# Uradni list C 188/2016

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 188 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5927. maj 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 188

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5927. maj 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 188/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7950 – EGB/GP) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2016/C 188/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7950 – EGB/GP) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 188/02 | Menjalni tečaji eura | 2 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2016/C 188/02

Menjalni tečaji eura

2

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 188/03 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 3 |
| 2016/C 188/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 4 |
| 2016/C 188/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 5 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 188/06 | Objava v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil glede imena zajamčene tradicionalne posebnosti | 6 |
| 2016/C 188/07 | Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 44 |
| 2016/C 188/08 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 50 |
| 2016/C 188/09 | Objava zahtevka za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta | 54 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2016/C 188/03

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

3

2016/C 188/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

4

2016/C 188/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

5

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2016/C 188/06

Objava v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil glede imena zajamčene tradicionalne posebnosti

6

2016/C 188/07

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

44

2016/C 188/08

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

50

2016/C 188/09

Objava zahtevka za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

54

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 27.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 188/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7950 – EGB/GP)

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 188/01)

Komisija se je 19. aprila 2016 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32016M7950. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32016M7950. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 27.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 188/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 188/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

26. maja 2016

(2016/C 188/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1168 |
| JPY | japonski jen | 122,93 |
| DKK | danska krona | 7,4367 |
| GBP | funt šterling | 0,75970 |
| SEK | švedska krona | 9,2870 |
| CHF | švicarski frank | 1,1075 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,2470 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,023 |
| HUF | madžarski forint | 314,39 |
| PLN | poljski zlot | 4,4108 |
| RON | romunski leu | 4,5070 |
| TRY | turška lira | 3,2744 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5481 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4443 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6730 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6591 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5381 |
| KRW | južnokorejski won | 1 317,87 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,4165 |
| CNY | kitajski juan | 7,3237 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4951 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 192,39 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5435 |
| PHP | filipinski peso | 52,131 |
| RUB | ruski rubelj | 72,7420 |
| THB | tajski bat | 39,758 |
| BRL | brazilski real | 4,0004 |
| MXN | mehiški peso | 20,5139 |
| INR | indijska rupija | 74,9155 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1168

JPY

japonski jen

122,93

DKK

danska krona

7,4367

GBP

funt šterling

0,75970

SEK

švedska krona

9,2870

CHF

švicarski frank

1,1075

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,2470

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,023

HUF

madžarski forint

314,39

PLN

poljski zlot

4,4108

RON

romunski leu

4,5070

TRY

turška lira

3,2744

AUD

avstralski dolar

1,5481

CAD

kanadski dolar

1,4443

HKD

hongkonški dolar

8,6730

NZD

novozelandski dolar

1,6591

SGD

singapurski dolar

1,5381

KRW

južnokorejski won

1 317,87

ZAR

južnoafriški rand

17,4165

CNY

kitajski juan

7,3237

HRK

hrvaška kuna

7,4951

IDR

indonezijska rupija

15 192,39

MYR

malezijski ringit

4,5435

PHP

filipinski peso

52,131

RUB

ruski rubelj

72,7420

THB

tajski bat

39,758

BRL

brazilski real

4,0004

MXN

mehiški peso

20,5139

INR

indijska rupija

74,9155

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 27.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 188/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 188/3

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 188/03)

| 1. | Evropska komisija je 19. maja 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Innovation Network Corporation of Japan („INCJ“, Japonska), Sumitomo Chemical Co., Ltd. („Sumitomo“, Japonska) in Sekisui Chemical Co., Ltd. („Sekisui“, Japonska) z nakupom delnic pridobijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljeno družbo, ki je skupno podjetje („JV“, Japonska). Podjetje JV bo dejavno pri proizvodnji in prodaji kmetijskih filmov, tesnilnih filmov in drugih filmov. |
| --- | --- |

1.

Evropska komisija je 19. maja 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Innovation Network Corporation of Japan („INCJ“, Japonska), Sumitomo Chemical Co., Ltd. („Sumitomo“, Japonska) in Sekisui Chemical Co., Ltd. („Sekisui“, Japonska) z nakupom delnic pridobijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljeno družbo, ki je skupno podjetje („JV“, Japonska). Podjetje JV bo dejavno pri proizvodnji in prodaji kmetijskih filmov, tesnilnih filmov in drugih filmov.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za INCJ: spodbujanje inovacij in poslov na Japonskem, pregled različnih naložbenih priložnosti na področju čiste energije, elektronike, informacijske tehnologije in biotehnologije ter infrastrukturnih sektorjev, kot je oskrba z vodo,
  —   za Sumitomo: proizvodnja in prodaja različnih kemičnih izdelkov, kar vključuje petrokemične izdelke, plastiko, energijo, kemikalije za uporabo v IT, na področju zdravja in za kmetijske proizvode, farmacevtske izdelke in drugo,
  —   za Sekisui: proizvodnja in prodaja visoko zmogljive plastike, izdelkov za mestno infrastrukturo in okoljskih izdelkov, stanovanja in drugo. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za INCJ: spodbujanje inovacij in poslov na Japonskem, pregled različnih naložbenih priložnosti na področju čiste energije, elektronike, informacijske tehnologije in biotehnologije ter infrastrukturnih sektorjev, kot je oskrba z vodo,

—   za Sumitomo: proizvodnja in prodaja različnih kemičnih izdelkov, kar vključuje petrokemične izdelke, plastiko, energijo, kemikalije za uporabo v IT, na področju zdravja in za kmetijske proizvode, farmacevtske izdelke in drugo,

—   za Sekisui: proizvodnja in prodaja visoko zmogljive plastike, izdelkov za mestno infrastrukturo in okoljskih izdelkov, stanovanja in drugo.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8037 – INCJ/Sumitomo/Sekisui/JV se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---

| 27.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 188/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 188/4

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 188/04)

| 1. | Komisija je 19. maja 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Air Liquide Global E&C Solutions („Air Liquide E&C“, Francija) in OMZ („OMZ“, Ruska federacija) pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljeno družbo, ki je skupno podjetje („JV)“. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 19. maja 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Air Liquide Global E&C Solutions („Air Liquide E&C“, Francija) in OMZ („OMZ“, Ruska federacija) pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljeno družbo, ki je skupno podjetje („JV)“.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za Air Liquide E&C: Air Liquide E&C je odvisna družba v popolni lasti in pod nadzorom Air Liquide S.A., Francija, ki je mednarodna proizvajalka industrijskih plinov, ki prodaja pline, tehnologije in s tem povezane storitve različnim industrijam ter sektorju zdravstvenega varstva. Air Liquide E&C je eden od operativnih subjektov skupine Air Liquide, ki načrtuje, razvija in proizvaja proizvodne enote za plin,
  —   za OMZ: OMZ je javna delniška družba, ki jo obvladuje Gazprombank, finančna institucija, ki zagotavlja bančne in investicijske storitve. OMZ se ukvarja s proizvodnjo težkih strojev, kar zajema opremo za jedrske elektrarne, petrokemično opremo, naftno in plinsko vrtalno opremo, proizvode iz posebnega in navadnega jekla, metalurško opremo, rudarsko opremo, kriogensko tehnologijo, ventile za cevovode, ter z inženiringom, celostnimi rešitvami in servisiranjem. Poleg drugih tehnologij, proizvodov in storitev se OMZ ukvarja tudi z razvojem, pripravo in uvedbo tehnologij in opreme za separacijo zraka, dobavo industrijskih plinov ter razvojem celostnih rešitev za rafiniranje vezanega plina, zemeljskega plina in utekočinjenega zemeljskega plina (UZP),
  —   za JV: zagotavljanje storitev inženiringa in oblikovanja ter opreme za postopke za utekočinjanje zemeljskega plina. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za Air Liquide E&C: Air Liquide E&C je odvisna družba v popolni lasti in pod nadzorom Air Liquide S.A., Francija, ki je mednarodna proizvajalka industrijskih plinov, ki prodaja pline, tehnologije in s tem povezane storitve različnim industrijam ter sektorju zdravstvenega varstva. Air Liquide E&C je eden od operativnih subjektov skupine Air Liquide, ki načrtuje, razvija in proizvaja proizvodne enote za plin,

—   za OMZ: OMZ je javna delniška družba, ki jo obvladuje Gazprombank, finančna institucija, ki zagotavlja bančne in investicijske storitve. OMZ se ukvarja s proizvodnjo težkih strojev, kar zajema opremo za jedrske elektrarne, petrokemično opremo, naftno in plinsko vrtalno opremo, proizvode iz posebnega in navadnega jekla, metalurško opremo, rudarsko opremo, kriogensko tehnologijo, ventile za cevovode, ter z inženiringom, celostnimi rešitvami in servisiranjem. Poleg drugih tehnologij, proizvodov in storitev se OMZ ukvarja tudi z razvojem, pripravo in uvedbo tehnologij in opreme za separacijo zraka, dobavo industrijskih plinov ter razvojem celostnih rešitev za rafiniranje vezanega plina, zemeljskega plina in utekočinjenega zemeljskega plina (UZP),

—   za JV: zagotavljanje storitev inženiringa in oblikovanja ter opreme za postopke za utekočinjanje zemeljskega plina.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7970 – Air Liquide/OMZ/JV se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---

| 27.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 188/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 188/5

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 188/05)

| 1. | Komisija je 19. maja 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji SEGRO plc („SEGRO“, Združeno kraljestvo) in Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada) z nakupom sredstev pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad prihodnjim logističnim sredstvom, ki bo ustvarjalo dobiček, v Italiji („ciljno sredstvo“), tj. logističnim sredstvom Torino DC1, ki je v Brandizzu v Italiji, in sicer prek skupnega podjetja SEGRO European Logistics Partnership S.à r.l. („SELP“). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 19. maja 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji SEGRO plc („SEGRO“, Združeno kraljestvo) in Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada) z nakupom sredstev pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad prihodnjim logističnim sredstvom, ki bo ustvarjalo dobiček, v Italiji („ciljno sredstvo“), tj. logističnim sredstvom Torino DC1, ki je v Brandizzu v Italiji, in sicer prek skupnega podjetja SEGRO European Logistics Partnership S.à r.l. („SELP“).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za SEGRO: lastništvo, upravljanje in razvoj sodobnih skladišč, prostorov za lahko industrijo in podatkovnih središč,
  —   za PSPIB: upravljanje delnic, obveznic in drugih vrednostnih papirjev s stalnim donosom ter naložb v zasebni kapital, nepremičnine, infrastrukturo in naravne vire,
  —   za Torino DC 1: skladiščni in distribucijski center, ki ga bo zakupilo podjetje Decathlon Italia. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za SEGRO: lastništvo, upravljanje in razvoj sodobnih skladišč, prostorov za lahko industrijo in podatkovnih središč,

—   za PSPIB: upravljanje delnic, obveznic in drugih vrednostnih papirjev s stalnim donosom ter naložb v zasebni kapital, nepremičnine, infrastrukturo in naravne vire,

—   za Torino DC 1: skladiščni in distribucijski center, ki ga bo zakupilo podjetje Decathlon Italia.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1 se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8052 – SEGRO/PSPIB/SELP/Torino DC1 se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 27.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 188/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 188/6

---

Objava v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil glede imena zajamčene tradicionalne posebnosti

(2016/C 188/06)

V skladu s prvim pododstavkom člena 26(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je Poljska predložila (2) imena „Półtorak staropolski tradycyjny“, „Dwójniak staropolski tradycyjny“, „Trójniak staropolski tradycyjny“, „Czwórniak staropolski tradycyjny“, „Kiełbasa jałowcowa staropolska“, „Kiełbasa myśliwska staropolska“, „Olej rydzowy tradycyjny“ in „Kabanosy staropolskie“ kot imena zajamčene tradicionalne posebnosti (ZTP), ki so v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012. Imena „Półtorak“, „Dwójniak“, „Trójniak“, „Czwórniak“, „Kiełbasa jałowcowa“, „Kiełbasa myśliwska“, „Olej rydzowy“ in „Kabanosy“ so bila registrirana (3) brez pridržanja imena v skladu s členom 13(1) Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 (4) kot zajamčene tradicionalne posebnosti in so trenutno zaščitena v skladu s členom 25(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

Po nacionalnem postopku ugovora iz drugega pododstavka člena 26(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012:

| — | so bila imena „Półtorak“, „Dwójniak“, „Trójniak“ in „Czwórniak“ dopolnjena z izrazom „staropolski tradycyjny“; |
| --- | --- |

—

so bila imena „Półtorak“, „Dwójniak“, „Trójniak“ in „Czwórniak“ dopolnjena z izrazom „staropolski tradycyjny“;

| — | sta bili imeni „Kiełbasa jałowcowa“ in „Kiełbasa myśliwska“ dopolnjeni z izrazom „staropolska“; |
| --- | --- |

—

sta bili imeni „Kiełbasa jałowcowa“ in „Kiełbasa myśliwska“ dopolnjeni z izrazom „staropolska“;

| — | je bilo ime „Olej rydzowy“ dopolnjeno z izrazom „tradycyjny“; |
| --- | --- |

—

je bilo ime „Olej rydzowy“ dopolnjeno z izrazom „tradycyjny“;

| — | je bilo ime „Kabanosy“ dopolnjeno z izrazom „staropolskie“. |
| --- | --- |

—

je bilo ime „Kabanosy“ dopolnjeno z izrazom „staropolskie“.

Vse te dopolnilne navedbe opredeljujejo tradicionalne in posebne lastnosti imena v skladu s tretjim pododstavkom člena 26(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

Glede na navedeno Komisija objavlja imena

„Półtorak staropolski tradycyjny“

„Dwójniak staropolski tradycyjny“

„Trójniak staropolski tradycyjny“

„Czwórniak staropolski tradycyjny“

„Kiełbasa jałowcowa staropolska“

„Kiełbasa myśliwska staropolska“

„Olej rydzowy tradycyjny“

„Kabanosy staropolskie“

da se omogoči njihova registracija v registru zajamčenih tradicionalnih posebnosti iz člena 22 Uredbe (EU) št. 1151/2012.

Ta objava daje pravico do ugovora, da se imena „Półtorak staropolski tradycyjny“, „Dwójniak staropolski tradycyjny“, „Trójniak staropolski tradycyjny“, „Czwórniak staropolski tradycyjny“, „Kiełbasa jałowcowa staropolska“, „Kiełbasa myśliwska staropolska“, „Olej rydzowy tradycyjny“ in „Kabanosy staropolskie“ vnesejo v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti iz člena 22 Uredbe (EU) št. 1151/2012, v skladu s členom 51 navedene uredbe.

Če se imena „Półtorak staropolski tradycyjny“, „Dwójniak staropolski tradycyjny“, „Trójniak staropolski tradycyjny“, „Czwórniak staropolski tradycyjny“, „Kiełbasa jałowcowa staropolska“, „Kiełbasa myśliwska staropolska“, „Olej rydzowy tradycyjny“ in „Kabanosy staropolskie“ vnesejo v register v skladu s členom 26(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012, se trenutna specifikacija proizvoda ZTP „Półtorak“, „Dwójniak“, „Trójniak“, „Czwórniak“, „Kiełbasa jałowcowa“, „Kiełbasa myśliwska“, „Olej rydzowy“ in „Kabanosy“ obravnava kot specifikacija iz člena 19 Uredbe (EU) št. 1151/2012 za ZTP „Półtorak staropolski tradycyjny“, „Dwójniak staropolski tradycyjny“, „Trójniak staropolski tradycyjny“, „Czwórniak staropolski tradycyjny“, „Kiełbasa jałowcowa staropolska“, „Kiełbasa myśliwska staropolska“, „Olej rydzowy tradycyjny“ in „Kabanosy staropolskie“, ki so zaščitene s pridržanjem imena.

Zaradi popolnosti in v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 ta objava vsebuje specifikacijo ZTP „Półtorak“, „Dwójniak“, „Trójniak“, „Czwórniak“, „Kiełbasa jałowcowa“, „Kiełbasa myśliwska“ in „Olej rydzowy“, kot je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (5), in ZTP „Kabanosy“, kot je bila objavljena v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1044/2011 (6).

VLOGA ZA REGISTRACIJO ZTP

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

„PÓŁTORAK“

ES št. PL-TSG-007-0034 – 6.9.2005

1.   Ime in naslov vlagatelja

| Naziv | : | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv

:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Naslov

:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

:

+48 228282721

E-naslov

:

krwim@sitspoz.pl

2.   Država članica ali tretja država

Poljska

3.   Specifikacija proizvoda

3.1   Ime za registracijo

„Półtorak“

Ko se proizvod da na trg, lahko etiketa vsebuje naslednjo informacijo: „miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją“ („medica, pridelana po stari poljski tradiciji“). To informacijo je treba prevesti v druge uradne jezike.

