomei jāizveido nesadarbīgu trešo valstu saraksts. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padomei jāizveido nesadarbīgu trešo valstu saraksts. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā.

| (7) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu nozvejas sertifikātus, kurus apstiprinājušas trešo valstu karoga valstis, pieņem ar nosacījumu, ka Komisija no attiecīgās karoga valsts ir saņēmusi paziņojumu par to, ka tā ir ieviesusi pasākumus attiecīgo trešo valstu zvejas kuģiem piemērojamo normatīvo aktu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu nozvejas sertifikātus, kurus apstiprinājušas trešo valstu karoga valstis, pieņem ar nosacījumu, ka Komisija no attiecīgās karoga valsts ir saņēmusi paziņojumu par to, ka tā ir ieviesusi pasākumus attiecīgo trešo valstu zvejas kuģiem piemērojamo normatīvo aktu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei.

| (8) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisijai administratīvi jāsadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz minētās regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisijai administratīvi jāsadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz minētās regulas īstenošanu.

2.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ TRINIDĀDAS UN TOBĀGO REPUBLIKU

| (9) | Trinidādas un Tobāgo Republika (turpmāk “Trinidāda un Tobāgo”) nav iesniegusi Komisijai savu kā karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Trinidādas un Tobāgo Republika (turpmāk “Trinidāda un Tobāgo”) nav iesniegusi Komisijai savu kā karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu.

| (10) | No 2014. līdz 2016. gadam Komisija administratīvi sadarbojās ar Trinidādas un Tobāgo iestādēm. Šī sadarbība aptvēra jautājumus par to, kā Trinidāda un Tobāgo īsteno, kontrolē un izpilda normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Sadarbība ietvēra apmaiņu ar mutiskām un rakstiskām piezīmēm, kā arī apmeklējumus uz vietas. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz pasākumiem, ko Trinidāda un Tobāgo ieviesusi, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas jāievēro tās zvejas kuģiem, un informāciju par pasākumiem, kurus Trinidāda un Tobāgo veikusi, lai izpildītu savus pienākumus NNN zvejas apkarošanā. |
| --- | --- |

(10)

No 2014. līdz 2016. gadam Komisija administratīvi sadarbojās ar Trinidādas un Tobāgo iestādēm. Šī sadarbība aptvēra jautājumus par to, kā Trinidāda un Tobāgo īsteno, kontrolē un izpilda normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Sadarbība ietvēra apmaiņu ar mutiskām un rakstiskām piezīmēm, kā arī apmeklējumus uz vietas. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz pasākumiem, ko Trinidāda un Tobāgo ieviesusi, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas jāievēro tās zvejas kuģiem, un informāciju par pasākumiem, kurus Trinidāda un Tobāgo veikusi, lai izpildītu savus pienākumus NNN zvejas apkarošanā.

| (11) | Trinidāda un Tobāgo ir Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS), Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīguma par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA) un Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) līgumslēdzēja puse. |
| --- | --- |

(11)

Trinidāda un Tobāgo ir Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS), Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīguma par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA) un Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) līgumslēdzēja puse.

| (12) | Lai novērtētu, kā Trinidāda un Tobāgo karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts statusā pilda starptautiskos pienākumus, ko paredz 11. apsvērumā minētie starptautiskie nolīgumi un ko noteikušas attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), Komisija pieprasīja, apkopoja un analizēja visu nepieciešamo informāciju. |
| --- | --- |

(12)

Lai novērtētu, kā Trinidāda un Tobāgo karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts statusā pilda starptautiskos pienākumus, ko paredz 11. apsvērumā minētie starptautiskie nolīgumi un ko noteikušas attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), Komisija pieprasīja, apkopoja un analizēja visu nepieciešamo informāciju.

3.   IESPĒJAMĪBA, KA TRINIDĀDAS UN TOBĀGO REPUBLIKU VAR NOTEIKT PAR NESADARBĪGU TREŠO VALSTI

| (13) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija analizēja Trinidādai un Tobāgo kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij noteiktos pienākumus. Minētajā analīzē Komisija ņēma vērā kritērijus, kas minēti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā un piemērojamajos starptautiskajos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija analizēja Trinidādai un Tobāgo kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij noteiktos pienākumus. Minētajā analīzē Komisija ņēma vērā kritērijus, kas minēti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā un piemērojamajos starptautiskajos tiesību aktos.

3.1.   NNN zvejas darbību un NNN zvejas produktu tirdzniecības plūsmu regulāra konstatēšana (NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkts)

| (14) | Šeit turpmāk un 3.2. iedaļā aprakstīto iemeslu dēļ Trinidādas un Tobāgo zvejniecības pārvaldības tiesiskais regulējums, kas balstīts galvenokārt uz 1916. gada Zvejniecības likumu (2) un 1986. gada Arhipelāga ūdeņu un ekskluzīvās ekonomikas zonas likumu (3), šķiet, neparedz pasākumus, kas vajadzīgi, lai efektīvi kontrolētu Trinidādas un Tobāgo karoga kuģus un trešo valstu kuģus Trinidādas un Tobāgo ūdeņos un ostās. |
| --- | --- |

(14)

Šeit turpmāk un 3.2. iedaļā aprakstīto iemeslu dēļ Trinidādas un Tobāgo zvejniecības pārvaldības tiesiskais regulējums, kas balstīts galvenokārt uz 1916. gada Zvejniecības likumu (2) un 1986. gada Arhipelāga ūdeņu un ekskluzīvās ekonomikas zonas likumu (3), šķiet, neparedz pasākumus, kas vajadzīgi, lai efektīvi kontrolētu Trinidādas un Tobāgo karoga kuģus un trešo valstu kuģus Trinidādas un Tobāgo ūdeņos un ostās.

| (15) | Pamatojoties uz informāciju, ko Komisija ieguvusi apmeklējumā uz vietas, un uz publiski pieejamo informāciju, ir skaidras norādes, ka Trinidāda un Tobāgo nevar sniegt informāciju par atklātās jūras zvejas flotes nozvejoto tālu migrējošo sugu zivju raksturlielumiem vai zvejas produktiem, kas tās ostās izkrauti vai pārkrauti citā kuģī, un minēto produktu tirdzniecības plūsmām. |
| --- | --- |