3.2   Ime

Ime

| — | ☒ | je specifično samo po sebi |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila |

—

☒

je specifično samo po sebi

—

☒

izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Ime „półtorak“ izhaja iz besede za število „1,5“ (poljsko: „półtora“) in se neposredno nanaša na zgodovinsko uveljavljeno sestavo in metodo pridobivanja medice „półtorak“ – razmerje medu in vode v medenem moštu je en del medu na 0,5 dela vode. Ime torej izraža posebno lastnost proizvoda. Ker je izraz „półtorak“ beseda, ki se uporablja samo za označevanje posebne vrste medice, ga je treba obravnavati kot specifičnega.

3.3   Pridržanje imena po členu 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006

Pridržanje imena po členu 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006

| — | ☐ | registracija s pridržanjem imena |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | registracija brez pridržanja imena |

—

☐

registracija s pridržanjem imena

—

☒

registracija brez pridržanja imena

3.4   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.8. Ostali proizvodi iz Priloge I

3.5   Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

„Półtorak“ je medica, bistra pijača, pridobljena s fermentiranjem iz medenega mošta, z značilno medeno aromo in okusom po uporabljeni surovini.

Okus in aroma medice „półtorak“ se lahko obogatita z okusom uporabljenih začimb. Barva „półtoraka“ je lahko med zlato in temno jantarjevo in je odvisna od vrste medu, uporabljenega pri proizvodnji.

Fizikalno-kemijski kazalniki, značilni za „półtorak“, so:

| — | vsebnost alkohola: 15–18 vol. %, |
| --- | --- |

—

vsebnost alkohola: 15–18 vol. %,

| — | reducirajoči sladkorji po inverziji: več kot 300 g/l, |
| --- | --- |

—

reducirajoči sladkorji po inverziji: več kot 300 g/l,

| — | skupna kislost, izražena kot jabolčna kislina: 3,5–8 g/l, |
| --- | --- |

—

skupna kislost, izražena kot jabolčna kislina: 3,5–8 g/l,

| — | hlapna kislost, izražena kot ocetna kislina: največ 1,4 g/l, |
| --- | --- |

—

hlapna kislost, izražena kot ocetna kislina: največ 1,4 g/l,

| — | skupni sladkor, prištet dejanski vsebnosti alkohola (v vol. %), pomnoženi z 18: najmanj 600 g, |
| --- | --- |

—

skupni sladkor, prištet dejanski vsebnosti alkohola (v vol. %), pomnoženi z 18: najmanj 600 g,

| — | ekstrakt brez sladkorja: najmanj






  — | 30 g/l, |
| --- | --- | --- |

—

ekstrakt brez sladkorja: najmanj

—

30 g/l,

| — | 35 g/l pri sadni medici, |
| --- | --- |

—

35 g/l pri sadni medici,

| — | pepel: najmanj 1,3 g/l pri sadni medici. |
| --- | --- |

—

pepel: najmanj 1,3 g/l pri sadni medici.

Pri proizvodnji medice „półtorak“ je prepovedana uporaba konzervansov, stabilizatorjev in umetnih barvil ter arom.

3.6   Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

Surovine:

Surovine:

| — | Naravni med z naslednjimi parametri:






  — | vsebnost vode: največ 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

Naravni med z naslednjimi parametri:

—

vsebnost vode: največ 20 % (m/m),

| — | vsebnost reducirajočega sladkorja: najmanj 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

vsebnost reducirajočega sladkorja: najmanj 70 % (m/m),

| — | skupna vsebnost saharoze in melecitoze: največ 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

skupna vsebnost saharoze in melecitoze: največ 5 % (m/m),

| — | skupna kislost – 1 mol/l raztopine NaOH na 100 g medu: vsebnost v razponu 1–5 ml, |
| --- | --- |

—

skupna kislost – 1 mol/l raztopine NaOH na 100 g medu: vsebnost v razponu 1–5 ml,

| — | vsebnost 5-hidroksi-metil-furfurola (HMF): največ 4,0 mg na 100 g medu. |
| --- | --- |

—

vsebnost 5-hidroksi-metil-furfurola (HMF): največ 4,0 mg na 100 g medu.

| — | Kvasovke za medico z močno fermentacijo – sposobne s fermentacijo pretvoriti velik del ekstrakta v cepljenem medenem moštu. |
| --- | --- |

—

Kvasovke za medico z močno fermentacijo – sposobne s fermentacijo pretvoriti velik del ekstrakta v cepljenem medenem moštu.

| — | Zelišča in začimbe: nageljnove žbice, cimet, muškatov orešek ali ingver. |
| --- | --- |

—

Zelišča in začimbe: nageljnove žbice, cimet, muškatov orešek ali ingver.

| — | Naravni sadni sokovi ali sveže sadje. |
| --- | --- |

—

Naravni sadni sokovi ali sveže sadje.

| — | Etilni alkohol kmetijskega porekla (neobvezno). |
| --- | --- |

—

Etilni alkohol kmetijskega porekla (neobvezno).

Metoda pridobivanja:

Metoda pridobivanja:

Stopnja 1

Vrenje (kuhanje) medenega mošta pri temperaturi 95–105 °C. Zahtevano razmerje medu in vode za „półtorak“ je en del medu na 0,5 dela vode (ali vode, zmešane s sadnim sokom) v končnem proizvodu. Ker je koncentracija sladkorja previsoka, da bi kvasovke lahko opravljale svojo nalogo v procesu fermentacije, se pripravi mošt z naslednjim razmerjem sestavin: en del medu na dva dela vode, k čemur se lahko dodajo zelišča ali začimbe. Za sadne medice se najmanj 30 % vode nadomesti s sadnim sokom. Za ohranitev ustreznega razmerja medu in vode, ki je značilno za „półtorak“, se preostanek medu doda v končni stopnji fermentacije ali med staranjem.

Strogo upoštevanje razmerja vode in medu in pridobivanje potrebnega ekstrakta v kotlu za mošt, opremljenem s parnim ovojem. Ta metoda varjenja preprečuje karamelizacijo sladkorjev.

Stopnja 2

Ohlajanje mošta na 20–22 °C, ki je optimalna temperatura za razmnoževanje kvasovk. Mošt se mora ohladiti na dan pridelave, čas hlajenja pa je odvisen od učinkovitosti hladilne naprave. Ohlajanje zagotavlja mikrobiološko varnost mošta.

Stopnja 3

Cepljenje – dodajanje raztopine kvasovk v medeni mošt v kotlu za fermentacijo.

Stopnja 4

| A. | Burna fermentacija – 6–10 dni. Ohranjanje temperature na ravni največ 28 °C zagotavlja pravilen potek procesa fermentacije. |
| --- | --- |

A.

Burna fermentacija – 6–10 dni. Ohranjanje temperature na ravni največ 28 °C zagotavlja pravilen potek procesa fermentacije.

| B. | Počasna fermentacija – 3–6 tednov. Obdobje počasne fermentacije zagotavlja, da se dosežejo pravi fizikalno-kemijski parametri. |
| --- | --- |

B.

Počasna fermentacija – 3–6 tednov. Obdobje počasne fermentacije zagotavlja, da se dosežejo pravi fizikalno-kemijski parametri.

Na tej stopnji je mogoče dodati preostalo količino medu, da se doseže zahtevano razmerje v medici „półtorak“.

Stopnja 5

Odtočenje preostalega fermentiranega mošta, ki je nad usedlino s kvasovkami.

Ko se doseže vsebnost alkohola najmanj 12 vol. %, je treba mošt nad usedlino odtočiti pred začetkom zorenja. To zagotavlja medici ustrezne fizikalno-kemijske in organoleptične lastnosti. Če se cepljeni mošt pusti nad usedlino še po koncu počasne fermentacije, to škodljivo vpliva na organoleptične lastnosti zaradi avtolize kvasovk.

Stopnja 6

Staranje (zorenje) in odčrpavanje (odlivanje) – slednje se po potrebi ponavlja zaradi preprečevanja nezaželenih procesov v usedlini (avtoliza kvasovk). Med staranjem je mogoče izvajati operacije, kot sta pasterizacija in filtracija. Na tej stopnji je mogoče dodati preostalo količino medu, da bi dosegli zahtevano razmerje v medici „półtorak“, če to še ni bilo opravljeno v končni fazi fermentacije. Ta stopnja je bistvena za zagotavljanje pravih organoleptičnih značilnosti proizvoda.

Najkrajše obdobje staranja „półtoraka“ je tri leta.

Stopnja 7

Prilagoditev arome (sestave) – v tej fazi se pripravi končni proizvod, ki ima organoleptične in fizikalno-kemijske lastnosti, značilne za „półtorak“, kot je določeno v točki 3.5 Opis kmetijskega proizvoda ali živila. Da bi zagotovili doseganje zahtevanih parametrov, se lahko organoleptične in fizikalno-kemijske lastnosti popravijo:

| — | z dodajanjem medu za sladkanje medice, |
| --- | --- |

—

z dodajanjem medu za sladkanje medice,

| — | z dodajanjem zelišč in začimb, |
| --- | --- |

—

z dodajanjem zelišč in začimb,

| — | z dodajanjem alkohola kmetijskega izvora. |
| --- | --- |

—

z dodajanjem alkohola kmetijskega izvora.

Namen te stopnje je dobiti proizvod z značilno cvetico medice „półtorak“.

Stopnja 8

Nalivanje v posamezne enote embalaže pri temperaturi 18–25 °C. Priporočljivo je, da se „półtorak“ ponudi v tradicionalni embalaži, kot so: pletenke, keramične posode ali hrastovi sodi.

3.7.   Posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Posebne lastnosti medice „półtorak“ izvirajo iz:

| — | priprave mošta (sestava in razmerje surovin), |
| --- | --- |

—

priprave mošta (sestava in razmerje surovin),

| — | staranja in zorenja, |
| --- | --- |

—

staranja in zorenja,

| — | fizikalno-kemijskih in organoleptičnih lastnosti. |
| --- | --- |

—

fizikalno-kemijskih in organoleptičnih lastnosti.

Priprava mošta (sestava):

Priprava mošta (sestava):

Posebne lastnosti medice „półtorak“ so predvsem posledica uporabe in doslednega upoštevanja določenega razmerja medu in vode (en del medu na 0,5 dela vode) v medenem moštu. To razmerje je odločilni dejavnik v vseh nadaljnjih stopnjah proizvodnje medice „półtorak“, ki ji daje njene edinstvene lastnosti.

Staranje in zorenje:

Staranje in zorenje:

Po tradicionalnem starem poljskem receptu so lastnosti proizvoda odvisne od tega, ali se je staral in zorel določeno časovno obdobje. Pri medici „półtorak“ je to obdobje najmanj tri leta.

Fizikalno-kemijske in organoleptične lastnosti:

Fizikalno-kemijske in organoleptične lastnosti:

Upoštevanje vseh stopenj proizvodnje, navedenih v specifikaciji, zagotavlja, da ima dobljeni proizvod edinstveni okus in aromo. Edinstveni okus in vonj medice „półtorak“ sta posledica ustrezne vsebnosti sladkorja in alkohola:

| — | reducirajoči sladkorji po inverziji: > 300 g/l, |
| --- | --- |

—

reducirajoči sladkorji po inverziji: > 300 g/l,

| — | skupni sladkor, prištet dejanski vsebnosti alkohola (v vol. %), pomnoženi z 18: najmanj 600 g, |
| --- | --- |

—

skupni sladkor, prištet dejanski vsebnosti alkohola (v vol. %), pomnoženi z 18: najmanj 600 g,

| — | alkohol: 15–18 vol. %. |
| --- | --- |

—

alkohol: 15–18 vol. %.

Zaradi strogo določenega razmerja sestavin, uporabljenih pri proizvodnji, ima „półtorak“ tipično viskozno in tekočo sestavo, po kateri se razlikuje od drugih vrst medice.

3.8.   Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Tradicionalna metoda pridobivanja:

Tradicionalna metoda pridobivanja:

Proizvodnja medice je na Poljskem tradicija, ki sega več kot tisoč let nazaj, zanjo pa je značilna velika raznolikost. Razvoj in izboljšave proizvodnje so skozi stoletja dali številne vrste medice. Zgodovina proizvodnje medice sega v začetke poljske državnosti. Leta 966 je španski diplomat, trgovec in popotnik Ibrahim ibn Yaqub napisal: „Poleg hrane, mesa in orne zemlje ima dežela Mieszka I obilo medice, kot se imenujejo slovanska vina in opojne pijače“ (Mieszko I je bil v zgodovini prvi poljski kralj). Tudi Kronika Gallusa Anonymusa, ki je zapisal poljsko zgodovino na prehodu iz 11. v 12. stoletje, vsebuje številne navedbe o proizvodnji medice.

Poljska narodna epska pesem Adama Mickiewicza „Pan Tadeusz“, ki pripoveduje zgodbo o plemstvu med letoma 1811 in 1812, vsebuje veliko informacij o proizvodnji, uživanju in različnih vrstah medice. Omembe medice je mogoče najti tudi v pesmih Tomasza Zana (1796–1855) in trilogiji Henryka Sienkiewicza, ki opisuje dogodke na Poljskem v 17. stoletju („Ogniem i mieczem“ (Z ognjem in mečem), objavljeno leta 1884; „Potop“ (Potop), objavljeno leta 1886, in „Pan Wołodyjowski“ (Mali vitez), objavljeno v letih 1887 in 1888).

Viri, ki opisujejo poljsko kulinarično tradicijo 17. in 18. stoletja, ne vsebujejo le splošnih navedb glede medice, temveč tudi navedbe o različnih vrstah medice. Odvisno od metode priprave so se imenovale „półtorak“, „dwójniak“, „trójniak“ in „czwórniak“. Vsako od teh imen se nanaša na drugačno vrsto medice, narejeno na podlagi različnih razmerij medu in vode ali soka ter različnega časa staranja. Tehnika priprave „półtoraka“ se z manjšimi spremembami uporablja že stoletja.

Tradicionalna sestava

Tradicionalna sestava

Tradicionalna delitev medice na „półtorak“, „dwójniak“, „trójniak“ in „czwórniak“ obstaja na Poljskem že stoletja in se je v zavesti potrošnikov ohranila do danes. Po drugi svetovni vojni so skušali zakonsko urediti tradicionalno delitev medice na štiri kategorije. Ta delitev je bila nazadnje vključena v poljsko zakonodajo leta 1948 z Zakonom o proizvodnji vina, vinskega mošta, medice in trgovanju s temi proizvodi (Uradni list Republike Poljske z dne 18. novembra 1948). Ta zakon vsebuje pravila o proizvodnji medice, ki določajo razmerja medu in vode ter tehnološke zahteve. Razmerje vode in medu za „półtorak“ je določeno takole: „Samo medica, izdelana iz enega dela naravnega medu in pol dela vode, se sme imenovati ‚półtorak‘“.

3.9   Minimalne zahteve in postopek nadzora posebnih lastnosti

Minimalne zahteve in postopek nadzora posebnih lastnosti

Obvezno preverjanje zajema:

| — | upoštevanje določenega razmerja sestavin v medenem moštu, |
| --- | --- |

—

upoštevanje določenega razmerja sestavin v medenem moštu,

| — | upoštevanje dolžine obdobja staranja, |
| --- | --- |

—

upoštevanje dolžine obdobja staranja,

| — | organoleptične lastnosti končnega proizvoda (okus, vonj, barva, bistrost), |
| --- | --- |

—

organoleptične lastnosti končnega proizvoda (okus, vonj, barva, bistrost),

| — | fizikalno-kemijske kazalnike končnega proizvoda: vsebnost alkohola, skupni sladkor, reducirajoči sladkor po inverziji, skupno kislost, hlapno kislost, ekstrakt brez sladkorja in, pri sadnih medicah, pepel. Vrednosti morajo ustrezati vrednostim, ki so določene v specifikaciji v točki 3.5. |
| --- | --- |

—

fizikalno-kemijske kazalnike končnega proizvoda: vsebnost alkohola, skupni sladkor, reducirajoči sladkor po inverziji, skupno kislost, hlapno kislost, ekstrakt brez sladkorja in, pri sadnih medicah, pepel. Vrednosti morajo ustrezati vrednostim, ki so določene v specifikaciji v točki 3.5.

Obvezni pregledi se opravijo najmanj enkrat na leto.

Priporoča se, da se pregledi opravijo tudi pri spodaj naštetih stopnjah pridelave. Pregledi pri spodaj naštetih stopnjah pridelave niso obvezni, ampak priporočljivi, ker pomagajo odpraviti možne napake, ki se pojavljajo na različnih stopnjah pridelave.

Stopnja 4

Med procesom fermentacije bi bilo treba izvajati redne laboratorijske preskuse organoleptičnih lastnosti (okus in vonj) in fizikalno-kemijskih parametrov, kot sta vsebnost alkohola in vsebnost sladkorjev, ki se med procesom alkoholne fermentacije spreminjajo.

Stopnja 6

Med staranjem bi bilo treba izvajati redna preverjanja osnovnih organoleptičnih lastnosti proizvoda in fizikalno-kemijskih kazalnikov, kot so vsebnost alkohola, skupni sladkor, skupna kislost in hlapna kislost.