(15)

Pamatojoties uz informāciju, ko Komisija ieguvusi apmeklējumā uz vietas, un uz publiski pieejamo informāciju, ir skaidras norādes, ka Trinidāda un Tobāgo nevar sniegt informāciju par atklātās jūras zvejas flotes nozvejoto tālu migrējošo sugu zivju raksturlielumiem vai zvejas produktiem, kas tās ostās izkrauti vai pārkrauti citā kuģī, un minēto produktu tirdzniecības plūsmām.

| (16) | Ņemot vērā acīmredzamo izsekojamības trūkumu un to, ka Trinidādas un Tobāgo iestādēm nav informācijas par zivīm, ko tās karoga kuģi vai trešo valstu karoga kuģi izkrāvuši vai pārkrāvuši citā kuģī tās ostās, ir maz ticams, ka Trinidāda un Tobāgo var nodrošināt, ka valstī tirgotie zvejas produkti nav iegūti NNN zvejā. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā acīmredzamo izsekojamības trūkumu un to, ka Trinidādas un Tobāgo iestādēm nav informācijas par zivīm, ko tās karoga kuģi vai trešo valstu karoga kuģi izkrāvuši vai pārkrāvuši citā kuģī tās ostās, ir maz ticams, ka Trinidāda un Tobāgo var nodrošināt, ka valstī tirgotie zvejas produkti nav iegūti NNN zvejā.

| (17) | Šajā sakarā šķiet, ka Trinidāda un Tobāgo nav izpildījusi UNFSA 23. pantā ostas valstīm noteikto pienākumu veikt pasākumus, lai veicinātu starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti, tostarp ostā pārbaudīt dokumentus, zvejas rīkus un nozvejas un aizliegt izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī, ja atklāts, ka nozveja ir gūta tādā veidā, kas apdraud minētos starptautiskos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Turklāt Trinidāda un Tobāgo, šķiet, nav ņēmusi vērā FAO Starptautiskā nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāna (IPOA IUU) 24. punkta ieteikumus, kuros karoga valstis tiek aicinātas nodrošināt visaptverošu un efektīvu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību no tās uzsākšanas brīža līdz izkraušanas vietai un galamērķim, un IPOA IUU 71. punktu, kurā valstis aicinātas veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai tirgū nodrošinātu pārredzamību un zivju vai zivju produktu izsekojamību. Tāpat, šķiet, tā nav ievērojusi FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksa (FAO Rīcības kodekss) 11. pantu, kurā aprakstīta laba pēczvejas pasākumu prakse un atbildīga starptautiskā tirdzniecība. |
| --- | --- |

(17)

Šajā sakarā šķiet, ka Trinidāda un Tobāgo nav izpildījusi UNFSA 23. pantā ostas valstīm noteikto pienākumu veikt pasākumus, lai veicinātu starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti, tostarp ostā pārbaudīt dokumentus, zvejas rīkus un nozvejas un aizliegt izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī, ja atklāts, ka nozveja ir gūta tādā veidā, kas apdraud minētos starptautiskos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Turklāt Trinidāda un Tobāgo, šķiet, nav ņēmusi vērā FAO Starptautiskā nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāna (IPOA IUU) 24. punkta ieteikumus, kuros karoga valstis tiek aicinātas nodrošināt visaptverošu un efektīvu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību no tās uzsākšanas brīža līdz izkraušanas vietai un galamērķim, un IPOA IUU 71. punktu, kurā valstis aicinātas veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai tirgū nodrošinātu pārredzamību un zivju vai zivju produktu izsekojamību. Tāpat, šķiet, tā nav ievērojusi FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksa (FAO Rīcības kodekss) 11. pantu, kurā aprakstīta laba pēczvejas pasākumu prakse un atbildīga starptautiskā tirdzniecība.

| (18) | Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Trinidādas un Tobāgo paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu ir skaidras norādes, ka Trinidāda un Tobāgo nepilda savus pienākumus, kas tai kā karoga un tirgus valstij uzlikti ar starptautiskajiem tiesību aktiem, novērst NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu tās tirgū. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Trinidādas un Tobāgo paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 31. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu ir skaidras norādes, ka Trinidāda un Tobāgo nepilda savus pienākumus, kas tai kā karoga un tirgus valstij uzlikti ar starptautiskajiem tiesību aktiem, novērst NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu tās tirgū.

3.2.   Nesadarbošanās un noteikumu neizpilde (NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkts)

| (19) | Kaut arī Trinidādas un Tobāgo iestādes kopumā sadarbojās, sniedzot atbildes un nodrošinot atgriezenisko saiti saistībā ar informācijas pieprasījumiem, sniegto atbilžu ticamību un pareizību mazināja un negatīvi ietekmēja novecojušais tiesiskais regulējums, kurš, šķiet, nav saskaņā ar starptautisko tiesību saistībām, un zvejniecības pārvaldības sistēmas nepārredzamība (kā minēts 3.1. iedaļā un aprakstīts 20. līdz 23. apsvērumā). Trinidādas un Tobāgo iestādes iesniedza jauna zvejniecības pārvaldības likuma projektu, taču to vēl nevarēja uzskatīt par atbilstošu starptautiskajām saistībām. |
| --- | --- |

(19)

Kaut arī Trinidādas un Tobāgo iestādes kopumā sadarbojās, sniedzot atbildes un nodrošinot atgriezenisko saiti saistībā ar informācijas pieprasījumiem, sniegto atbilžu ticamību un pareizību mazināja un negatīvi ietekmēja novecojušais tiesiskais regulējums, kurš, šķiet, nav saskaņā ar starptautisko tiesību saistībām, un zvejniecības pārvaldības sistēmas nepārredzamība (kā minēts 3.1. iedaļā un aprakstīts 20. līdz 23. apsvērumā). Trinidādas un Tobāgo iestādes iesniedza jauna zvejniecības pārvaldības likuma projektu, taču to vēl nevarēja uzskatīt par atbilstošu starptautiskajām saistībām.