Stopnja 8

Pred ustekleničenjem se izvajajo pregledi različnih fizikalno-kemijskih in organoleptičnih parametrov, določenih pod 3.5 Opis kmetijskega proizvoda ali živila.

4.   Organi ali telesa, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda:

Organi ali telesa, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda:

4.1   Naziv in naslov

Naziv in naslov

| Naziv | : | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno - Spożywczych |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv

:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno - Spożywczych

Naslov

:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

:

+48 226232900

Telefaks

:

+48 226232998

E-naslov

:

—

| ☒ Javno | ☐ Zasebno |
| --- | --- |

☒ Javno

☐ Zasebno

4.2   Posebne naloge organa ali telesa

Posebne naloge organa ali telesa

Navedeni inšpekcijski organ je odgovoren za preverjanje upoštevanja vseh elementov specifikacije.

VLOGA ZA REGISTRACIJO ZTP

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

„DWÓJNIAK“

„DWÓJNIAK“

ES št. PL-TSG-007-0036 – 6.9.2005

ES št. PL-TSG-007-0036 – 6.9.2005

1.   Ime in naslov vlagatelja

Ime in naslov vlagatelja

| Ime | : | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo – Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Ime

:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo – Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Naslov

:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

:

+48 228282721

E-naslov

:

krwim@sitspoz.pl

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Poljska

3.   Specifikacija proizvoda

Specifikacija proizvoda

3.1   Ime za registracijo

Ime za registracijo

„Dwójniak“

Ko se proizvod da na trg, lahko etiketa vsebuje naslednje informacije: „miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją“ („medica, proizvedena v skladu s staro poljsko tradicijo“). Te informacije je treba prevesti v druge uradne jezike.

3.2   Ime

Ime

| — | ☒ | je specifično samo po sebi |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila |

—

☒

je specifično samo po sebi

—

☒

izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Ime „dwójniak“ izhaja iz besede za številko „2“ (poljsko: „dwa“) ter se neposredno nanaša na zgodovinsko uveljavljeno sestavo in metodo proizvodnje medice „dwójniak“ – razmerje medu in vode v medenem moštu je en del medu na en del vode. Ime zato izraža posebne lastnosti proizvoda. Ker se izraz „dwójniak“ uporablja izključno za poimenovanje določene vrste medice, ga je treba obravnavati kot specifičnega.

3.3   Pridržanje imena po členu 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006

Pridržanje imena po členu 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006

| — | ☐ | registracija s pridržanjem imena |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | registracija brez pridržanja imena |

—

☐

registracija s pridržanjem imena

—

☒

registracija brez pridržanja imena

3.4   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.8. Ostali proizvodi iz Priloge I

3.5   Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

„Dwójniak“ je medica, bistra pijača, pridobljena s fermentiranjem iz medenega mošta, z značilno medeno aromo in okusom po uporabljeni surovini.

Aromo medice „dwójniak“ je mogoče obogatiti z okusom uporabljenih začimb. Barva medice „dwójniak“ je lahko med zlato in temno jantarjevo in je odvisna od vrste medu, uporabljenega za proizvodnjo.

Fizikalni in kemični kazalniki, značilni za medico „dwójniak“, so:

| — | vsebnost alkohola: 15–18 % vol.; |
| --- | --- |

—

vsebnost alkohola: 15–18 % vol.;

| — | reducirajoči sladkorji po inverziji: 175–230 g/l; |
| --- | --- |

—

reducirajoči sladkorji po inverziji: 175–230 g/l;

| — | skupna kislost, izražena kot jabolčna kislina: 3,5–8 g/l; |
| --- | --- |

—

skupna kislost, izražena kot jabolčna kislina: 3,5–8 g/l;

| — | hlapna kislost, izražena kot ocetna kislina: največ: 1,4 g/l; |
| --- | --- |

—

hlapna kislost, izražena kot ocetna kislina: največ: 1,4 g/l;

| — | skupni sladkor (g), prištet dejanski vsebnosti alkohola (% vol.), pomnoženo z 18: najmanj 490; |
| --- | --- |

—

skupni sladkor (g), prištet dejanski vsebnosti alkohola (% vol.), pomnoženo z 18: najmanj 490;

| — | ekstrakt brez sladkorja: najmanj






  — | 25 g/l, |
| --- | --- | --- |

—

ekstrakt brez sladkorja: najmanj

—

25 g/l,

| — | 30 g/l pri sadni medici; |
| --- | --- |

—

30 g/l pri sadni medici;

| — | pepel: najmanj 1,3g/l – pri sadni medici. |
| --- | --- |

—

pepel: najmanj 1,3g/l – pri sadni medici.

Uporaba konzervansov, stabilizatorjev in umetnih barvil ter arom je pri proizvodnji medice „dwójniak“ prepovedana.

3.6   Opis metode proizvodnje kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

Opis metode proizvodnje kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

Surovine:

Surovine:

| — | naravni med z naslednjimi parametri:






  — | vsebnost vode: največ: 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

naravni med z naslednjimi parametri:

—

vsebnost vode: največ: 20 % (m/m),

| — | vsebnost reducirajočih sladkorjev: najmanj 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

vsebnost reducirajočih sladkorjev: najmanj 70 % (m/m),

| — | kombinirana vsebnost saharoze in melecitoze: največ 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

kombinirana vsebnost saharoze in melecitoze: največ 5 % (m/m),

| — | skupna kislost – 1 mol/l NaOH raztopine na 100 g medu: v razponu 1–5 ml, |
| --- | --- |

—

skupna kislost – 1 mol/l NaOH raztopine na 100 g medu: v razponu 1–5 ml,

| — | vsebnost 5-hidroksi-metil-furfurola (HMF): največ 4,0 mg na 100 g medu; |
| --- | --- |

—

vsebnost 5-hidroksi-metil-furfurola (HMF): največ 4,0 mg na 100 g medu;

| — | kvasovke za medico z močno fermentacijo – sposobne s fermentacijo pretvoriti velik del ekstrakta v medenem moštu; |
| --- | --- |

—

kvasovke za medico z močno fermentacijo – sposobne s fermentacijo pretvoriti velik del ekstrakta v medenem moštu;

| — | zelišča in začimbe: nageljnove žbice, cimet, muškatni orešček ali ingver; |
| --- | --- |

—

zelišča in začimbe: nageljnove žbice, cimet, muškatni orešček ali ingver;

| — | naravni sadni sokovi ali sveže sadje; |
| --- | --- |

—

naravni sadni sokovi ali sveže sadje;

| — | etilni alkohol kmetijskega izvora (neobvezno). |
| --- | --- |

—

etilni alkohol kmetijskega izvora (neobvezno).

Metoda proizvodnje:

Metoda proizvodnje:

Faza 1

Varjenje (vrenje) medenega mošta pri temperaturi 95–105 °C. Zahtevano razmerje medu in vode za „dwójniak“ je en del medu na en del vode (ali vode, zmešane s sadnim sokom) v končnem proizvodu. Ker je koncentracija sladkorja previsoka, da bi kvasovke lahko opravljale svojo nalogo v procesu fermentacije, se pripravi mošt z naslednjimi deleži sestavin: en del medu na dva dela vode, ki ji je mogoče dodati zelišča ali začimbe. Pri sadnih medicah se vsaj 30 % vode nadomesti s sadnim sokom. Da bi ohranili ustrezno razmerje medu in vode, ki je značilno za „dwójniak“, se preostanek medu doda v zadnji fazi fermentacije ali med staranjem.

Strogo upoštevanje razmerja vode in medu ter pridobivanje potrebnega ekstrakta v kotlu za mošt, opremljenem s parnim ovojem. Ta metoda varjenja preprečuje karamelizacijo sladkorjev.

Faza 2

Ohlajanje mošta na 20–22 °C, kar je optimalna temperatura za razmnoževanje kvasovk. Mošt je treba ohladiti na dan proizvodnje, čas hlajenja pa je odvisen od učinkovitosti hladilnika. Ohlajevanje zagotavlja mikrobiološko varnost mošta.

Faza 3

Cepljenje – dodajanje raztopine kvasovk v medeni mošt v kotlu za fermentacijo.

Faza 4

| A. | Burna fermentacija – 6–10 dni. Ohranjanje temperature na največ 28 °C zagotavlja, da fermentacijski postopek poteka pravilno. |
| --- | --- |

A.

Burna fermentacija – 6–10 dni. Ohranjanje temperature na največ 28 °C zagotavlja, da fermentacijski postopek poteka pravilno.

| B. | Umirjena fermentacija – 3–6 tednov. Obdobje umirjene fermentacije zagotavlja, da se dosežejo ustrezni fizikalni in kemični parametri. |
| --- | --- |

B.

Umirjena fermentacija – 3–6 tednov. Obdobje umirjene fermentacije zagotavlja, da se dosežejo ustrezni fizikalni in kemični parametri.

V tej fazi je mogoče dodati preostalo količino medu, da se doseže zahtevano razmerje v medici „dwójniak“.

Faza 5

Odstranitev preostalega fermentiranega mošta, ki je nad usedlino s kvasovkami.

Ko se doseže vsebnost alkohola vsaj 12 % vol. je treba mošt nad usedlino odtočiti pred začetkom zorenja. Tako zagotovimo, da ima medica ustrezne fizikalne, kemične in organoleptične značilnosti. Če pustimo mošt po koncu umirjene fermentacije nad usedlino s kvasovkami, to negativno vpliva na organoleptične značilnosti zaradi avtolize kvasovk.

Faza 6

Staranje (zorenje) in odlivanje (odtakanje) – slednje se ponavlja tolikokrat, kot je potrebno, da se preprečijo nezaželeni procesi v usedlini (avtoliza kvasovk). Med staranjem je mogoče izvesti pasterizacijo in filtriranje.

V tej fazi je mogoče dodati preostalo količino medu, da se doseže zahtevano razmerje v „dwójniaku“, če to ni bilo storjeno že v zadnji fazi fermentacije. Ta faza je bistvena za zagotovitev pravih organoleptičnih značilnosti proizvoda.

Najkrajši čas staranja za „dwójniak“ je dve leti.

Faza 7

Prilagoditev arome (sestave) – v tej fazi se pripravi končni proizvod, ki ima organoleptične, fizikalne in kemične značilnosti, značilne za „dwójniak“, kot je določeno v točki 3.5 – Opis kmetijskega proizvoda ali živila. Da se zagotovi doseganje zahtevanih parametrov, je mogoče organoleptične, fizikalne in kemične značilnosti popraviti z:

| — | dodajanjem medu za sladkanje medice; |
| --- | --- |

—

dodajanjem medu za sladkanje medice;

| — | dodajanjem zelišč in začimb; |
| --- | --- |

—

dodajanjem zelišč in začimb;

| — | dodajanjem etilnega alkohola kmetijskega izvora. |
| --- | --- |

—

dodajanjem etilnega alkohola kmetijskega izvora.

Namen te faze je dobiti proizvod z značilno cvetico medice „dwójniak“.

Faza 8

Pretakanje v embalažo za prodajo pri temperaturi 18–25 °C. Priporoča se, da se „dwójniak“ ponudi v tradicionalni embalaži, kot so steklenice pletenke, keramične posode ali hrastovi sodi.

3.7   Posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Posebne medice „dwójniak“ izhajajo iz:

| — | priprave mošta (sestava in razmerje surovin); |
| --- | --- |

—

priprave mošta (sestava in razmerje surovin);

| — | staranja in zorenja; |
| --- | --- |

—

staranja in zorenja;

| — | njenih fizikalnih, kemičnih in organoleptičnih značilnosti. |
| --- | --- |

—

njenih fizikalnih, kemičnih in organoleptičnih značilnosti.

Priprava mošta (sestava in razmerje surovin):

Priprava mošta (sestava in razmerje surovin):

Posebne lastnosti medice „dwójniak“ izhajajo predvsem iz uporabe in strogega upoštevanja določenih deležev medu in vode – enega dela medu na en del vode – v medenem moštu. To razmerje je odločilen dejavnik v vseh nadaljnjih fazah proizvodnje medice „dwójniak“, ki ji dajejo njene edinstvene značilnosti.

Staranje in zorenje:

Staranje in zorenje:

Po tradicionalnem starem poljskem receptu je značaj proizvoda odvisen od njegovega staranja in zorenja, ki traja določeno obdobje. V primeru medice „dwójniak“ traja to obdobje vsaj dve leti.

Fizikalne, kemične in organoleptične značilnosti:

Fizikalne, kemične in organoleptične značilnosti:

Upoštevanje vseh faz proizvodnje, navedenih v specifikaciji, zagotavlja, da se dosežeta edinstvena okus in aroma proizvoda. Edinstven okus in vonj medice „dwójniak“ sta posledica ustrezne vsebnosti sladkorja in alkohola:

| — | reducirajoči sladkorji po inverziji: 175–230 g/l; |
| --- | --- |

—

reducirajoči sladkorji po inverziji: 175–230 g/l;

| — | skupni sladkor (g), prištet dejanski vsebnosti alkohola (% vol.), pomnoženo z 18: najmanj 490; |
| --- | --- |

—

skupni sladkor (g), prištet dejanski vsebnosti alkohola (% vol.), pomnoženo z 18: najmanj 490;

| — | alkohol: 15–18 % vol. |
| --- | --- |

—

alkohol: 15–18 % vol.

Zaradi strogo določenih deležev sestavin, uporabljenih v njegovi proizvodnji, ima „dwójniak“ značilno viskozno in tekočo konsistenco, ki ga razlikuje od drugih vrst medice.

3.8   Tradicionalni značaj kmetijskega proizvoda ali živila

Tradicionalni značaj kmetijskega proizvoda ali živila

Tradicionalna metoda proizvodnje:

Tradicionalna metoda proizvodnje:

Proizvodnja medice na Poljskem je tradicija, ki sega več kot tisoč let v zgodovino, zanjo pa je značilna velika raznolikost. Razvoj in izboljševanje metode proizvodnje sta skozi stoletja dala veliko vrst medice. Zgodovina proizvodnje medice sega v začetke poljske državotvornosti. Leta 966 je španski diplomat, trgovec in popotnik Ibrahim ibn Yaqub zapisal: „Poleg hrane, mesa in orne zemlje ima dežela Mieszka I. obilico medice, kakor imenujejo slovanska vina in opojne pijače“ (Mieszko I. je bil prvi zgodovinski kralj Poljske). Kronike Gallusa Anonymusa, ki je zapisoval poljsko zgodovino ob prelomu 11. stoletja v 12. stoletje, prav tako vsebujejo številna sklicevanja na proizvodnjo medice.

Poljski narodni ep „Pan Tadeusz“ avtorja Adama Mickiewicza, ki pripoveduje zgodbo o plemstvu med letoma 1811 in 1812, vsebuje precej informacij o proizvodnji, uživanju in različnih vrstah medice. Medica je večkrat omenjena tudi v pesmih Tomasza Zana (1796–1855) in v trilogiji Henryka Sienkiewicza, ki opisuje dogajanje na Poljskem v 17. stoletju („Ogniem i mieczem“ (Z ognjem in mečem), objavljeno leta 1884; „Potop“ (Potop), objavljeno leta 1886, in „Pan Wołodyjowski“ (Mali vitez), objavljeno leta 1887 in 1888).

Ogniem i mieczem

Potop

Pan Wołodyjowski

Viri, ki opisujejo poljsko kulinarično tradicijo iz 17. in 18. stoletja, ne vsebujejo le splošnih sklicevanj na medico, temveč tudi sklicevanja na različne vrste medice. Odvisno od metode proizvodnje so bile imenovane „półtorak“, „dwójniak“, „trójniak“ in „czwórniak“. Vsako od teh imen se nanaša na drugačno vrsto medice, proizvedeno na podlagi različnih deležev medu in vode ali soka ter različnih obdobij staranja. Tehnika za proizvodnjo „dwójniaka“ se je z manjšimi spremembami uporabljala stoletja.

Tradicionalna sestava:

Tradicionalna sestava:

Tradicionalna razdelitev medice na „półtorak“, „dwójniak“, „trójniak“ in „czwórniak“ je na Poljskem obstajala stoletja in je še dandanes v zavesti potrošnikov. Po drugi svetovni vojni so skušali zakonsko urediti tradicionalno razdelitev medice v štiri razrede. V poljski zakonodaji je bila razdelitev dokončno urejena leta 1948 z Zakonom o proizvodnji vin, vinskih moštov in medic ter o trgovini s takimi proizvodi (Uradni list Republike Poljske z dne 18. novembra 1948). Ta zakon vsebuje pravila o proizvodnji medic, ki določajo razmerja medu in vode ter tehnološke zahteve. Deleža vode in medu za „dwójniak“ sta opredeljena takole: „‚Dwójniak‘ se lahko imenuje samo medica, proizvedena iz enega dela naravnega medu in enega dela vode.“

3.9   Minimalne zahteve in postopek nadzora posebnih lastnosti

Minimalne zahteve in postopek nadzora posebnih lastnosti

Obvezno preverjanje vključuje:

| — | upoštevanje določenih razmerij sestavin v medenem moštu; |
| --- | --- |

—

upoštevanje določenih razmerij sestavin v medenem moštu;

| — | upoštevanje dolžine obdobja staranja; |
| --- | --- |

—

upoštevanje dolžine obdobja staranja;

| — | organoleptične značilnosti končnega proizvoda (okus, vonj, barva, bistrost); |
| --- | --- |

—

organoleptične značilnosti končnega proizvoda (okus, vonj, barva, bistrost);

| — | fizikalne in kemične kazalnike končnega proizvoda: vsebnost alkohola, skupni sladkor, reducirajoči sladkor po inverziji, skupna kislost, hlapna kislost, ekstrakt brez sladkorja in pepel v primeru sadnih medic – te vrednosti morajo ustrezati vrednostim, ki so opredeljene v točki 3.5 specifikacije. |
| --- | --- |

—

fizikalne in kemične kazalnike končnega proizvoda: vsebnost alkohola, skupni sladkor, reducirajoči sladkor po inverziji, skupna kislost, hlapna kislost, ekstrakt brez sladkorja in pepel v primeru sadnih medic – te vrednosti morajo ustrezati vrednostim, ki so opredeljene v točki 3.5 specifikacije.

Obvezna preverjanja potekajo vsaj enkrat letno.

Priporočeno je, da se preverjanja opravljajo tudi med spodaj navedenimi proizvodnimi fazami. Preverjanja v spodaj navedenih proizvodnih fazah niso obvezna, so pa priporočljiva, ker lahko pomagajo odpraviti morebitne napake, ki se pojavijo v različnih fazah proizvodnje.

Faza 4:

Med fermentacijskim postopkom se opravljajo redni laboratorijski testi organoleptičnih značilnosti (okus in vonj) ter fizikalnih in kemičnih parametrov, kot so vsebnost alkohola in sladkorjev, ki se lahko spremenijo med procesom alkoholne fermentacije.

Faza 6:

Med staranjem se opravljajo redna preverjanja osnovnih organoleptičnih značilnosti proizvoda ter fizikalnih in kemičnih kazalnikov, kot so vsebnost alkohola, skupni sladkor, skupna kislost in hlapna kislost.

Faza 8:

Pred ustekleničenjem se opravljajo preverjanja različnih fizikalnih, kemičnih in organoleptičnih parametrov, opredeljenih v 3.5 – Opis kmetijskega proizvoda ali živila.

4.   Organi ali telesa, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda

Organi ali telesa, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda

4.1   Naziv in naslov

Naziv in naslov

| Naziv | : | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno - Spożywczych |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv

:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno - Spożywczych

Naslov

:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

:

+48 226232900

Telefaks

:

+48 226232998

E-naslov

:

—

| ☒ javno | ☐ zasebno |
| --- | --- |

☒ javno

☐ zasebno

4.2   Posebne naloge organa ali telesa

Posebne naloge organa ali telesa

Navedeni inšpekcijski organ je odgovoren za preverjanje upoštevanja vseh elementov specifikacije.

VLOGA ZA REGISTRACIJO ZAJAMČENE TRADICIONALNE POSEBNOSTI

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

„TRÓJNIAK“

„TRÓJNIAK“

ES št. PL-TSG-007-0033 – 6.9.2005

ES št. PL-TSG-007-0033 – 6.9.2005

1.   Naziv in naslov vlagatelja

Naziv in naslov vlagatelja

| Naziv | : | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv

:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Naslov

:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

:

+48 228282721

E-naslov

:

krwim@sitspoz.pl

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Poljska

3.   Specifikacija proizvoda

Specifikacija proizvoda

3.1   Ime za registracijo

Ime za registracijo

„Trójniak“

Ko se proizvod da na trg, lahko oznaka vsebuje naslednje informacije: „miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją“ (medica, proizvedena v skladu s staro poljsko tradicijo). Ta podatek je treba prevesti v druge uradne jezike.

3.2   Ime

Ime

| — | ☒ | je specifično samo po sebi; |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila. |

—

☒

je specifično samo po sebi;

—

☒

izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila.

Ime „trójniak“ izhaja iz številke „3“ (PL: „trzy“) ter se neposredno nanaša na zgodovinsko uveljavljeno sestavo in metodo pridobivanja medice trójniak – pri čemer je delež medu in vode v medenem moštu ena proti dva. Ime zato izraža poseben značaj proizvoda. Ker se beseda „trójniak“ uporablja le za poimenovanje določene vrste medice, je treba to ime obravnavati kot specifično samo po sebi.

3.3   Pridržanje imena na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006

Pridržanje imena na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006

| — | ☐ | registracija s pridržanjem imena; |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | registracija brez pridržanja imena. |

—

☐

registracija s pridržanjem imena;

—

☒

registracija brez pridržanja imena.

3.4   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.8. Drugi proizvodi iz Priloge I.

3.5   Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

„Trójniak“ je medica, bistra pijača, fermentirana iz medenega mošta, z značilno aromo medu in okusom po uporabljenih surovinah.

Okus medice „trójniak“ se lahko obogati z okusom začimb. Barva medice „trójniak“ sega od zlate do temno jantarjeve in je odvisna od vrste medu, ki se uporablja za proizvodnjo medice.

Fizikalno-kemični kazalci, ki so značilni za medico „trójniak“, so:

| — | vsebnost alkohola: 12–15 % vol., |
| --- | --- |

—

vsebnost alkohola: 12–15 % vol.,

| — | reducirajoči sladkorji po inverziji: 65–120 g/l, |
| --- | --- |

—

reducirajoči sladkorji po inverziji: 65–120 g/l,

| — | skupna kislost, izražena kot jabolčna kislina: 3,5–8 g/l, |
| --- | --- |

—

skupna kislost, izražena kot jabolčna kislina: 3,5–8 g/l,

| — | hlapna kislost, izražena kot ocetna kislina: največ 1,4 g/l, |
| --- | --- |

—

hlapna kislost, izražena kot ocetna kislina: največ 1,4 g/l,

| — | skupni sladkor na podlagi dejanske koncentracije alkohola (v % vol.), pomnoženo z 18: najmanj 323 g, |
| --- | --- |

—

skupni sladkor na podlagi dejanske koncentracije alkohola (v % vol.), pomnoženo z 18: najmanj 323 g,

| — | nesladkorni ekstrakt: ne manj kot:






  — | 20 g/l, |
| --- | --- | --- |

—

nesladkorni ekstrakt: ne manj kot:

—

20 g/l,

| — | 25 g/l pri sadni medici, |
| --- | --- |

—

25 g/l pri sadni medici,

| — | pepel: najmanj 1,3 g/l – v primeru sadne medice. |
| --- | --- |

—

pepel: najmanj 1,3 g/l – v primeru sadne medice.

Pri proizvodnji medice „trójniak“ je prepovedana uporaba konzervansov, stabilizatorjev in umetnih barvil ter arom.

3.6   Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

Surovine:

Surovine:

| — | Naravni med z naslednjimi parametri:






  — | vsebnost vode: največ 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

Naravni med z naslednjimi parametri:

—

vsebnost vode: največ 20 % (m/m),

| — | vsebnost reducirajočega sladkorja: najmanj 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

vsebnost reducirajočega sladkorja: najmanj 70 % (m/m),

| — | skupna vsebnost saharoze in melecitoze: največ 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

skupna vsebnost saharoze in melecitoze: največ 5 % (m/m),

| — | skupna kislost – 1 mol/l raztopine NaOH na 100 g medu: v obsegu 1–5 ml, |
| --- | --- |

—

skupna kislost – 1 mol/l raztopine NaOH na 100 g medu: v obsegu 1–5 ml,

| — | vsebnost 5-hidroksi-metil-furfurola (HMF): največ 4,0 mg na 100 g medu. |
| --- | --- |

—

vsebnost 5-hidroksi-metil-furfurola (HMF): največ 4,0 mg na 100 g medu.

| — | Kvasovke za medico z visoko atenuacijo – primerne za atenuacijo visokih ekstraktov v moštu z dodanimi kvasovkami. |
| --- | --- |

—

Kvasovke za medico z visoko atenuacijo – primerne za atenuacijo visokih ekstraktov v moštu z dodanimi kvasovkami.

| — | Zelišča in začimbe: klinčki, cimet, muškatni orešek ali ingver. |
| --- | --- |

—

Zelišča in začimbe: klinčki, cimet, muškatni orešek ali ingver.

| — | Naravni sadni sokovi ali sveže sadje. |
| --- | --- |

—

Naravni sadni sokovi ali sveže sadje.

Metoda pridobivanja:

Metoda pridobivanja:

1. stopnja

Kuhanje (vrenje) medenega mošta, ki vsebuje en del medu na dva dela vode (ali vode, mešane s sadnim sokom), ki se mu lahko dodajo zelišča ali začimbe, pri temperaturi 95–100 °C. V primeru sadne medice se najmanj 30 % vode nadomesti s sadnim sokom.

Strogo se upoštevajo deleži vode in medu, potrebni ekstrakt pa se pridobiva v posebnem kotlu za mošt z vmesno plastjo pare, ki preprečuje prijemanje. Ta način kuhanja preprečuje karamelizacijo sladkorja.

2. stopnja

Ohlajanje mošta na 20–22 °C, kar je optimalna temperatura za razmnoževanje kvasovk. Mošt je treba ohladiti na dan proizvodnje, čas hlajenja pa je odvisen od učinkovitosti hladilnika. Ohlajanje zagotavlja mikrobiološko varnost mošta.

3. stopnja

Dodajanje raztopine kvasovk moštu v kotlu za fermentacijo.

4. stopnja

| A. | Intenzivna fermentacija – 6–10 dni. Ohranjanje temperature na največ 28 °C zagotavlja ustrezen potek fermentacije. |
| --- | --- |

A.

Intenzivna fermentacija – 6–10 dni. Ohranjanje temperature na največ 28 °C zagotavlja ustrezen potek fermentacije.

| B. | Počasna fermentacija – 3–6 tednov. Obdobje počasne fermentacije zagotavlja doseganje ustreznih fizikalno-kemijskih parametrov. |
| --- | --- |

B.

Počasna fermentacija – 3–6 tednov. Obdobje počasne fermentacije zagotavlja doseganje ustreznih fizikalno-kemijskih parametrov.

5. stopnja

Pretakanje atenuiranega mošta z dodanimi kvasovkami.

Ko se doseže vsebnost alkohola vsaj 12 % vol., je treba mošt pred začetkom staranja pretočiti. S tem se zagotovi, da ima medica ustrezne fizikalno-kemične in organoleptične lastnosti. Če se mošt z dodanimi kvasovkami po koncu počasne fermentacije pusti na drožeh, lahko to negativno vpliva na organoleptične lastnosti, ker pride do avtolize kvasovk.

6. stopnja

Staranje (zorenje) in prelivanje (pretakanje) – ponavlja se tolikokrat, kot je potrebno, da se preprečijo nezaželeni procesi v drožeh (avtoliza kvasa). Med staranjem je mogoče opraviti pasterizacijo in filtracijo. Na tej stopnji je pomembno zagotoviti, da ima proizvod prave organoleptične lastnosti.

Najkrajše obdobje staranja za medico „trójniak“ je eno leto.

7. stopnja

Prilagajanje okusa (sestave) – na tej stopnji se pripravi končni proizvod z organoleptičnimi in fizikalno-kemičnimi lastnostmi, ki so primerne za medico „trójniak“, kot je določeno v točki 3.5 – Opis kmetijskega proizvoda ali živila. Za zagotovitev, da se dosežejo zahtevani kazalci, je mogoče organoleptične in fizikalno-kemične lastnosti popraviti z:

| — | dodajanjem medu za sladkanje medice, |
| --- | --- |

—

dodajanjem medu za sladkanje medice,

| — | dodajanjem zelišč in začimb. |
| --- | --- |

—

dodajanjem zelišč in začimb.

Cilj te stopnje je proizvesti proizvod z značilno cvetico medice „trójniak“.

8. stopnja

Prelivanje v posamezne posode pri temperaturi 55–60 °C. Priporoča se, da se medica „trójniak“ ponudi v tradicionalni embalaži, kot so: stekleni baloni, keramične posode ali hrastovi sodi.

3.7   Posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Posebne lastnosti medice „trójniak“ izhajajo iz:

| — | priprave mošta (sestava in delež surovin), |
| --- | --- |

—

priprave mošta (sestava in delež surovin),

| — | staranja in zorenja, |
| --- | --- |

—

staranja in zorenja,

| — | njenih fizikalno-kemičnih in organoleptičnih lastnosti. |
| --- | --- |

—

njenih fizikalno-kemičnih in organoleptičnih lastnosti.

Priprava mošta (sestava in delež surovin):

Priprava mošta (sestava in delež surovin):

Posebne lastnosti medice „trójniak“ izhajajo zlasti iz uporabe in doslednega upoštevanja določenih deležev medu in vode – en del medu na dva dela vode – v medenem moštu. Ta delež je odločilni dejavnik na vseh poznejših stopnjah proizvodnje medice „trójniak“, ki ji zagotavljajo njene značilne lastnosti.

Staranje in zorenje:

Staranje in zorenje:

Po tradicionalnem in starem poljskem receptu so lastnosti proizvoda odvisne od tega, ali se ta stara in zori določeno obdobje. V primeru medice „trójniak“ to obdobje traja vsaj eno leto.

Fizikalno-kemične in organoleptične lastnosti:

Fizikalno-kemične in organoleptične lastnosti:

Upoštevanje vseh stopenj proizvodnje, vključenih v specifikacijo, zagotavlja, da dobi proizvod edinstven okus in aromo. Edinstven okus in vonj medice „trójniak“ nastaneta zaradi ustrezne vsebnosti sladkorja in alkohola:

| — | reducirajoči sladkorji po inverziji: > 65–120 g/l, |
| --- | --- |

—

reducirajoči sladkorji po inverziji: > 65–120 g/l,

| — | skupni sladkor na podlagi dejanske koncentracije alkohola (v % vol.), pomnoženo z 18: najmanj 323 g, |
| --- | --- |

—

skupni sladkor na podlagi dejanske koncentracije alkohola (v % vol.), pomnoženo z 18: najmanj 323 g,

| — | alkohol: 12–15 % vol. |
| --- | --- |

—

alkohol: 12–15 % vol.

Zaradi strogo določenih deležev sestavin, ki se uporabljajo pri njeni proizvodnji, je medica „trójniak“ značilno viskozna in tekoča, zaradi česar se razlikuje od drugih vrst medice.

3.8   Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Tradicionalna metoda pridobivanja:

Tradicionalna metoda pridobivanja:

Na Poljskem je proizvodnja medice tradicija, ki je stara več kot tisoč let, zanjo pa je značilna velika raznolikost. Razvoj in izboljševanje metode pridobivanja skozi stoletja sta omogočila proizvodnjo številnih različnih vrst medice. Zgodovina proizvodnje medice sega do začetkov poljske države. Leta 966 je španski diplomat, trgovec in popotnik Ibrahim ibn Yaqub zapisal: „Poleg hrane, mesa in ornih zemljišč ima država Mieszka I obilo medice, kot se imenujejo slovanska vina in opojne pijače“ (Mieszko I je bil prvi zgodovinski kralj Poljske). Tudi kronike Gallusa Anonymusa, ki je beležil poljsko zgodovino na prelomnici 11. in 12. stoletja, vsebujejo številna sklicevanja na proizvodnjo medice.

Poljska narodna epska pesnitev „Gospod Tadej“ Adama Mickiewicza, ki pripoveduje zgodbo o plemstvu med letoma 1811 in 1812, navaja veliko podatkov o proizvodnji, uživanju in različnih vrstah medice. Medica je omenjena tudi v pesmih Tomasza Zana (1796–1855) in trilogiji Henryka Sienkiewicza, ki opisuje dogajanje na Poljskem v 17. stoletju (roman Z ognjem in mečem, objavljen leta 1884; Potop, objavljen leta 1886, in Mali vitez, objavljen leta 1887 in 1888).

Z ognjem in mečem

Potop

Mali vitez

Viri, ki opisujejo kulinarično tradicijo na Poljskem v 17. in 18. stoletju, ne vsebujejo le sklicevanj na medico, ampak tudi sklicevanja na različne vrste medice. Glede na metodo pridobivanja se vrste medice imenujejo „półtorak“, „dwójniak“, „trójniak“ in „czwórniak“. Vsako od teh imen se uporablja za različno vrsto medice, proizvedeno z različnimi deleži medu in vode ali soka ter z različnim obdobjem staranja. Tehnika proizvodnje medice „trójniak“ se z manjšimi spremembami uporablja že več stoletij.