| (20) | Trinidāda un Tobāgo ir galvenā ostas valsts Austrumkarību reģionā. Trinidādas un Tobāgo ostās trešo valstu karoga kuģi izkrauj un pārkrauj citā kuģī transzonālo un tālu migrējošo sugu zivis. Neraugoties uz to, oficiāla vai neoficiāla sadarbība ar attiecīgajām trešajām valstīm, šķiet, nenotiek. Turklāt Trinidādas un Tobāgo iestādes nevarēja sniegt informāciju, kuras trešās valstis ir iesaistītas minētajās darbībās tās ostās. |
| --- | --- |

(20)

Trinidāda un Tobāgo ir galvenā ostas valsts Austrumkarību reģionā. Trinidādas un Tobāgo ostās trešo valstu karoga kuģi izkrauj un pārkrauj citā kuģī transzonālo un tālu migrējošo sugu zivis. Neraugoties uz to, oficiāla vai neoficiāla sadarbība ar attiecīgajām trešajām valstīm, šķiet, nenotiek. Turklāt Trinidādas un Tobāgo iestādes nevarēja sniegt informāciju, kuras trešās valstis ir iesaistītas minētajās darbībās tās ostās.

| (21) | Novecojušajā zvejniecības tiesiskajā regulējumā nav iekļauti vispārīgi principi un pasākumi saistībā ar zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību, kā noteikts piemērojamajos starptautiskajos tiesību aktos. Turklāt Trinidādas un Tobāgo tiesiskais regulējums neaptver NNN zvejas darbības. Šajā sakarā pašreizējā tiesiskajā regulējumā nav smagu pārkāpumu definīcijas un visaptveroša saraksta ar smagiem nodarījumiem, par ko piemērojamas samērīgi bargas sankcijas. Naudas sodu apmērs nav sasaistīts ar nelegāli nozvejoto zivju vērtību un tāpēc likumpārkāpējiem automātiski neatņem ieguvumus no nelikumīgām darbībām. Tādēļ sankcijas to pašreizējā veidā nav visaptverošas un pietiekami bargas, lai nodrošinātu to preventīvo funkciju. |
| --- | --- |

(21)

Novecojušajā zvejniecības tiesiskajā regulējumā nav iekļauti vispārīgi principi un pasākumi saistībā ar zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību, kā noteikts piemērojamajos starptautiskajos tiesību aktos. Turklāt Trinidādas un Tobāgo tiesiskais regulējums neaptver NNN zvejas darbības. Šajā sakarā pašreizējā tiesiskajā regulējumā nav smagu pārkāpumu definīcijas un visaptveroša saraksta ar smagiem nodarījumiem, par ko piemērojamas samērīgi bargas sankcijas. Naudas sodu apmērs nav sasaistīts ar nelegāli nozvejoto zivju vērtību un tāpēc likumpārkāpējiem automātiski neatņem ieguvumus no nelikumīgām darbībām. Tādēļ sankcijas to pašreizējā veidā nav visaptverošas un pietiekami bargas, lai nodrošinātu to preventīvo funkciju.

| (22) | Lauksaimniecības, zemes un zivsaimniecības ministrijas Zivsaimniecības nodaļas sastāvā neietilpst zvejniecības uzraudzības, pārraudzības un izpildes struktūrvienība. Trinidādas un Tobāgo karoga kuģu zvejas darbības neatkarīgi no vietas, kur tās tiek veiktas, un trešo valstu karoga kuģu zvejas darbības Trinidādas un Tobāgo ūdeņos un ostās, šķiet, netiek kontrolētas. Ne visi pusrūpnieciskās un rūpnieciskās zvejas kuģi (virs 24 m), kas kuģo ar Trinidādas un Tobāgo karogu, ir aprīkoti ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS), un kuģa žurnāli nav obligāti. Nav novērotāju programmas. Turklāt nedarbojas zvejas uzraudzības centrs. |
| --- | --- |

(22)

Lauksaimniecības, zemes un zivsaimniecības ministrijas Zivsaimniecības nodaļas sastāvā neietilpst zvejniecības uzraudzības, pārraudzības un izpildes struktūrvienība. Trinidādas un Tobāgo karoga kuģu zvejas darbības neatkarīgi no vietas, kur tās tiek veiktas, un trešo valstu karoga kuģu zvejas darbības Trinidādas un Tobāgo ūdeņos un ostās, šķiet, netiek kontrolētas. Ne visi pusrūpnieciskās un rūpnieciskās zvejas kuģi (virs 24 m), kas kuģo ar Trinidādas un Tobāgo karogu, ir aprīkoti ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS), un kuģa žurnāli nav obligāti. Nav novērotāju programmas. Turklāt nedarbojas zvejas uzraudzības centrs.

| (23) | Tā kā acīmredzami trūkst atbilstoša tiesiskā regulējuma un kontroles līdzekļu, efektīva izpilde ir tikpat kā neiespējama. Šķiet, ka vienīgā informācija, ko saņem Trinidādas un Tobāgo iestādes, ir zvejas reisu ziņojumi, kurus aizpilda un iesniedz operatori. Pašreizējā situācijā attiecīgo NNN zvejas darbību vēsturi, raksturu, apstākļus, apjomu un smaguma pakāpi nevar pienācīgi izvērtēt. |
| --- | --- |

(23)

Tā kā acīmredzami trūkst atbilstoša tiesiskā regulējuma un kontroles līdzekļu, efektīva izpilde ir tikpat kā neiespējama. Šķiet, ka vienīgā informācija, ko saņem Trinidādas un Tobāgo iestādes, ir zvejas reisu ziņojumi, kurus aizpilda un iesniedz operatori. Pašreizējā situācijā attiecīgo NNN zvejas darbību vēsturi, raksturu, apstākļus, apjomu un smaguma pakāpi nevar pienācīgi izvērtēt.