Tradicionalna sestava:

Tradicionalna sestava:

Tradicionalna delitev medice na „półtorak“, „dwójniak“, „trójniak“ in „czwórniak“ obstaja na Poljskem že več stoletij in jo potrošniki poznajo še danes. Po drugi svetovni vojni je prišlo do poskusov ureditve tradicionalne delitve medice v štiri kategorije. Ta delitev je bila končno uradno določena v poljski zakonodaji leta 1948 z Zakonom o proizvodnji vina, vinskega mošta, medice in o trgovini s takšnimi proizvodi (Uradni list Republike Poljske z dne 18. novembra 1948). Ta zakon vsebuje pravila za proizvodnjo medice, ki določajo deleže medu in vode ter tehnološke zahteve. Delež vode in medu za medico „trójniak“ mora biti naslednji: „Le medica, ki je proizvedena iz enega dela naravnega medu in dveh delov vode se lahko imenuje ‚trójniak‘“.

3.9   Minimalne zahteve in postopki nadzora posebnih lastnosti

Minimalne zahteve in postopki nadzora posebnih lastnosti

Obvezen nadzor vključuje:

| — | upoštevanje določenih deležev sestavin v medenem moštu, |
| --- | --- |

—

upoštevanje določenih deležev sestavin v medenem moštu,

| — | upoštevanje dolžine obdobja staranja, |
| --- | --- |

—

upoštevanje dolžine obdobja staranja,

| — | organoleptične lastnosti končnega proizvoda (okus, vonj, barva, bistrost), |
| --- | --- |

—

organoleptične lastnosti končnega proizvoda (okus, vonj, barva, bistrost),

| — | fizikalno-kemični kazalci končnega proizvoda: vsebnost alkohola, skupni sladkor, reducirajoči sladkor po inverziji, skupna kislost, hlapna kislost, nesladkorni ekstrakt in pepel v primeru sadne medice – vrednosti morajo ustrezati vrednostim iz točke 3.5 specifikacije. |
| --- | --- |

—

fizikalno-kemični kazalci končnega proizvoda: vsebnost alkohola, skupni sladkor, reducirajoči sladkor po inverziji, skupna kislost, hlapna kislost, nesladkorni ekstrakt in pepel v primeru sadne medice – vrednosti morajo ustrezati vrednostim iz točke 3.5 specifikacije.

Obvezen nadzor se opravi vsaj enkrat letno.

Priporoča se, da se nadzor opravi med stopnjami proizvodnje, ki so navedene spodaj. Nadzor na stopnjah proizvodnje, ki so navedene spodaj, ni obvezen, je pa priporočljiv, ker pomaga odpraviti možne napake, ki se pojavljajo na različnih stopnjah proizvodnje:

4. stopnja:

Med postopkom fermentacije je treba opravljati redne laboratorijske preskuse za ugotavljanje organoleptičnih lastnosti (okus in vonj) in fizikalno-kemičnih parametrov, kot so vsebnost alkohola in sladkorja, ki se med postopkom alkoholne fermentacije spreminja.

6. stopnja:

Med staranjem je treba izvajati reden nadzor osnovnih organoleptičnih lastnosti proizvoda in fizikalno-kemičnih kazalcev, kot so vsebnost alkohola, skupen sladkor, skupna kislost in hlapna kislost.

8. stopnja:

Pred stekleničenjem medice se opravi nadzor različnih fizikalno-kemičnih in organoleptičnih parametrov iz točke 3.5 – Opis kmetijskega proizvoda ali živila.

4.   Organi, ki preverjajo skladnost s specifikacijami za proizvod

Organi, ki preverjajo skladnost s specifikacijami za proizvod

4.1   Naziv in naslov

Naziv in naslov

| Naziv | : | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv

:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych

Naslov

:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

:

+48 226232900

Telefaks

:

+48 226232998

E-naslov

:

—

| ☒ Javni | ☐ Zasebni |
| --- | --- |

☒ Javni

☐ Zasebni

4.2   Posebne naloge organa

Posebne naloge organa

Zgoraj navedeni nadzorni organ je odgovoren za preverjanje celovitosti specifikacije.

VLOGA ZA REGISTRACIJO ZAJAMČENE TRADICIONALNE POSEBNOSTI

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

„CZWÓRNIAK“

„CZWÓRNIAK“

ES št. PL-TSG-007-0035 – 6.9.2006

ES št. PL-TSG-007-0035 – 6.9.2006

1.   Naziv in naslov vlagatelja

Naziv in naslov vlagatelja

| Naziv | : | Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo – Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | ul. Czackiego 3/6 |
| 00-043 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv

:

Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo – Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego

Naslov

:

ul. Czackiego 3/6

00-043 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

:

+48 228282721

E-naslov

:

krwim@sitspoz.pl

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Poljska

3.   Specifikacija proizvoda

Specifikacija proizvoda

3.1   Ime za registracijo

Ime za registracijo

„Czwórniak“

Ko se proizvod da na trg, lahko etiketa vsebuje naslednje informacije: „miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją“ („medica, proizvedena v skladu s staro poljsko tradicijo“). Ta podatek je treba prevesti v druge uradne jezike.

3.2   Ime

Ime

| — | ☒ | je specifično samo po sebi; |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila. |

—

☒

je specifično samo po sebi;

—

☒

izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila.

Ime „czwórniak“ izhaja iz besede za številko „4“ (poljsko: „cztery“) ter se neposredno nanaša na zgodovinsko uveljavljeno sestavo in metodo pridobivanja medice „czwórniak“ – pri čemer je razmerje med medom in vodo v medenem moštu ena proti tri. Ime zato izraža poseben značaj proizvoda. Ker se beseda „czwórniak“ uporablja le za poimenovanje določene vrste medice, je treba to ime obravnavati kot specifično samo po sebi.

3.3   Pridržanje imena na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006

Pridržanje imena na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006

| — | ☐ | registracija s pridržanjem imena; |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | registracija brez pridržanja imena. |

—

☐

registracija s pridržanjem imena;

—

☒

registracija brez pridržanja imena.

3.4   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.8 Drugi proizvodi iz Priloge I.

3.5   Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

„Czwórniak“ je medica, bistra pijača, pridobljena s fermentiranjem iz medenega mošta, z značilno aromo medu in okusom po uporabljenih surovinah.

Okus medice „czwórniak“ se lahko obogati z okusom začimb, ki se uporabijo. Barva medice „czwórniak“ je lahko med zlato in temno jantarjevo in je odvisna od vrste medu, ki se uporablja za proizvodnjo.

Fizikalno-kemični kazalci, ki so značilni za medico „czwórniak“, so:

| — | vsebnost alkohola: 9–12 % vol., |
| --- | --- |

—

vsebnost alkohola: 9–12 % vol.,

| — | reducirajoči sladkorji po inverziji: 35–90 g/l, |
| --- | --- |

—

reducirajoči sladkorji po inverziji: 35–90 g/l,

| — | skupna kislost, izražena kot jabolčna kislina: 3,5–8 g/l, |
| --- | --- |

—

skupna kislost, izražena kot jabolčna kislina: 3,5–8 g/l,

| — | hlapna kislost, izražena kot ocetna kislina: največ 1,4 g/l, |
| --- | --- |

—

hlapna kislost, izražena kot ocetna kislina: največ 1,4 g/l,

| — | skupni sladkor (g) plus dejanska vsebnost alkohola (v % vol.), pomnoženo z 18: najmanj 240, |
| --- | --- |

—

skupni sladkor (g) plus dejanska vsebnost alkohola (v % vol.), pomnoženo z 18: najmanj 240,

| — | ekstrakt brez sladkorja: ne manj kot:






  — | 15 g/l, |
| --- | --- | --- |

—

ekstrakt brez sladkorja: ne manj kot:

—

15 g/l,

| — | 20 g/l pri sadni medici, |
| --- | --- |

—

20 g/l pri sadni medici,

| — | pepel: najmanj 1,3 g/l – pri sadni medici. |
| --- | --- |

—

pepel: najmanj 1,3 g/l – pri sadni medici.

Pri proizvodnji medice „czwórniak“ je prepovedana uporaba konzervansov, stabilizatorjev in umetnih barvil ter arom.

3.6   Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

Surovine:

Surovine:

| — | Naravni med z naslednjimi parametri:






  — | vsebnost vode: največ 20 % (m/m), |
| --- | --- | --- |

—

Naravni med z naslednjimi parametri:

—

vsebnost vode: največ 20 % (m/m),

| — | vsebnost reducirajočega sladkorja: najmanj 70 % (m/m), |
| --- | --- |

—

vsebnost reducirajočega sladkorja: najmanj 70 % (m/m),

| — | skupna vsebnost saharoze in melecitoze: največ 5 % (m/m), |
| --- | --- |

—

skupna vsebnost saharoze in melecitoze: največ 5 % (m/m),

| — | skupna kislost – 1 mol/l raztopine NaOH na 100 g medu: v razponu 1–5 ml, |
| --- | --- |

—

skupna kislost – 1 mol/l raztopine NaOH na 100 g medu: v razponu 1–5 ml,

| — | vsebnost 5-hidroksi-metil-furfurola (HMF): največ 4,0 mg na 100 g medu. |
| --- | --- |

—

vsebnost 5-hidroksi-metil-furfurola (HMF): največ 4,0 mg na 100 g medu.

| — | Kvasovke za medico z močno fermentacijo – primerne za to, da se doseže velik delež ekstrakta v moštu z dodanimi kvasovkami. |
| --- | --- |

—

Kvasovke za medico z močno fermentacijo – primerne za to, da se doseže velik delež ekstrakta v moštu z dodanimi kvasovkami.

| — | Zelišča in začimbe: klinčki, cimet, muškatni orešek ali ingver. |
| --- | --- |

—

Zelišča in začimbe: klinčki, cimet, muškatni orešek ali ingver.

| — | Naravni sadni sokovi ali sveže sadje. |
| --- | --- |

—

Naravni sadni sokovi ali sveže sadje.

Metoda pridobivanja:

Metoda pridobivanja:

1. stopnja

Kuhanje (vrenje) medenega mošta pri temperaturi 95–100 °C. Zahtevano razmerje med medom in vodo za medico „czwórniak“ je en del medu na tri dele vode (ali vode, zmešane s sadnim sokom), ki se ji lahko dodajo zelišča ali začimbe. V primeru sadne medice se najmanj 30 % vode nadomesti s sadnim sokom.

Strogo se upošteva razmerje med vodo in medom, potrebni ekstrakt pa se pridobiva v posebnem kotlu za mošt, ki uporablja zaščitni plašč pare. Ta način kuhanja preprečuje karamelizacijo sladkorja.

2. stopnja

Ohlajanje mošta na 20–22 °C, kar je optimalna temperatura za razmnoževanje kvasovk. Mošt je treba ohladiti na dan proizvodnje, čas hlajenja pa je odvisen od učinkovitosti hladilnika. Ohlajanje zagotavlja mikrobiološko varnost mošta.

3. stopnja

Priprava podlage za medico – cepljenje medenega mošta z raztopino kvasovk v kotlu za fermentacijo.

4. stopnja

| A. | Intenzivna fermentacija – 6–10 dni. Ohranjanje temperature na največ 28 °C zagotavlja ustrezen potek fermentacije. |
| --- | --- |

A.

Intenzivna fermentacija – 6–10 dni. Ohranjanje temperature na največ 28 °C zagotavlja ustrezen potek fermentacije.

| B. | Počasna fermentacija – 3–6 tednov. Obdobje počasne fermentacije zagotavlja dosego ustreznih fizikalno-kemijskih parametrov. |
| --- | --- |

B.

Počasna fermentacija – 3–6 tednov. Obdobje počasne fermentacije zagotavlja dosego ustreznih fizikalno-kemijskih parametrov.

5. stopnja

Odstranitev preostalega fermentiranega mošta; usedlina s kvasovkami ostane.

Ko se doseže vsebnost alkohola vsaj 9 % vol., je treba mošt nad usedlino odtočiti pred začetkom zorenja. S tem se zagotovi, da ima medica „czwórniak“ ustrezne fizikalno-kemične in organoleptične lastnosti. Če se mošt po koncu počasne fermentacije pusti nad usedlino s kvasovkami, lahko to negativno vpliva na organoleptične lastnosti, ker pride do avtolize kvasovk.

6. stopnja

Staranje (zorenje) in odlivanje (odtakanje) – slednje se ponavlja tolikokrat, kot je potrebno, da se preprečijo nezaželeni procesi v usedlini (avtoliza kvasa). Med staranjem je mogoče opraviti pasterizacijo in filtracijo.

Na tej stopnji je pomembno zagotoviti, da ima proizvod prave organoleptične lastnosti.

Najkrajše obdobje staranja za medico „czwórniak“ je devet mesecev.

7. stopnja

Prilagajanje okusa (sestave) – na tej stopnji se pripravi končni proizvod z organoleptičnimi in fizikalno-kemičnimi lastnostmi, ki so značilne za medico „czwórniak“, kot je določeno v točki 3.5 – Opis kmetijskega proizvoda ali živila. Za zagotovitev zahtevanih parametrov je mogoče organoleptične in fizikalno-kemične lastnosti popraviti z:

| — | dodajanjem medu za sladkanje medice, |
| --- | --- |

—

dodajanjem medu za sladkanje medice,

| — | dodajanjem zelišč in začimb. |
| --- | --- |

—

dodajanjem zelišč in začimb.

Cilj te stopnje je proizvesti proizvod z značilno cvetico medice „czwórniak“.

8. stopnja

Prelivanje v embalažo za prodajo pri temperaturi 55–60 °C. Priporoča se, da se medica „czwórniak“ ponudi v tradicionalni embalaži, kot so: steklenice pletenke, keramične posode ali hrastovi sodi.

3.7   Posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Posebne lastnosti medice „czwórniak“ izhajajo iz:

| — | priprave mošta (sestava in medsebojna razmerja surovin), |
| --- | --- |

—

priprave mošta (sestava in medsebojna razmerja surovin),

| — | staranja in zorenja, |
| --- | --- |

—

staranja in zorenja,

| — | njenih fizikalno-kemičnih in organoleptičnih lastnosti. |
| --- | --- |

—

njenih fizikalno-kemičnih in organoleptičnih lastnosti.

Priprava mošta (sestava in medsebojna razmerja surovin):

Priprava mošta (sestava in medsebojna razmerja surovin):

Posebne lastnosti medice „czwórniak“ izhajajo zlasti iz uporabe in doslednega upoštevanja določenega razmerja med medom in vodo – en del medu na tri dele vode – v medenem moštu. Ta delež je odločilni dejavnik na vseh poznejših stopnjah proizvodnje medice „czwórniak“, ki zagotavljajo njene značilne lastnosti.

Staranje in zorenje:

Staranje in zorenje:

Po starem tradicionalnem poljskem receptu so lastnosti proizvoda odvisne od tega, ali se ta stara in zori določeno obdobje. V primeru medice „czwórniak“ to obdobje traja vsaj devet mesecev.

Fizikalno-kemične in organoleptične lastnosti:

Fizikalno-kemične in organoleptične lastnosti:

Upoštevanje vseh stopenj proizvodnje, vključenih v specifikacijo, zagotavlja, da dobi proizvod edinstven okus in aromo. Edinstven okus in vonj medice „czwórniak“ nastaneta zaradi ustrezne vsebnosti sladkorja in alkohola:

| — | reducirajoči sladkorji po inverziji: > 35–90 g/l, |
| --- | --- |

—

reducirajoči sladkorji po inverziji: > 35–90 g/l,

| — | skupni sladkor (g) plus dejanska vsebnost alkohola (v % vol.), pomnoženo z 18: najmanj 240, |
| --- | --- |

—

skupni sladkor (g) plus dejanska vsebnost alkohola (v % vol.), pomnoženo z 18: najmanj 240,

| — | alkohol: 9–12 % vol. |
| --- | --- |

—

alkohol: 9–12 % vol.

Zaradi strogo določenih deležev sestavin, ki se uporabljajo pri njeni proizvodnji, je medica „czwórniak“ značilno viskozna in tekoča, zaradi česar se razlikuje od drugih vrst medice.

3.8   Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Tradicionalna metoda pridobivanja:

Tradicionalna metoda pridobivanja:

Na Poljskem je proizvodnja medice tradicija, ki je stara več kot tisoč let, zanjo pa je značilna velika raznolikost. Razvoj in izboljševanje metode pridobivanja skozi stoletja sta omogočila proizvodnjo številnih različnih vrst medice. Zgodovina proizvodnje medice sega do začetkov poljske države. Leta 966 je španski diplomat, trgovec in popotnik Ibrahim ibn Yaqub zapisal: „Poleg hrane, mesa in ornih zemljišč ima država Mieszka I obilo medice, kot se imenujejo slovanska vina in opojne pijače“ (Mieszko I je bil prvi zgodovinski kralj Poljske). Tudi kronike Gallusa Anonymusa, ki je beležil poljsko zgodovino na prelomu 11. in 12. stoletja, vsebujejo številne navedbe glede proizvodnje medice.

Poljska narodna epska pesnitev „Gospod Tadej“ (Pan Tadeusz) Adama Mickiewicza, ki pripoveduje zgodbo o plemstvu med letoma 1811 in 1812, navaja veliko podatkov o proizvodnji, uživanju in različnih vrstah medice. Medica je omenjena tudi v pesmih Tomasza Zana (1796–1855) in trilogiji Henryka Sienkiewicza, ki opisuje dogajanje na Poljskem v 17. stoletju (Z ognjem in mečem (Ogniem i mieczem), objavljen leta 1884; Potop (Potop), objavljen leta 1886, in Mali vitez (Pan Wołodyjowski), objavljen leta 1887 in 1888).

Z ognjem in mečem (Ogniem i mieczem)

Potop (Potop)

Mali vitez (Pan Wołodyjowski)

Viri, ki opisujejo kulinarično tradicijo na Poljskem v 17. in 18. stoletju, ne vsebujejo le splošnih omemb medice, ampak tudi omembe različnih vrst medice. Glede na metodo pridobivanja se vrste medice imenujejo „półtorak“, „dwójniak“, „trójniak“ in „czwórniak“. Vsako od teh imen se uporablja za različno vrsto medice, proizvedeno z različnimi deleži medu in vode ali soka ter z različnim obdobjem staranja. Tehnika proizvodnje medice „czwórniak“ se z manjšimi spremembami uporablja že več stoletij.

Tradicionalna sestava:

Tradicionalna sestava:

Tradicionalna delitev medice na „półtorak“, „dwójniak“, „trójniak“ in „czwórniak“ obstaja na Poljskem že več stoletij in jo potrošniki poznajo še danes. Po drugi svetovni vojni je prišlo do poskusov zakonske ureditve tradicionalne delitve medice v štiri kategorije. Ta delitev je bila končno uradno določena v poljski zakonodaji leta 1948 z Zakonom o proizvodnji vina, vinskega mošta, medice in o trgovini s takšnimi proizvodi (Uradni list Republike Poljske z dne 18. novembra 1948). Ta zakon vsebuje pravila za proizvodnjo medice, ki določajo deleže medu in vode ter tehnološke zahteve. Razmerje med vodo in medom za medico „czwórniak“ mora biti naslednje: „Le medica, ki je proizvedena iz enega dela naravnega medu in treh delov vode se lahko imenuje ‚czwórniak‘“.

3.9   Minimalne zahteve in postopki nadzora posebnih lastnosti

Minimalne zahteve in postopki nadzora posebnih lastnosti

Obvezen nadzor vključuje:

| — | upoštevanje določenih razmerij med sestavinami v medenem moštu, |
| --- | --- |

—

upoštevanje določenih razmerij med sestavinami v medenem moštu,

| — | upoštevanje dolžine obdobja staranja, |
| --- | --- |

—

upoštevanje dolžine obdobja staranja,

| — | organoleptične lastnosti končnega proizvoda (okus, vonj, barva, bistrost), |
| --- | --- |

—

organoleptične lastnosti končnega proizvoda (okus, vonj, barva, bistrost),

| — | fizikalno-kemični kazalci končnega proizvoda: vsebnost alkohola, skupni sladkor, reducirajoči sladkor po inverziji, skupna kislost, hlapna kislost, ekstrakt brez sladkorja in pepel v primeru sadne medice – vrednosti morajo ustrezati vrednostim iz točke 3.5 specifikacije. |
| --- | --- |

—

fizikalno-kemični kazalci končnega proizvoda: vsebnost alkohola, skupni sladkor, reducirajoči sladkor po inverziji, skupna kislost, hlapna kislost, ekstrakt brez sladkorja in pepel v primeru sadne medice – vrednosti morajo ustrezati vrednostim iz točke 3.5 specifikacije.

Obvezen nadzor se opravi vsaj enkrat letno.

Priporoča se, da se nadzor opravi tudi med stopnjami proizvodnje, ki so navedene spodaj. Nadzor na stopnjah proizvodnje, ki so navedene spodaj, ni obvezen, je pa priporočljiv, ker pomaga odpraviti možne napake, ki se pojavljajo na različnih stopnjah proizvodnje:

4. stopnja:

Med postopkom fermentacije je treba opravljati redne laboratorijske preskuse za ugotavljanje organoleptičnih lastnosti (okus in vonj) in fizikalno-kemičnih parametrov, kot so vsebnost alkohola in sladkorja, ki se med postopkom alkoholne fermentacije spreminja.

6. stopnja:

Med staranjem je treba izvajati reden nadzor osnovnih organoleptičnih lastnosti proizvoda in fizikalno-kemičnih kazalcev, kot so vsebnost alkohola, skupen sladkor, skupna kislost in hlapna kislost.

8. stopnja:

Pred stekleničenjem medice se opravi preverjanje različnih fizikalno-kemičnih in organoleptičnih parametrov iz točke 3.5 – Opis kmetijskega proizvoda ali živila.

4.   Organi, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda

Organi, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda

4.1   Naziv in naslov

Naziv in naslov

| Naziv | : | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv

:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych

Naslov

:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

:

+48 226232900

Telefaks

:

+48 226232998

E-naslov

:

—

| ☒ Javni | ☐ Zasebni |
| --- | --- |

☒ Javni

☐ Zasebni

4.2   Posebne naloge organa

Posebne naloge organa

Zgoraj navedeni nadzorni organ je odgovoren za preverjanje celovitosti specifikacije.

VLOGA ZA REGISTRACIJO ZTP

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

„KIEŁBASA JAŁOWCOWA“

„KIEŁBASA JAŁOWCOWA“

ES št.: PL-TSG-007-0047 – 5.12.2006

ES št.: PL-TSG-007-0047 – 5.12.2006

1.   Naziv in naslov skupine vlagateljev

Naziv in naslov skupine vlagateljev

| Naziv | : | Związek „Polskie Mięso“ |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | ul. Chałubińskiego 8 |
| 00-613 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv

:

Związek „Polskie Mięso“

Naslov

:

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

:

+48 228302657

Telefaks

:

+48 228301648

E-naslov

:

info@polskie-mieso.pl

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Poljska

3.   Specifikacija proizvoda

Specifikacija proizvoda

3.1   Ime(-na) za registracijo (člen 2 Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Ime(-na) za registracijo (člen 2 Uredbe (ES) št. 1216/2007)

„Kiełbasa jałowcowa“

3.2   Gre za ime, ki

Gre za ime, ki

| — | ☐ | je specifično samo po sebi |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila |

—

☐

je specifično samo po sebi

—

☒

izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Ime „kiełbasa jałowcowa“ izraža posebne lastnosti proizvoda, ki so povezane predvsem z izjemnim okusom in aromo proizvoda. Te lastnosti kažejo uporabo brinovih jagod v proizvodnem postopku, ki se sesekljajo na drobno, potem pa se takoj dodajo mesu, in uporabo brinovih vej med prekajevanjem.

3.3   Ali se zahteva pridržanje imena na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006?

Ali se zahteva pridržanje imena na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006?

| — | ☐ | Registracija s pridržanjem imena |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registracija brez pridržanja imena |

—

☐

Registracija s pridržanjem imena

—

☒

Registracija brez pridržanja imena

3.4   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.2 – Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.5   Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1 (člen 3(1) Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1 (člen 3(1) Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Proizvod „Kiełbasa jałowcowa“ je enakomerno nagubana klobasa v obliki venca. Ima značilno zavito obliko brez zunanjih vzdolžnih gub. Obstajata dve velikosti te klobase v obliki venca:

| — | majhna, v naravnih črevih s premerom več kot 32 mm in težo približno 0,5 kg; |
| --- | --- |

—

majhna, v naravnih črevih s premerom več kot 32 mm in težo približno 0,5 kg;

| — | velika, v beljakovinskih črevih s premerom 36 mm in težo približno 0,8 kg. |
| --- | --- |

—

velika, v beljakovinskih črevih s premerom 36 mm in težo približno 0,8 kg.

Barva proizvoda „kiełbasa jałowcowa“ je temno rjava in enakomerna na celotni površini proizvoda, kot je značilno za močno dimljene klobase.

Površina klobase je na otip suha, gladka in enakomerno nagubana, medtem ko je njena čvrstost takšna, da se črevo tesno prilega nadevu.

Značilen okus in mehkost proizvoda izhajata iz izbora surovin, začimb (zlasti brina) in naravnega prekajevanja, ki je del proizvodnega postopka.

Kemična sestava:

| — | vsebnost beljakovin – najmanj 15,0 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost beljakovin – najmanj 15,0 %,

| — | vsebnost vode – največ 60,0 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost vode – največ 60,0 %,

| — | vsebnost maščob – največ 35,0 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost maščob – največ 35,0 %,

| — | vsebnost soli – največ 3,5 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost soli – največ 3,5 %,

| — | vsebnost nitrata (III) in nitrata (V), izražena kot NaNO2 – največ 0,0125 %. |
| --- | --- |

—

vsebnost nitrata (III) in nitrata (V), izražena kot NaNO2 – največ 0,0125 %.

2

Navedene vrednosti kemične sestave zagotavljajo tradicionalno kakovost proizvoda. Donos končnega proizvoda glede na meso, uporabljeno kot surovina, je 75 % (+/–3 %).

3.6   Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1 (člen 3(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1216/2007)

Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1 (člen 3(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1216/2007)

Sestavine:

Sestavine:

Meso (100 kg surovin):

| — | svinjina razreda I z vsebnostjo maščob do 15 % – 20 kg, |
| --- | --- |

—

svinjina razreda I z vsebnostjo maščob do 15 % – 20 kg,

| — | svinjina razreda IIA z vsebnostjo maščob do 20 % – 50 kg, |
| --- | --- |

—

svinjina razreda IIA z vsebnostjo maščob do 20 % – 50 kg,

| — | svinjina razreda III z vsebnostjo maščob do 25 % – 20 kg, |
| --- | --- |

—

svinjina razreda III z vsebnostjo maščob do 25 % – 20 kg,

| — | koščki maščobe – 10 kg. |
| --- | --- |

—

koščki maščobe – 10 kg.

Do 50 % svinjine razreda IIA ali razreda III se lahko nadomesti z govedino.

Začimbe (na 100 kg mesa)

| — | poper – 0,17 kg, |
| --- | --- |

—

poper – 0,17 kg,

| — | brin – 0,12 kg, |
| --- | --- |

—

brin – 0,12 kg,

| — | sladkor – 0,20 kg. |
| --- | --- |

—

sladkor – 0,20 kg.

Drugi dodatki:

| — | mešanica za soljenje (na podlagi mešanice jedilne soli (NaCl) in natrijevega nitrita (NaNO2)) – približno 2 kg. |
| --- | --- |

—

mešanica za soljenje (na podlagi mešanice jedilne soli (NaCl) in natrijevega nitrita (NaNO2)) – približno 2 kg.

2

Krmljenje pri proizvodnji svinjine za izdelavo proizvoda „kiełbasa jałowcowa“:

Krmljenje pri proizvodnji svinjine za izdelavo proizvoda „kiełbasa jałowcowa“:

Krmljenje pomeni pitanje za mastno meso. Cilj je vzreja prašičev s težo do 120 kg, za katere je značilna višja vsebnost medmišične maščobe (več kot 3 %).

| — | Pitanje temelji na pasmah, ki odrastejo pozno, z ustreznim načinom pitanja pa se doseže želena vsebnost medmišične maščobe. Pasme za pitanje nimajo gena RN, pri čemer je gen RYR 1T prisoten pri 20 % populacije. |
| --- | --- |

—

Pitanje temelji na pasmah, ki odrastejo pozno, z ustreznim načinom pitanja pa se doseže želena vsebnost medmišične maščobe. Pasme za pitanje nimajo gena RN, pri čemer je gen RYR 1T prisoten pri 20 % populacije.

| — | Pitanje je treba izvajati v treh fazah – faza I do približno 60 kg, faza II do približno 90 kg in faza III do 120 kg. |
| --- | --- |

—

Pitanje je treba izvajati v treh fazah – faza I do približno 60 kg, faza II do približno 90 kg in faza III do 120 kg.

| — | Za pitanje živali do teže približno 90 kg se uporabljata dve vrsti krmnih mešanic. Krmne mešanice (odmerki) vsebujejo:






  — | energijske sestavine: žitni zdrob – pšenica, ječmen, rž, oves, tritikala ali koruza; koruzni zdrob in zdrob vrst golega ovsa, ki predstavljata do 30 % mešanice; |
| --- | --- | --- |

—

Za pitanje živali do teže približno 90 kg se uporabljata dve vrsti krmnih mešanic. Krmne mešanice (odmerki) vsebujejo:

—

energijske sestavine: žitni zdrob – pšenica, ječmen, rž, oves, tritikala ali koruza; koruzni zdrob in zdrob vrst golega ovsa, ki predstavljata do 30 % mešanice;

| — | beljakovinske sestavine: zdrob iz volčjega boba, krmnega boba in graha, moka iz ekstrahirane soje, moka iz ekstrahirane oljne ogrščice, tropine oljne ogrščice, kvašena krma ali posušena zelena krma. |
| --- | --- |

—

beljakovinske sestavine: zdrob iz volčjega boba, krmnega boba in graha, moka iz ekstrahirane soje, moka iz ekstrahirane oljne ogrščice, tropine oljne ogrščice, kvašena krma ali posušena zelena krma.

| — | Krmne mešanice (odmerki) za živali od 90 do 120 kg vsebujejo:






  — | energijske sestavine: zdrob iz pšenice, ječmena, rži in tritikale. V mešanicah (odmerkih) se ne smeta uporabljati koruzni zdrob in zdrob vrst golega ovsa; |
| --- | --- | --- |

—

Krmne mešanice (odmerki) za živali od 90 do 120 kg vsebujejo:

—

energijske sestavine: zdrob iz pšenice, ječmena, rži in tritikale. V mešanicah (odmerkih) se ne smeta uporabljati koruzni zdrob in zdrob vrst golega ovsa;

| — | beljakovinske sestavine: zdrob iz stročnic (volčji bob, krmni bob in grah), moka iz ekstrahirane soje, tropine oljne ogrščice ali moka iz ekstrahirane oljne ogrščice ter posušena zelena krma. |
| --- | --- |

—

beljakovinske sestavine: zdrob iz stročnic (volčji bob, krmni bob in grah), moka iz ekstrahirane soje, tropine oljne ogrščice ali moka iz ekstrahirane oljne ogrščice ter posušena zelena krma.

| — | V ciklu krmljenja se nikoli ne smejo uporabljati: rastlinska olja, krma živalskega izvora, npr. mleko v prahu, posušena sirotka, ribja moka. |
| --- | --- |

—

V ciklu krmljenja se nikoli ne smejo uporabljati: rastlinska olja, krma živalskega izvora, npr. mleko v prahu, posušena sirotka, ribja moka.

| — | Vrednost metabolne energije v mešanicah v vseh fazah pitanja je 12–13 MJ ME/kg mešanice. Vsebnost beljakovin v mešanicah mora znašati 16–18 % v prvi fazi pitanja, 15–16 % v drugi fazi in približno 14 % v zadnji fazi pitanja. |
| --- | --- |

—

Vrednost metabolne energije v mešanicah v vseh fazah pitanja je 12–13 MJ ME/kg mešanice. Vsebnost beljakovin v mešanicah mora znašati 16–18 % v prvi fazi pitanja, 15–16 % v drugi fazi in približno 14 % v zadnji fazi pitanja.

| — | Odmerki za pitanje lahko temeljijo samo na hranilnih mešanicah ali na hranilnih mešanicah in razsuti krmi, npr. krompirju in zeleni krmi. |
| --- | --- |

—

Odmerki za pitanje lahko temeljijo samo na hranilnih mešanicah ali na hranilnih mešanicah in razsuti krmi, npr. krompirju in zeleni krmi.

Faze v proizvodnji proizvoda „kiełbasa jałowcowa“:

Faze v proizvodnji proizvoda „kiełbasa jałowcowa“:

| Faza 1 | – | predhodno rezanje vseh mesnih sestavin. Pri tem se zagotovi, da so koščki mesa enake velikosti (s premerom približno 5 cm). |
| --- | --- | --- |
| Faza 2 | – | tradicionalno soljenje (suha metoda) za približno 48 ur, pri čemer se uporabi mešanica za soljenje. |
| Faza 3 | – | mehanska obdelava: meso razreda I se zmelje na približno 20 mm, meso razreda IIA na približno 8 mm in meso razreda III na približno 3 mm, nato pa se zmelje skupaj s 5 kg ledu. |
| Faza 4 | – | mešanje vseh mesnih sestavin in začimb: poper, sladkor in brin, ki se zmeljejo, potem pa se takoj dodajo mešanici. |
| Faza 5 | – | nadevanje v naravno prašičje črevo s premerom več kot 32 mm ali beljakovinsko črevo s premerom 36 mm, ki se zavije in oblikuje v venec. Pri izdelavi klobas se lahko uporabita dve vrsti črev:






  — | manjši venci v tankem prašičjem črevu s težo 0,5 kg, |

Faza 1

–

predhodno rezanje vseh mesnih sestavin. Pri tem se zagotovi, da so koščki mesa enake velikosti (s premerom približno 5 cm).