| (24) | Trinidādas un Tobāgo nepilnības, kas aprakstītas 20. apsvērumā, tai liedz ievērot UNCLOS 63., 64., 117.–119. pantu, kuros noteikts pienākums visām valstīm sadarboties jūras dzīvo resursu, tai skaitā transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo sugu zivju, saglabāšanas un pārvaldības jomā. UNFSA 7., 8. un 20. pantā turklāt ir paredzēts valstu pienākums sadarboties, lai noteiktu atbilstošus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un nodrošinātu atbilstību šādiem pasākumiem un to izpildi. Tas ir papildus precizēts IPOA IUU 28. un 51. punktā, kuros sīkāk aprakstīta valstu tiešas sadarbības prakse, tostarp piekrastes valstīm pieejamo datu vai informācijas apmaiņa. |
| --- | --- |

(24)

Trinidādas un Tobāgo nepilnības, kas aprakstītas 20. apsvērumā, tai liedz ievērot UNCLOS 63., 64., 117.–119. pantu, kuros noteikts pienākums visām valstīm sadarboties jūras dzīvo resursu, tai skaitā transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo sugu zivju, saglabāšanas un pārvaldības jomā. UNFSA 7., 8. un 20. pantā turklāt ir paredzēts valstu pienākums sadarboties, lai noteiktu atbilstošus saglabāšanas un pārvaldības pasākumus un nodrošinātu atbilstību šādiem pasākumiem un to izpildi. Tas ir papildus precizēts IPOA IUU 28. un 51. punktā, kuros sīkāk aprakstīta valstu tiešas sadarbības prakse, tostarp piekrastes valstīm pieejamo datu vai informācijas apmaiņa.

| (25) | Trinidādas un Tobāgo tiesiskais regulējums, tai skaitā izpildes pasākumi, šķiet, neatbilst UNCLOS 61., 62., 117.–119. panta un UNFSA 5.–23. panta pamatprasībām. Lēmuma 21. līdz 23. apsvērumā aprakstītie fakti liecina, ka Trinidāda un Tobāgo neizpilda UNCLOS 94. panta nosacījumus, kas paredz, ka karoga valstij jurisdikcija pār kuģiem, kas peld ar tās karogu, un pār kuģa kapteini, virsniekiem un apkalpi jāuzņemas saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Aprakstītā Trinidādas un Tobāgo rīcība attiecībā uz tās kuģiem ir pretrunā arī ar UNFSA 18. panta 3. punktu, kurā noteikti pasākumi, kas valstij jāveic attiecībā uz kuģiem, kas kuģo ar tās karogu. Turklāt Trinidāda un Tobāgo kā karoga valsts nepilda savus atbilstības un noteikumu izpildes pienākumus, kas noteikti UNFSA 19. pantā, jo tā nespēja pierādīt, ka tā rīkojās un darbojās saskaņā ar sīki izstrādātajiem noteikumiem, kas paredzēti minētajā pantā. Konkrētāk, sankciju sistēma neatbilst UNFSA 19. panta 2. punktam, kurā noteikts, ka sankcijas, ko piemēro par pārkāpumiem, ir atbilstīgi bargas, lai efektīvi nodrošinātu nosacījumu ievērošanu un atturētu no pārkāpumiem neatkarīgi no tā, kur tie notiek, kā arī atņem pārkāpējiem ieguvumus no nelikumīgas darbības. Turklāt Trinidāda un Tobāgo, šķiet, nav ņēmusi vērā IPOA IUU 24. punkta ieteikumus, kuros karoga valstis tiek aicinātas nodrošināt visaptverošu un efektīvu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību no tās uzsākšanas brīža līdz izkraušanas vietai un galamērķim, tostarp ieviešot VMS saskaņā ar attiecīgajiem valsts, reģionālajiem un starptautiskajiem standartiem. |
| --- | --- |

(25)

Trinidādas un Tobāgo tiesiskais regulējums, tai skaitā izpildes pasākumi, šķiet, neatbilst UNCLOS 61., 62., 117.–119. panta un UNFSA 5.–23. panta pamatprasībām. Lēmuma 21. līdz 23. apsvērumā aprakstītie fakti liecina, ka Trinidāda un Tobāgo neizpilda UNCLOS 94. panta nosacījumus, kas paredz, ka karoga valstij jurisdikcija pār kuģiem, kas peld ar tās karogu, un pār kuģa kapteini, virsniekiem un apkalpi jāuzņemas saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Aprakstītā Trinidādas un Tobāgo rīcība attiecībā uz tās kuģiem ir pretrunā arī ar UNFSA 18. panta 3. punktu, kurā noteikti pasākumi, kas valstij jāveic attiecībā uz kuģiem, kas kuģo ar tās karogu. Turklāt Trinidāda un Tobāgo kā karoga valsts nepilda savus atbilstības un noteikumu izpildes pienākumus, kas noteikti UNFSA 19. pantā, jo tā nespēja pierādīt, ka tā rīkojās un darbojās saskaņā ar sīki izstrādātajiem noteikumiem, kas paredzēti minētajā pantā. Konkrētāk, sankciju sistēma neatbilst UNFSA 19. panta 2. punktam, kurā noteikts, ka sankcijas, ko piemēro par pārkāpumiem, ir atbilstīgi bargas, lai efektīvi nodrošinātu nosacījumu ievērošanu un atturētu no pārkāpumiem neatkarīgi no tā, kur tie notiek, kā arī atņem pārkāpējiem ieguvumus no nelikumīgas darbības. Turklāt Trinidāda un Tobāgo, šķiet, nav ņēmusi vērā IPOA IUU 24. punkta ieteikumus, kuros karoga valstis tiek aicinātas nodrošināt visaptverošu un efektīvu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību no tās uzsākšanas brīža līdz izkraušanas vietai un galamērķim, tostarp ieviešot VMS saskaņā ar attiecīgajiem valsts, reģionālajiem un starptautiskajiem standartiem.

| (26) | Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 5. punktu ir skaidras norādes, ka sadarbošanās un noteikumu izpildes ziņā Trinidāda un Tobāgo kā karoga valsts nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstīto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 5. punktu ir skaidras norādes, ka sadarbošanās un noteikumu izpildes ziņā Trinidāda un Tobāgo kā karoga valsts nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem.