Faza 2

–

tradicionalno soljenje (suha metoda) za približno 48 ur, pri čemer se uporabi mešanica za soljenje.

Faza 3

–

mehanska obdelava: meso razreda I se zmelje na približno 20 mm, meso razreda IIA na približno 8 mm in meso razreda III na približno 3 mm, nato pa se zmelje skupaj s 5 kg ledu.

Faza 4

–

mešanje vseh mesnih sestavin in začimb: poper, sladkor in brin, ki se zmeljejo, potem pa se takoj dodajo mešanici.

Faza 5

–

nadevanje v naravno prašičje črevo s premerom več kot 32 mm ali beljakovinsko črevo s premerom 36 mm, ki se zavije in oblikuje v venec. Pri izdelavi klobas se lahko uporabita dve vrsti črev:

—

manjši venci v tankem prašičjem črevu s težo 0,5 kg,

| — | večji venci v beljakovinskem črevu s težo 0,8 kg. |
| --- | --- |

—

večji venci v beljakovinskem črevu s težo 0,8 kg.

Faza 6

–

postavitev na temperaturo, ki ne presega 30 °C, za dve uri. Predhodno sušenje površine, tako da se sestavine znotraj proizvoda „uležejo“.

Faza 7

–

sušenje površine, kateremu sledi tradicionalno vroče prekajevanje (za približno 120 minut) in pečenje toliko časa, dokler v notranjosti proizvoda ni dosežena temperatura najmanj 70 °C.

Faza 8

–

24-urno hlajenje.

Faza 9

–

hladno prekajevanje z uporabo bukovih trsk in brinovih vej (približno 120 minut), ki mu sledi sušenje pri temperaturi 14–18 °C za 3–5 dni, dokler se ne doseže 75-odstotni donos (+/–3 %).

3.7   Posebnosti kmetijskega proizvoda ali živila (člen 3(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1216/2007)

Posebnosti kmetijskega proizvoda ali živila (člen 3(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1216/2007)

Posebnost proizvoda „kiełbasa jałowcowa“ je več lastnosti, ki so značilne za proizvod:

| — | mehkost in posebne značilnosti mesa; |
| --- | --- |

—

mehkost in posebne značilnosti mesa;

| — | izjemen okus in aroma; |
| --- | --- |

—

izjemen okus in aroma;

| — | enotna oblika. |
| --- | --- |

—

enotna oblika.

Mehkost, sočnost in posebne značilnosti mesa

Mehkost, sočnost in posebne značilnosti mesa

Svinjina prašičev pasem, ki odrastejo pozno, so pitani do teže približno 120 kg in imajo genske značilnosti, opisane v točki 3.6., je bistvena sestavina proizvoda „kiełbasa jałowcowa“, ki vpliva na posebne značilnosti klobase. Izpolnjevanje teh zahtev omogoča, da se doseže vsebnost medmišične maščobe več kot 3 %, kar zagotavlja, da ima meso ustrezen okus in tehnološke značilnosti, ki so bistvene za proizvodnjo proizvoda „kiełbasa jałowcowa“. Uporaba takih surovin in upoštevanje tradicionalne metode pridobivanja s posebnim poudarkom na fazah mletja, soljenja in prekajevanja zagotavljata izjemno mehkost in sočnost proizvoda „kiełbasa jałowcowa“.

Izjemen okus in aroma

Izjemen okus in aroma

Posebne lastnosti proizvoda „kiełbasa jałowcowa“ so povezane predvsem z edinstvenim okusom in aromo zaradi uporabe brinovih jagod v proizvodnem postopku. Mletje brinovih jagod neposredno pred začetkom proizvodnega postopka okrepi značilen okus klobase in prispeva k njenim posebnim lastnostim, medtem ko se njen okus zaradi uporabe brina pri prekajevanju izboljša in izjemna aroma okrepi.

Enotna oblika

Enotna oblika

Proizvod „kiełbasa jałowcowa“ se od drugih klobas razlikuje po svoji obliki. Klobasa se prodaja le v dveh zelo podobnih oblikah, zaradi česar jo potrošniki hitro prepoznajo. Proizvod „kiełbasa jałowcowa“ je enakomerno nagubana klobasa v obliki venca. Ima značilno zavito obliko brez zunanjih vzdolžnih gub.

3.8   Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila (člen 3(4) Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila (člen 3(4) Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Tradicionalne surovine:

Tradicionalne surovine:

| 1. | Brin
  Velika ilustrirana splošna enciklopedija (Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana) iz leta 1903 navaja, da je ena od uporabnih lastnosti tega grmičevja, ki je na Poljskem dobro znana že več stoletij, sproščanje prijetne arome med sežiganjem brina. V enciklopediji je prav tako navedeno, da se lahko brinove veje, ostružki in jagode uporabijo pri prekajevanju, da se dosežeta izjemen okus in aroma mesa. Dokumenti iz druge polovice 19. stoletja dokazujejo, da se je brin že uporabljal kot začimba ali sestavina mesnih jedi in proizvodov. Splošna enciklopedija, ki je izšla v Varšavi leta 1863, navaja, da imajo brinove jagode pekoč, sladkokisel okus in prijetno aromo ter se splošno uporabljajo kot začimba. Standardna metoda proizvodnje klobase z uporabo brinovih jagod in brinovo aromo dima se je na Poljskem uvedla že konec štiridesetih let 20. stoletja (glej članek v publikaciji mesne industrije „Gospodarka Mięsna“ (1954, tretja izdaja) z naslovom „Regulacja asortymentów wędlin na zaopatrzenie rynku“). |
| --- | --- |

1.

Brin

Velika ilustrirana splošna enciklopedija (Wielka Encyklopedia Powszechna Ilustrowana) iz leta 1903 navaja, da je ena od uporabnih lastnosti tega grmičevja, ki je na Poljskem dobro znana že več stoletij, sproščanje prijetne arome med sežiganjem brina. V enciklopediji je prav tako navedeno, da se lahko brinove veje, ostružki in jagode uporabijo pri prekajevanju, da se dosežeta izjemen okus in aroma mesa. Dokumenti iz druge polovice 19. stoletja dokazujejo, da se je brin že uporabljal kot začimba ali sestavina mesnih jedi in proizvodov. Splošna enciklopedija, ki je izšla v Varšavi leta 1863, navaja, da imajo brinove jagode pekoč, sladkokisel okus in prijetno aromo ter se splošno uporabljajo kot začimba. Standardna metoda proizvodnje klobase z uporabo brinovih jagod in brinovo aromo dima se je na Poljskem uvedla že konec štiridesetih let 20. stoletja (glej članek v publikaciji mesne industrije „Gospodarka Mięsna“ (1954, tretja izdaja) z naslovom „Regulacja asortymentów wędlin na zaopatrzenie rynku“).

| 2. | Svinjina
  Meso prašičev, rejenih za proizvodnjo proizvoda „kiełbasa jałowcowa“, mora vsebovati več kot 3 % medmišične maščobe; taka struktura mesa daje proizvodu želeno mehkost, sočnost in odličen okus. Uporaba takega mesa odločilno vpliva na kakovost končnega proizvoda in njegove posebne lastnosti ter je v skladu s tradicionalno metodo pridobivanja. |
| --- | --- |

2.

Svinjina

Meso prašičev, rejenih za proizvodnjo proizvoda „kiełbasa jałowcowa“, mora vsebovati več kot 3 % medmišične maščobe; taka struktura mesa daje proizvodu želeno mehkost, sočnost in odličen okus. Uporaba takega mesa odločilno vpliva na kakovost končnega proizvoda in njegove posebne lastnosti ter je v skladu s tradicionalno metodo pridobivanja.

Tradicionalna metoda pridobivanja in sestava

Tradicionalna metoda pridobivanja in sestava

Prekajevanje je način konzerviranja mesa, pri čemer je bila najbolj razširjena metoda prekajevanja sežiganje brina. To je zabeleženo v starih poljskih rokopisih, na primer v zapiskih neznanega upravitelja podeželskega posestva iz osemdesetih let 18. stoletja, ki vključujejo recepte za predelavo mesa (Centralni arhiv zgodovinskih dokumentov (AGAD) v Varšavi, „Zbiór z Muzeum Narodowego“, ref. št. 1249). Poljski nacionalni pesnik Adam Mickiewicz navaja priljubljenost prekajevanja mesa z brinom v opisu zajtrka na podeželskem posestvu v svoji epski pesnitvi Gospod Tadej iz leta 1834: „Narezana jezik in šunka – oboje precej okusno in pridelano doma, prekajeno na brinu in žgano v kaminu.“

Tradicija začinjanja in prekajevanja mesa z uporabo brina se je razvila v lokalne in regionalne različice, v katerih so se uporabljale različne tehnologije in včasih tudi različne vrste mesa. Kot navaja W. Łęg v eseju „Z doświadczeń przy produkcji wędlin“, v publikaciji Gospodarka Mięsna (1953, šesta izdaja), so se v zvezi s proizvodom „kiełbasa jałowcowa“ iz divjačine izvajali različni poskusi (zajec ali divji prašič z dodatkom svinjine). Te klobase so imele drugačen okus, vendar se je dejansko vedno uporabljal isti recept (začinjanje in prekajevanje z brinom). Strokovnjak na področju mesne industrije, ki je potoval skozi regijo Kurpie, je v članku o regionalnih specialitetah iz predelanega mesa, objavljenem v publikaciji Gospodarka Mięsna (1950, sedma in osma izdaja), o lokalni različici proizvoda „kiełbasa jałowcowa“ zapisal: „Klobasa iz kraja Myszyniec v regiji Kurpie, ki je prekajena na brinu in vsebuje brinove jagode. Suha, odlična značilna aroma in okus.“

V skladu z doktrino centralnega načrtovanja je bila po letu 1945 sprejeta odločitev o vzpostavitvi mesne industrije, ki temelji na velikih predelovalnih obratih. Uvedla se je standardizacija proizvodov in tehnologije, ki temeljijo na tradicionalnih receptih, da bi se izboljšala kakovost in okus. Ime „Kiełbasa jałowcowa“ se je kot ime proizvoda prvič uporabilo v standardih za trgovanje z živili v letih 1947 in 1948. Usklajen standard za proizvod „kiełbasa jałowcowa“ je bil oblikovan leta 1954, pozneje pa je bila izdana njegova razširjena različica, tj. standard Centralnega urada za mesno industrijo iz leta 1964 (Wydawnictwo Przemysłu Lekkiego i Spożywczego, Varšava 1964), na katerem temelji ta vloga.

Ti standardi so bili oblikovani, da bi se dosegla čim večja kakovost proizvoda „kiełbasa jałowcowa“. Čeprav standard, na katerem temelji ta vloga, ni več zavezujoč, je še vedno najvišji proizvodni standard za proizvod „kiełbasa jałowcowa“.

3.9   Minimalne zahteve in postopek nadzora posebnih lastnosti (člen 4 Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Minimalne zahteve in postopek nadzora posebnih lastnosti (člen 4 Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Ob upoštevanju posebnih lastnosti proizvoda „kiełbasa jałowcowa“ je treba nadzorovati zlasti:

| 1. | Kakovost surovin, uporabljenih pri proizvodnji (svinjina, začimbe), vključno s:






  — | tehnološko ustreznostjo mesa, |
| --- | --- | --- |

1.

Kakovost surovin, uporabljenih pri proizvodnji (svinjina, začimbe), vključno s:

—

tehnološko ustreznostjo mesa,

| — | načinom pitanja, |
| --- | --- |

—

načinom pitanja,

| — | časom soljenja, |
| --- | --- |

—

časom soljenja,

| — | začimbami, uporabljenimi pri proizvodnji proizvoda „kiełbasa jałowcowa“, in razmerji, v katerih so začimbe uporabljene. |
| --- | --- |

—

začimbami, uporabljenimi pri proizvodnji proizvoda „kiełbasa jałowcowa“, in razmerji, v katerih so začimbe uporabljene.

| 2. | Postopek prekajevanja proizvoda „kiełbasa jałowcowa“
  Med inšpekcijskim pregledom je treba preveriti:






  — | ohranjanje temperature, ki je potrebna za tradicionalno prekajevanje na vročem dimu, in temperature segrevanja, |
| --- | --- | --- |

2.

Postopek prekajevanja proizvoda „kiełbasa jałowcowa“

Med inšpekcijskim pregledom je treba preveriti:

—

ohranjanje temperature, ki je potrebna za tradicionalno prekajevanje na vročem dimu, in temperature segrevanja,

| — | ohranjanje trajanja in temperature ponavljajočega se prekajevanja na hladnem dimu, |
| --- | --- |

—

ohranjanje trajanja in temperature ponavljajočega se prekajevanja na hladnem dimu,

| — | uporabo bukovih trsk in brinovih vej za hladno prekajevanje. |
| --- | --- |

—

uporabo bukovih trsk in brinovih vej za hladno prekajevanje.

| 3. | Kakovost končnega proizvoda:






  — | vsebnost beljakovin, |
| --- | --- | --- |

3.

Kakovost končnega proizvoda:

—

vsebnost beljakovin,

| — | vsebnost vode, |
| --- | --- |

—

vsebnost vode,

| — | vsebnost maščob, |
| --- | --- |

—

vsebnost maščob,

| — | vsebnost natrijevega klorida, |
| --- | --- |

—

vsebnost natrijevega klorida,

| — | vsebnost nitrata (III) in nitrata (V), |
| --- | --- |

—

vsebnost nitrata (III) in nitrata (V),

| — | okus in aroma. |
| --- | --- |

—

okus in aroma.

| 4. | Oblika proizvoda |
| --- | --- |

4.

Oblika proizvoda

Pogostost izvajanja pregledov

Pogostost izvajanja pregledov

Preglede v navedenih fazah je treba izvesti enkrat na dva meseca. Če vse te faze potekajo pravilno, se lahko pogostost pregledov zmanjša na dva pregleda na leto.

Če se v kateri koli fazi pojavijo nepravilnosti, je treba preglede v zadevni fazi izvajati bolj pogosto (enkrat na dva meseca). Pregledi v drugih fazah se lahko izvajajo enkrat na šest mesecev.

4.   Organi ali telesa, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda

Organi ali telesa, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda

4.1   Naziv in naslov

Naziv in naslov

| Naziv | : | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warsawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv

:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Naslov

:

ul. Wspólna 30

00-930 Warsawa

POLSKA/POLAND

Telefon

:

+48 226232901

Telefaks

:

+48 226232099

E-naslov

:

—

| ☒ Javni | ☐ Zasebni |
| --- | --- |

☒ Javni

☐ Zasebni

4.2.   Posebne naloge organa ali telesa

Posebne naloge organa ali telesa

Zgoraj navedeni nadzorni organ je odgovoren za preglede celotne specifikacije.

VLOGA ZA REGISTRACIJO ZTP

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

„KIEŁBASA MYŚLIWSKA“

„KIEŁBASA MYŚLIWSKA“

ES št.: PL-TSG-0007-0053 – 19.3.2007

ES št.: PL-TSG-0007-0053 – 19.3.2007

1.   Naziv in naslov skupine vlagateljev

Naziv in naslov skupine vlagateljev

| Naziv | : | Związek „Polskie Mięso“ |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | ul. Chałubińskiego 8 |
| 00-613 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv

:

Związek „Polskie Mięso“

Naslov

:

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

:

+48 228302657

Telefaks

:

+48 228301648

E-naslov

:

info@polskie-mieso.pl

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Poljska

3.   Specifikacija proizvoda

Specifikacija proizvoda

3.1   Ime za registracijo (člen 2 Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Ime za registracijo (člen 2 Uredbe (ES) št. 1216/2007)

„Kiełbasa myśliwska“

3.2   Navedite, ali gre za ime, ki

Navedite, ali gre za ime, ki

| — | ☐ | je specifično samo po sebi |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila |

—

☐

je specifično samo po sebi

—

☒

izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Ime „kiełbasa myśliwska“ izraža posebne lastnosti proizvoda. Te posebne lastnosti proizvoda, izražene z imenom, se kažejo v etimološki izpeljavi iz besed myśliwy (lovec) in myślistwo (lov) ter kažejo na njegov prvotni namen: takšne prekajene mesne proizvode so najprej uporabljali lovci kot suho zalogo. Zaradi dobrih lastnosti za shranjevanje in priročnosti je ta proizvod eno od idealnih živil, ki jih ljudje vzamejo s seboj na sprehode, izlete in daljša potovanja v kraje, v katerih je tople obroke težje dobiti. Sčasoma je ta proizvod postal širše dostopen na trgu, vendar se njegovo ime ni spremenilo.

myśliwy

myślistwo

3.3   Ali se zahteva pridržanje imena na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006

Ali se zahteva pridržanje imena na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006

| — | ☐ | Registracija s pridržanjem imena |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registracija brez pridržanja imena |

—

☐

Registracija s pridržanjem imena

—

☒

Registracija brez pridržanja imena

3.4   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.2 – Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.5   Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1 (člen 3(1) Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1 (člen 3(1) Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Proizvod „kiełbasa myśliwska“ je kratka, temno rjava klobasa z enakomerno nagubano površino (brez vzdolžnih udrtin). Klobase so v obliki polmeseca, običajno so iz dveh delov (polovici se držita skupaj), dolge so približno 15 cm, njihov premer pa presega 32 mm.