3.3.   Starptautisko noteikumu neīstenošana (NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkts)

| (27) | Komisija analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz Trinidādas un Tobāgo kā UNCLOS, UNFSA un ICCAT līgumslēdzējas puses statusu. |
| --- | --- |

(27)

Komisija analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz Trinidādas un Tobāgo kā UNCLOS, UNFSA un ICCAT līgumslēdzējas puses statusu.

| (28) | Kopš 2011. gada ICCAT oficiāli ziņo Trinidādai un Tobāgo (4), ka tā nav pilnībā un efektīvi izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar dažiem ICCAT ieteikumiem (jo īpaši Ieteikumu 05-09 par statistikas datu sniegšanas pienākuma izpildi, Ieteikumu 06-09 un Ieteikumu 12-04 par Atlantijas zilo marlīnu un balto marlīnu populācijas atjaunošanas plāna turpmāku nostiprināšanu un Ieteikumu 13-02 par zobenzivs saglabāšanu Atlantijas okeāna ziemeļu daļā). Turklāt ICCAT attiecībā uz Trinidādu un Tobāgo konstatēja šādus trūkumus: 1) nav iesniegti I uzdevuma dati par flotes parametriem; 2) nav iesniegti II uzdevuma dati par nozvejas apjomu; 3) nav iesniegtas atbilstības tabulas; 4) nav iesniegts zobenzivs zvejniecību attīstības vai pārvaldības plāns; 5) ICCAT nav saņēmusi atbildi uz tās 2014. gada vēstuli, kurā izteiktas bažas; 6) lielacu tunzivs/dzeltenspuru tunzivs zvejas kuģu saraksts tika saņemts pēc termiņa beigām; 7) gada ziņojums Pētniecības un statistikas pastāvīgajai komitejai (SCRS) tika saņemts ar novēlošanos; 8) nepārtraukta un aizvien lielāka buriniekzivju, marlīnu un šķēpnešu pārzveja. ICCAT 2015. gadā nosūtīja konstatācijas vēstuli (5) sakarā ar baltā marlīna un Atlantijas zilā marlīna nepārtrauktu un ievērojamu pārzveju, iekšēju pārvaldības pasākumu trūkumu attiecībā uz šīm zvejniecībām, kuģa žurnāla un tirdzniecības uzraudzības prasības neizpildi. |
| --- | --- |

(28)

Kopš 2011. gada ICCAT oficiāli ziņo Trinidādai un Tobāgo (4), ka tā nav pilnībā un efektīvi izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar dažiem ICCAT ieteikumiem (jo īpaši Ieteikumu 05-09 par statistikas datu sniegšanas pienākuma izpildi, Ieteikumu 06-09 un Ieteikumu 12-04 par Atlantijas zilo marlīnu un balto marlīnu populācijas atjaunošanas plāna turpmāku nostiprināšanu un Ieteikumu 13-02 par zobenzivs saglabāšanu Atlantijas okeāna ziemeļu daļā). Turklāt ICCAT attiecībā uz Trinidādu un Tobāgo konstatēja šādus trūkumus: 1) nav iesniegti I uzdevuma dati par flotes parametriem; 2) nav iesniegti II uzdevuma dati par nozvejas apjomu; 3) nav iesniegtas atbilstības tabulas; 4) nav iesniegts zobenzivs zvejniecību attīstības vai pārvaldības plāns; 5) ICCAT nav saņēmusi atbildi uz tās 2014. gada vēstuli, kurā izteiktas bažas; 6) lielacu tunzivs/dzeltenspuru tunzivs zvejas kuģu saraksts tika saņemts pēc termiņa beigām; 7) gada ziņojums Pētniecības un statistikas pastāvīgajai komitejai (SCRS) tika saņemts ar novēlošanos; 8) nepārtraukta un aizvien lielāka buriniekzivju, marlīnu un šķēpnešu pārzveja. ICCAT 2015. gadā nosūtīja konstatācijas vēstuli (5) sakarā ar baltā marlīna un Atlantijas zilā marlīna nepārtrauktu un ievērojamu pārzveju, iekšēju pārvaldības pasākumu trūkumu attiecībā uz šīm zvejniecībām, kuģa žurnāla un tirdzniecības uzraudzības prasības neizpildi.

| (29) | ICCAT Atbilstības komiteja ir uzsvērusi, ka “problēmas saistībā ar neziņošanu, novēlotiem iesniegumiem, nepilnīgu ziņošanu un nekvalitatīviem datiem aizvien kavē Pētniecības un statistikas pastāvīgās komitejas (SCRS) darbu, ko tā veic, lai novērtētu krājumus un sagatavotu pārvaldības ieteikumus. Novēlota vai nepilnīga ziņošana apgrūtina Sekretariāta darbu dokumentu sagatavošanā Komisijai un tās grupām un komitejām un mazina Atbilstības komitejas efektivitāti.” |
| --- | --- |

(29)

ICCAT Atbilstības komiteja ir uzsvērusi, ka “problēmas saistībā ar neziņošanu, novēlotiem iesniegumiem, nepilnīgu ziņošanu un nekvalitatīviem datiem aizvien kavē Pētniecības un statistikas pastāvīgās komitejas (SCRS) darbu, ko tā veic, lai novērtētu krājumus un sagatavotu pārvaldības ieteikumus. Novēlota vai nepilnīga ziņošana apgrūtina Sekretariāta darbu dokumentu sagatavošanā Komisijai un tās grupām un komitejām un mazina Atbilstības komitejas efektivitāti.”

| (30) | Trinidāda un Tobāgo nav nedz līgumslēdzēja puse Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijā (CCAMLR), nedz tās sadarbības partnere, kas nav līgumslēdzēja puse. Tomēr 2012.–2013. gadā CCAMLR attiecīgo valsti bija noteikusi par tādu, kas nav līgumslēdzēja puse un kura, iespējams, veic Dissostichus spp. zveju, izkraušanu un/vai tirdzniecību, taču nesadarbojas ar nozvejas dokumentēšanas shēmu (CDS) (6), kura 2000. gadā ieviesta, lai minēto sugu zivis izsekotu visā tirdzniecības ciklā, sākot no izkraušanas vietas. Noteiktais statuss tika saglabāts arī 2014. un 2015. gadā (7). |
| --- | --- |

(30)

Trinidāda un Tobāgo nav nedz līgumslēdzēja puse Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijā (CCAMLR), nedz tās sadarbības partnere, kas nav līgumslēdzēja puse. Tomēr 2012.–2013. gadā CCAMLR attiecīgo valsti bija noteikusi par tādu, kas nav līgumslēdzēja puse un kura, iespējams, veic Dissostichus spp. zveju, izkraušanu un/vai tirdzniecību, taču nesadarbojas ar nozvejas dokumentēšanas shēmu (CDS) (6), kura 2000. gadā ieviesta, lai minēto sugu zivis izsekotu visā tirdzniecības ciklā, sākot no izkraušanas vietas. Noteiktais statuss tika saglabāts arī 2014. un 2015. gadā (7).

| (31) | Lēmuma 28. līdz 30. apsvērumā izklāstīto faktu dēļ Trinidāda un Tobāgo nevar izpildīt sadarbošanās un saglabāšanas pienākumus, kas tai kā karoga valstij uzlikti saskaņā ar UNCLOS 117.–119. pantu. Turklāt Trinidāda un Tobāgo, šķiet, neievēro UNFSA 18. pantu, kas nosaka, ka valstīm, kuru kuģi zvejo atklātā jūrā, jāveic kontroles pasākumi, lai nodrošinātu, ka šie kuģi ievēro RZPO noteikumus. |
| --- | --- |

(31)

Lēmuma 28. līdz 30. apsvērumā izklāstīto faktu dēļ Trinidāda un Tobāgo nevar izpildīt sadarbošanās un saglabāšanas pienākumus, kas tai kā karoga valstij uzlikti saskaņā ar UNCLOS 117.–119. pantu. Turklāt Trinidāda un Tobāgo, šķiet, neievēro UNFSA 18. pantu, kas nosaka, ka valstīm, kuru kuģi zvejo atklātā jūrā, jāveic kontroles pasākumi, lai nodrošinātu, ka šie kuģi ievēro RZPO noteikumus.

| (32) | Visbeidzot, pretēji ieteikumiem IPOA IUU 25., 26. un 27. punktā Trinidāda un Tobāgo nav izstrādājusi nacionālo rīcības plānu cīņai pret NNN zveju. |
| --- | --- |

(32)

Visbeidzot, pretēji ieteikumiem IPOA IUU 25., 26. un 27. punktā Trinidāda un Tobāgo nav izstrādājusi nacionālo rīcības plānu cīņai pret NNN zveju.

| (33) | Ņemot vērā šajā lēmuma iedaļā izklāstītos faktus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu ir skaidras norādes, ka Trinidāda un Tobāgo nav izpildījusi pienākumus, kuri saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem, regulējumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā šajā lēmuma iedaļā izklāstītos faktus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu ir skaidras norādes, ka Trinidāda un Tobāgo nav izpildījusi pienākumus, kuri saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem, regulējumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

3.4.   Jaunattīstības valstu īpašie ierobežojumi

| (34) | Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu (ANO TAI) (8) 2015. gadā Trinidāda un Tobāgo bija valsts ar augstu tautas attīstības indeksu (64. no 188 valstīm). |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu (ANO TAI) (8) 2015. gadā Trinidāda un Tobāgo bija valsts ar augstu tautas attīstības indeksu (64. no 188 valstīm).

| (35) | Ņemot vērā minēto TAI klasifikāciju un 2015. gada apmeklējuma laikā izdarītos novērojumus, nav pierādījumu tam, ka Trinidādas un Tobāgo nespēja pildīt savus starptautiskajos tiesību aktos noteiktos pienākumus būtu saistīta ar zemu valsts attīstības līmeni. Tāpat nav konkrētu pierādījumu, kas ļautu zvejniecības uzraudzības, kontroles un pārraudzības nepilnības skaidrot ar spēju un infrastruktūras nepietiekamību. Trinidāda un Tobāgo nekad nav apgalvojusi, ka attīstības ierobežojumi negatīvi ietekmē tās spēju nodrošināt spēcīgu MCS. |
| --- | --- |

(35)

Ņemot vērā minēto TAI klasifikāciju un 2015. gada apmeklējuma laikā izdarītos novērojumus, nav pierādījumu tam, ka Trinidādas un Tobāgo nespēja pildīt savus starptautiskajos tiesību aktos noteiktos pienākumus būtu saistīta ar zemu valsts attīstības līmeni. Tāpat nav konkrētu pierādījumu, kas ļautu zvejniecības uzraudzības, kontroles un pārraudzības nepilnības skaidrot ar spēju un infrastruktūras nepietiekamību. Trinidāda un Tobāgo nekad nav apgalvojusi, ka attīstības ierobežojumi negatīvi ietekmē tās spēju nodrošināt spēcīgu MCS.

| (36) | Ņemot vērā šajā iedaļā paskaidroto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka Trinidādas un Tobāgo attīstības līmenis nav tas, kas pasliktina zvejniecības pārvaldības stāvokli un vispārējo darbību. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā šajā iedaļā paskaidroto situāciju un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka Trinidādas un Tobāgo attīstības līmenis nav tas, kas pasliktina zvejniecības pārvaldības stāvokli un vispārējo darbību.

4.   SECINĀJUMS PAR NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA NOTEIKŠANAS IESPĒJAMĪBU

| (37) | Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz to, ka Trinidāda un Tobāgo kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts nav izpildījusi savus starptautiskajos tiesību aktos noteiktos pienākumus un nav veikusi pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo minētajai valstij par iespējamību, ka Komisija var tai noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu NNN zvejas apkarošanā. |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz to, ka Trinidāda un Tobāgo kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts nav izpildījusi savus starptautiskajos tiesību aktos noteiktos pienākumus un nav veikusi pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo minētajai valstij par iespējamību, ka Komisija var tai noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu NNN zvejas apkarošanā.

| (38) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. panta 1. punktu Komisijai būtu jāpaziņo Trinidādai un Tobāgo par iespējamību, ka tai var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Komisijai attiecībā uz Trinidādu un Tobāgo būtu arī jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā noteiktie pasākumi. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, būtu jānosaka termiņš, kurā minētā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju. |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. panta 1. punktu Komisijai būtu jāpaziņo Trinidādai un Tobāgo par iespējamību, ka tai var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Komisijai attiecībā uz Trinidādu un Tobāgo būtu arī jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā noteiktie pasākumi. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, būtu jānosaka termiņš, kurā minētā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju.

| (39) | Turklāt būtu jānorāda, ka paziņošana Trinidādai un Tobāgo par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā, |
| --- | --- |

(39)

Turklāt būtu jānorāda, ka paziņošana Trinidādai un Tobāgo par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Trinidādas un Tobāgo Republikai paziņo par iespējamību, ka Komisija var to noteikt par nesadarbīgu trešo valsti cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.

Briselē, 2016. gada 21. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

1

(2)  http://rgd.legalaffairs.gov.tt/laws2/alphabetical_list/lawspdfs/67.51.pdf

2

(3)  http://rgd.legalaffairs.gov.tt/laws2/alphabetical_list/lawspdfs/51.06.pdf

3

(4)  ICCAT2011. gada 18. janvāra vēstule, ICCAT apkārtraksts Nr. 151; ICCAT2012. gada 21. februāra vēstule, ICCAT apkārtraksts Nr. 641; ICCAT2013. gada 11. februāra vēstule, ICCAT apkārtraksts Nr. 613; ICCAT2014. gada 13. februāra vēstule, ICCAT apkārtraksts Nr. 723.

4

ICCAT

ICCAT

ICCAT

ICCAT

ICCAT

ICCAT

ICCAT

ICCAT

(5)  Dok. Nr. COC-308_Appendix 2, 2015.

5

(6)  CCAMLR-XXXII/BG/08, 2013. gada 24. septembris.

6

(7)  CCAMLR-XXXIV/BG/41, 2015. gada 23. septembris.

7

(8)  Informācija iegūta no http://hdr.undp.org/en/statistics.

8

---

Revīzijas palāta

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/19

---

Īpašais ziņojums Nr. 12/2016

“Aģentūru dotāciju izlietojums: ne vienmēr atbilstīgs vai uzskatāmi efektīvs”

(2016/C 144/08)

Eiropas Revīzijas palāta informē, ka ir publicēts Īpašais ziņojums Nr. 12/2016 “Aģentūru dotāciju izlietojums: ne vienmēr atbilstīgs vai uzskatāmi efektīvs”.

Ziņojums ir pieejams lasīšanai vai lejupielādei Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē: http://eca.europa.eu vai virtuālajā grāmatnīcā EU-Bookshop: https://bookshop.europa.eu

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/20

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7992 – Starwood Capital Group / Banco Sabadell / JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 144/09)

| 1. | Komisija 2016. gada 15. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Starwood Capital Group (SCG, ASV) un Hotel Investment Partnership, S.L. (HIP, Spānija), ko kontrolē Banco de Sabadell, S.A. (BS, Spānija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu HI Partners Starwood Capital Holdco Value Added, S.L. (HPSC JV, Spānija), iegādājoties akcijas jaunizveidotā sabiedrībā, kas veido kopuzņēmumu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2016. gada 15. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Starwood Capital Group (SCG, ASV) un Hotel Investment Partnership, S.L. (HIP, Spānija), ko kontrolē Banco de Sabadell, S.A. (BS, Spānija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu HI Partners Starwood Capital Holdco Value Added, S.L. (HPSC JV, Spānija), iegādājoties akcijas jaunizveidotā sabiedrībā, kas veido kopuzņēmumu.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   
  SCG
  : ieguldījumu veikšana, koncentrējoties uz nekustamo īpašumu visā pasaulē. SCG investē vairākās aktīvu kategorijās – ieskaitot daudzdzīvokļu, biroju, mazumtirdzniecības, viesnīcu, rūpnieciski, privāti un komerciāli izmantojamo zemi, mājokļus senioriem, dažādiem mērķiem izmantojamas ēkas un golfa klubus, un visos kapitāla struktūras līmeņos,
  —   
  BS
  : bankas pakalpojumus sniegšana gan privātpersonu, gan uzņēmumu banku tirgiem un, izmantojot uzņēmumu HIP, viesnīcu vadīšana un ar nekustamo īpašumu saistītu pakalpojumu sniegšana. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   
  SCG
  : ieguldījumu veikšana, koncentrējoties uz nekustamo īpašumu visā pasaulē. SCG investē vairākās aktīvu kategorijās – ieskaitot daudzdzīvokļu, biroju, mazumtirdzniecības, viesnīcu, rūpnieciski, privāti un komerciāli izmantojamo zemi, mājokļus senioriem, dažādiem mērķiem izmantojamas ēkas un golfa klubus, un visos kapitāla struktūras līmeņos,

—   
  BS
  : bankas pakalpojumus sniegšana gan privātpersonu, gan uzņēmumu banku tirgiem un, izmantojot uzņēmumu HIP, viesnīcu vadīšana un ar nekustamo īpašumu saistītu pakalpojumu sniegšana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši šajā paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši šajā paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7992 – Starwood Capital Group / Banco Sabadell / JV uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7992 – Starwood Capital Group / Banco Sabadell / JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/21

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7877 – Warburg Pincus / General Atlantic / UniCredit / Santander / SAM / Pioneer)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 144/10)

| 1. | Komisija 2016. gada 15. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā ar Warburg Pincus LLC (Warburg Pincus, Amerikas Savienotās Valstis), General Atlantic LLC (General Atlantic, Amerikas Savienotās Valstis), Banco Santander, S.A. (Santander, Spānija) un UniCredit S.p.A. (UniCredit, Itālija) saistītie uzņēmumi apvieno SAM Investment Holdings Limited (SAM) un Pioneer Global Asset Management S.p.A. (ieskaitot tā meitasuzņēmumus, bet neskaitot Pioneer Investment Management USA Inc. un tā ASV meitasuzņēmumus, kā arī dažus citus tā meitasuzņēmumus (Pioneer)) aktīvu pārvaldības uzņēmumus, izveidojot pilnfunkciju kopuzņēmumu, ko kontrolē Warburg Pincus, General Atlantic, Santander un UniCredit. SAM pašlaik ir Santander un ar Warburg Pincus un General Atlantic saistīto uzņēmumu kopuzņēmums. Uzņēmumu Pioneer pašlaik pilnībā kontrolē uzņēmums UniCredit. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2016. gada 15. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā ar Warburg Pincus LLC (Warburg Pincus, Amerikas Savienotās Valstis), General Atlantic LLC (General Atlantic, Amerikas Savienotās Valstis), Banco Santander, S.A. (Santander, Spānija) un UniCredit S.p.A. (UniCredit, Itālija) saistītie uzņēmumi apvieno SAM Investment Holdings Limited (SAM) un Pioneer Global Asset Management S.p.A. (ieskaitot tā meitasuzņēmumus, bet neskaitot Pioneer Investment Management USA Inc. un tā ASV meitasuzņēmumus, kā arī dažus citus tā meitasuzņēmumus (Pioneer)) aktīvu pārvaldības uzņēmumus, izveidojot pilnfunkciju kopuzņēmumu, ko kontrolē Warburg Pincus, General Atlantic, Santander un UniCredit. SAM pašlaik ir Santander un ar Warburg Pincus un General Atlantic saistīto uzņēmumu kopuzņēmums. Uzņēmumu Pioneer pašlaik pilnībā kontrolē uzņēmums UniCredit.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Warburg Pincus ir privātā kapitāla uzņēmums, kas caur saviem portfeļa uzņēmumiem visā pasaulē darbojas dažādās nozarēs, ieskaitot enerģētikas, finanšu pakalpojumu, veselības aprūpes un patērētāju, rūpniecības un uzņēmējdarbības pakalpojumu un tehnoloģijas, plašsaziņas līdzekļu un telesakaru nozari, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Warburg Pincus ir privātā kapitāla uzņēmums, kas caur saviem portfeļa uzņēmumiem visā pasaulē darbojas dažādās nozarēs, ieskaitot enerģētikas, finanšu pakalpojumu, veselības aprūpes un patērētāju, rūpniecības un uzņēmējdarbības pakalpojumu un tehnoloģijas, plašsaziņas līdzekļu un telesakaru nozari,

| — | General Atlantic ir privātā kapitāla uzņēmums, kas caur saviem portfeļa uzņēmumiem darbojas dažādās nozarēs, ieskaitot uzņēmējdarbības pakalpojumu, mazumtirdzniecības un patērētāju, finanšu pakalpojumu, veselības aprūpes, interneta un tehnoloģijas nozari, |
| --- | --- |

—

General Atlantic ir privātā kapitāla uzņēmums, kas caur saviem portfeļa uzņēmumiem darbojas dažādās nozarēs, ieskaitot uzņēmējdarbības pakalpojumu, mazumtirdzniecības un patērētāju, finanšu pakalpojumu, veselības aprūpes, interneta un tehnoloģijas nozari,

| — | Santander ir starptautiskas banku un finanšu uzņēmumu grupas mātesuzņēmums, kas darbojas galvenokārt Eiropā, ASV un Latīņamerikā, |
| --- | --- |

—

Santander ir starptautiskas banku un finanšu uzņēmumu grupas mātesuzņēmums, kas darbojas galvenokārt Eiropā, ASV un Latīņamerikā,

| — | UniCredit ir Itālijas banku grupas mātesuzņēmums, kas sniedz banku un finanšu pakalpojumus Itālijā un ārvalstīs, |
| --- | --- |

—

UniCredit ir Itālijas banku grupas mātesuzņēmums, kas sniedz banku un finanšu pakalpojumus Itālijā un ārvalstīs,

| — | SAM ir aktīvu pārvaldības uzņēmums, kas darbojas 10 valstīs gan Eiropā, gan Latīņamerikā, |
| --- | --- |

—

SAM ir aktīvu pārvaldības uzņēmums, kas darbojas 10 valstīs gan Eiropā, gan Latīņamerikā,

| — | Pioneer ir aktīvu pārvaldības uzņēmums, kas darbojas visā Eiropā un vairākās valstīs ārpus Eiropas. |
| --- | --- |

—

Pioneer ir aktīvu pārvaldības uzņēmums, kas darbojas visā Eiropā un vairākās valstīs ārpus Eiropas.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7877 – Warburg Pincus / General Atlantic / UniCredit / Santander / SAM / Pioneer uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7877 – Warburg Pincus / General Atlantic / UniCredit / Santander / SAM / Pioneer uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

---

| 23.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/22

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7910 – Kesko/Onninen)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2016/C 144/11)

| 1. | Komisija 2016. gada 18. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Kesko Oyj (Kesko, Somija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Onninen Oy (Onninen, Somija), iegādājoties daļas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2016. gada 18. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Kesko Oyj (Kesko, Somija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Onninen Oy (Onninen, Somija), iegādājoties daļas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Kesko ir mazumtirgotājs, kas darbojas šādos trīs galvenajos uzņēmējdarbības segmentos: i) pārtikas preču tirdzniecība, ii) būvpiederumu un mājokļa labiekārtošanai paredzētu preču tirdzniecība, kā arī specializētu preču tirdzniecība un iii) automobiļu tirdzniecība, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Kesko ir mazumtirgotājs, kas darbojas šādos trīs galvenajos uzņēmējdarbības segmentos: i) pārtikas preču tirdzniecība, ii) būvpiederumu un mājokļa labiekārtošanai paredzētu preču tirdzniecība, kā arī specializētu preču tirdzniecība un iii) automobiļu tirdzniecība,

| — | Onninen cita starpā izplata uzstādīšanai paredzētus izstrādājumus. |
| --- | --- |

—

Onninen cita starpā izplata uzstādīšanai paredzētus izstrādājumus.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7910 – Kesko/Onninen uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7910 – Kesko/Onninen uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

---