Površina proizvoda „kiełbasa myśliwska“ je temno rjava. Pri prerezu so vidni temno rdeči koščki svinjine razreda I in bledo rdeči koščki svinjine razreda II.

Površina je na otip gladka, suha in enakomerno nagubana.

Za proizvod „kiełbasa myśliwska“ je značilen okus po mehki, slani, pečeni in prekajeni svinjini z dodanimi začimbami.

Poleg specifičnega okusa klobaso odlikuje njena mehkost.

Kemična sestava:

| — | vsebnost beljakovin – najmanj 17,0 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost beljakovin – najmanj 17,0 %,

| — | vsebnost vode – največ 55,0 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost vode – največ 55,0 %,

| — | vsebnost maščob – največ 45,0 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost maščob – največ 45,0 %,

| — | vsebnost soli – največ 4,5 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost soli – največ 4,5 %,

| — | vsebnost nitrata (III) in nitrata (V), izražena kot NaNO2 – največ 0,0125 %. |
| --- | --- |

—

vsebnost nitrata (III) in nitrata (V), izražena kot NaNO2 – največ 0,0125 %.

2

Navedene vrednosti kemične sestave zagotavljajo tradicionalno kakovost proizvoda. Donos končnega proizvoda glede na meso, uporabljeno kot surovina, mora biti manj kot 68 %.

3.6   Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1 (člen 3(2) Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1 (člen 3(2) Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Sestavine:

Sestavine:

Meso (100 kg surovin)

| — | svinjina razreda I z vsebnostjo maščob do 15 % – 30 kg, |
| --- | --- |

—

svinjina razreda I z vsebnostjo maščob do 15 % – 30 kg,

| — | svinjina razreda IIA z vsebnostjo maščob do 20 % – 50 kg, |
| --- | --- |

—

svinjina razreda IIA z vsebnostjo maščob do 20 % – 50 kg,

| — | svinjina razreda III z vsebnostjo maščob do 25 % – 20 kg. |
| --- | --- |

—

svinjina razreda III z vsebnostjo maščob do 25 % – 20 kg.

Do 50 % svinjine razreda IIA ali razreda III se lahko nadomesti z govedino.

Začimbe (na 100 kg mesa)

| — | poper – 0,15 kg, |
| --- | --- |

—

poper – 0,15 kg,

| — | brin – 0,10 kg, |
| --- | --- |

—

brin – 0,10 kg,

| — | svež česen – 0,10 kg, |
| --- | --- |

—

svež česen – 0,10 kg,

| — | sladkor – 0,20 kg. |
| --- | --- |

—

sladkor – 0,20 kg.

Drugi aditivi:

| — | mešanica za soljenje [na podlagi mešanice jedilne soli (NaCl) in natrijevega nitrita (NaNO2)] – približno 2 kg, |
| --- | --- |

—

mešanica za soljenje [na podlagi mešanice jedilne soli (NaCl) in natrijevega nitrita (NaNO2)] – približno 2 kg,

2

| — | mešanica za mehčanje (z naslednjo sestavo: 1 liter 10-odstotnega jedilnega kisa, 1 liter vode, 1 liter olja oljne ogrščice ali sončničnega olja) – 3 litri. |
| --- | --- |

—

mešanica za mehčanje (z naslednjo sestavo: 1 liter 10-odstotnega jedilnega kisa, 1 liter vode, 1 liter olja oljne ogrščice ali sončničnega olja) – 3 litri.

Krmljenje pri proizvodnji svinjine za izdelavo proizvoda „kiełbasa myśliwska“:

Krmljenje pri proizvodnji svinjine za izdelavo proizvoda „kiełbasa myśliwska“:

Krmljenje pomeni pitanje za mastno meso. Cilj je vzreja prašičev s težo do 120 kg, za katere je značilna višja vsebnost medmišične maščobe (več kot 3 %).

| — | Pitanje temelji na pasmah, ki odrastejo pozno, z ustreznim načinom pitanja pa se doseže želena vsebnost medmišične maščobe. Pasme za pitanje nimajo gena RN, pri čemer je gen RYR 1T prisoten pri 20 % populacije. |
| --- | --- |

—

Pitanje temelji na pasmah, ki odrastejo pozno, z ustreznim načinom pitanja pa se doseže želena vsebnost medmišične maščobe. Pasme za pitanje nimajo gena RN, pri čemer je gen RYR 1T prisoten pri 20 % populacije.

| — | Pitanje je treba izvajati v treh fazah – faza I do približno 60 kg, faza II do približno 90 kg in faza III do približno 120 kg. |
| --- | --- |

—

Pitanje je treba izvajati v treh fazah – faza I do približno 60 kg, faza II do približno 90 kg in faza III do približno 120 kg.

| — | Za pitanje živali do teže 90 kg se uporabljata dve vrsti krmnih mešanic. Krmne mešanice (odmerki) vsebujejo:






  — | energijske sestavine: žitni zdrob – pšenica, ječmen, rž, oves, tritikala ali koruza; koruzni zdrob in zdrob vrst golega ovsa, ki lahko predstavljata do 30 % mešanice; |
| --- | --- | --- |

—

Za pitanje živali do teže 90 kg se uporabljata dve vrsti krmnih mešanic. Krmne mešanice (odmerki) vsebujejo:

—

energijske sestavine: žitni zdrob – pšenica, ječmen, rž, oves, tritikala ali koruza; koruzni zdrob in zdrob vrst golega ovsa, ki lahko predstavljata do 30 % mešanice;

| — | beljakovinske sestavine: zdrob iz volčjega boba, fižola in graha, moka iz ekstrahirane soje, moka iz ekstrahirane oljne ogrščice, tropine oljne ogrščice, kvašena krma ali posušena zelena krma. |
| --- | --- |

—

beljakovinske sestavine: zdrob iz volčjega boba, fižola in graha, moka iz ekstrahirane soje, moka iz ekstrahirane oljne ogrščice, tropine oljne ogrščice, kvašena krma ali posušena zelena krma.

| — | Krmne mešanice (odmerki) za živali od 90 do 120 kg vsebujejo:






  — | energijske sestavine: zdrob iz pšenice, ječmena, rži in tritikale. V mešanicah (odmerkih) se ne smeta uporabljati koruzni zdrob in zdrob vrst golega ovsa; |
| --- | --- | --- |

—

Krmne mešanice (odmerki) za živali od 90 do 120 kg vsebujejo:

—

energijske sestavine: zdrob iz pšenice, ječmena, rži in tritikale. V mešanicah (odmerkih) se ne smeta uporabljati koruzni zdrob in zdrob vrst golega ovsa;

| — | beljakovinske sestavine: zdrob iz stročnic (volčji bob, fižol in grah), moka iz ekstrahirane soje, tropine oljne ogrščice ali moka iz ekstrahirane oljne ogrščice ter posušena zelena krma. |
| --- | --- |

—

beljakovinske sestavine: zdrob iz stročnic (volčji bob, fižol in grah), moka iz ekstrahirane soje, tropine oljne ogrščice ali moka iz ekstrahirane oljne ogrščice ter posušena zelena krma.

| — | V ciklu krmljenja se nikoli ne smejo uporabljati: rastlinska olja, krma živalskega izvora, npr. mleko v prahu, posušena sirotka, ribja moka. |
| --- | --- |

—

V ciklu krmljenja se nikoli ne smejo uporabljati: rastlinska olja, krma živalskega izvora, npr. mleko v prahu, posušena sirotka, ribja moka.

| — | Vrednost metabolne energije v mešanicah v vseh fazah pitanja je 12–13 MJ ME/kg mešanice. Vsebnost beljakovin v mešanicah mora znašati 16–18 % v prvi fazi pitanja, 15–16 % v drugi fazi in približno 14 % v zadnji fazi pitanja. |
| --- | --- |

—

Vrednost metabolne energije v mešanicah v vseh fazah pitanja je 12–13 MJ ME/kg mešanice. Vsebnost beljakovin v mešanicah mora znašati 16–18 % v prvi fazi pitanja, 15–16 % v drugi fazi in približno 14 % v zadnji fazi pitanja.

| — | Odmerki za pitanje lahko temeljijo samo na hranilnih mešanicah ali na hranilnih mešanicah in razsuti krmi, npr. krompir in zelena krma. |
| --- | --- |

—

Odmerki za pitanje lahko temeljijo samo na hranilnih mešanicah ali na hranilnih mešanicah in razsuti krmi, npr. krompir in zelena krma.

Faze v proizvodnji proizvoda „kiełbasa myśliwska“:

Faze v proizvodnji proizvoda „kiełbasa myśliwska“:

| Faza 1 | – | predhodno rezanje vseh mesnih sestavin. Pri tem se zagotovi, da so koščki mesa enake velikosti (premer do približno 5 cm). |
| --- | --- | --- |
| Faza 2 | – | tradicionalno soljenje (suha metoda) za približno 48 ur, pri čemer se uporabi mešanica za soljenje. |
| Faza 3 | – | mehanska obdelava: meso razreda I se zmanjša na približno 20 mm, meso razreda IIA na približno 8 mm, meso razreda III na približno 3 mm, nato pa se zmelje skupaj z 2 kg ledu. |
| Faza 4 | – | dodajanje mešanice za mehčanje mesu razreda I in razreda II – z mešanjem. |
| Faza 5 | – | dodajanje mlete svinjine razreda III in začimb – z mešanjem. |
| Faza 6 | – | nadevanje v naravno prašičje črevo s premerom več kot 32 mm, ki se zavije, tako da je proizvod dolg približno 15 cm. |
| Faza 7 | – | postavitev na temperaturo, ki ne presega 30 °C, za dve uri. Predhodno sušenje površine, tako da se sestavine znotraj proizvoda „uležejo“. |
| Faza 8 | – | sušenje površine in tradicionalno prekajevanje na vročem dimu (za približno 135 minut) toliko časa, dokler v notranjosti proizvoda ni dosežena temperatura najmanj 70 °C. |
| Faza 9 | – | ohladitev pod 10 °C. |
| Faza 10 | – | sušenje na 14–18 °C in pri 70–80-odstotni vlažnosti za 5–7 dni, dokler se ne doseže želeni donos (ki ne presega 68 %). |

Faza 1

–

predhodno rezanje vseh mesnih sestavin. Pri tem se zagotovi, da so koščki mesa enake velikosti (premer do približno 5 cm).

Faza 2

–

tradicionalno soljenje (suha metoda) za približno 48 ur, pri čemer se uporabi mešanica za soljenje.

Faza 3

–

mehanska obdelava: meso razreda I se zmanjša na približno 20 mm, meso razreda IIA na približno 8 mm, meso razreda III na približno 3 mm, nato pa se zmelje skupaj z 2 kg ledu.

Faza 4

–

dodajanje mešanice za mehčanje mesu razreda I in razreda II – z mešanjem.

Faza 5

–

dodajanje mlete svinjine razreda III in začimb – z mešanjem.

Faza 6

–

nadevanje v naravno prašičje črevo s premerom več kot 32 mm, ki se zavije, tako da je proizvod dolg približno 15 cm.

Faza 7

–

postavitev na temperaturo, ki ne presega 30 °C, za dve uri. Predhodno sušenje površine, tako da se sestavine znotraj proizvoda „uležejo“.

Faza 8

–

sušenje površine in tradicionalno prekajevanje na vročem dimu (za približno 135 minut) toliko časa, dokler v notranjosti proizvoda ni dosežena temperatura najmanj 70 °C.

Faza 9

–

ohladitev pod 10 °C.

Faza 10

–

sušenje na 14–18 °C in pri 70–80-odstotni vlažnosti za 5–7 dni, dokler se ne doseže želeni donos (ki ne presega 68 %).

3.7   Posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila (člen 3(3) Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila (člen 3(3) Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Posebnost proizvoda „kiełbasa myśliwska“ je več lastnosti, ki so značilne za proizvod:

| — | mehkost, sočnost in posebne značilnosti mesa, |
| --- | --- |

—

mehkost, sočnost in posebne značilnosti mesa,

| — | izjemen okus in aroma, |
| --- | --- |

—

izjemen okus in aroma,

| — | značilna kratka oblika, |
| --- | --- |

—

značilna kratka oblika,

| — | izjemno dolg rok trajanja. |
| --- | --- |

—

izjemno dolg rok trajanja.

Mehkost, sočnost in posebne značilnosti mesa

Mehkost, sočnost in posebne značilnosti mesa

Svinjina prašičev pasem, ki odrastejo pozno, so pitani do teže približno 120 kg in imajo genske značilnosti, opisane v točki 3.6, je bistvena sestavina proizvoda „kiełbasa myśliwska“, ki vpliva na poseben značaj klobase. Izpolnjevanje teh zahtev omogoča, da se doseže vsebnost medmišične maščobe več kot 3 %, kar zagotavlja, da ima meso ustrezen okus in tehnološke značilnosti, ki so bistvene za proizvodnjo proizvoda „kiełbasa myśliwska“. Uporaba takih surovin in upoštevanje tradicionalne metode pridobivanja s posebnim poudarkom na fazah rezanja, soljenja in prekajevanja zagotavljata, da so proizvodi „kiełbasa myśliwska“ izjemno mehki in sočni.

Meso, ki se uporablja za proizvodnjo proizvoda „kiełbasa myśliwska“, je tako mehko zaradi posebno izbrane mešanice za mehčanje, sestavljene iz kisa, vode in olja oljne ogrščice ali sončničnega olja, ki se doda svinjini.

Izjemen okus in aroma

Izjemen okus in aroma

Proizvod „kiełbasa myśliwska“ se od drugih klobas loči po okusu in aromi. Te značilnosti so posledica uporabe ustrezno izbranih začimb in njihovega razmerja v proizvodnem procesu, in sicer brina, popra, sladkorja in mešanice za soljenje ter svežega česna, ki je značilen za ta proizvod, in mešanice za mehčanje mesa.

Izjemen okus in aroma se dosežeta tudi s prekajevanjem in sušenjem, k temu pa prispeva tudi daljše obdobje sušenja, ki je značilno za proizvod „kiełbasa myśliwska“.

Značilna kratka oblika

Značilna kratka oblika

Posebna lastnost proizvoda „kiełbasa myśliwska“ je povezana predvsem z njegovo edinstveno obliko. Proizvod „kiełbasa myśliwska“ je kratka, na pogled enakomerno nagubana klobasa v obliki polmeseca, običajno iz dveh delov (polovici se držita skupaj).

Glavna lastnost in značilnost proizvoda „kiełbasa myśliwska“ je njegova izjemna „priročnost“. Njegova oblika je prepoznavna, proizvod je izjemno „priročen“ in se uživa zlasti na različnih sprehodih in izletih.

Izjemno dolg rok trajanja

Izjemno dolg rok trajanja

Ena od bistvenih značilnosti proizvoda „kiełbasa myśliwska“, ki je predvsem dodatek k zalogam lovcev ali turistov, je tudi njegov izjemno dolg rok trajanja, ki se doseže zaradi tradicionalne uporabe svežega česna in daljšega obdobja naknadnega sušenja med zadnjo fazo proizvodnje.

3.8   Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila (člen 3(4) Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila (člen 3(4) Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Tradicionalne surovine in sestava

Tradicionalne surovine in sestava

| 1. | Svinjina tradicionalno krmljenih prašičev
  Meso prašičev, rejenih za proizvodnjo proizvoda „kiełbasa myśliwska“, mora vsebovati več kot 3 % medmišične maščobe; tako meso z maščobo daje proizvodu želeno mehkost, sočnost in odličen okus. Uporaba takega mesa odločilno vpliva na kakovost končnega proizvoda in njegove posebne lastnosti ter je v skladu s tradicionalno metodo pridobivanja. |
| --- | --- |

1.

Svinjina tradicionalno krmljenih prašičev

Meso prašičev, rejenih za proizvodnjo proizvoda „kiełbasa myśliwska“, mora vsebovati več kot 3 % medmišične maščobe; tako meso z maščobo daje proizvodu želeno mehkost, sočnost in odličen okus. Uporaba takega mesa odločilno vpliva na kakovost končnega proizvoda in njegove posebne lastnosti ter je v skladu s tradicionalno metodo pridobivanja.

| 2. | Ustrezno izbrane začimbe
  Uporaba ustrezno izbranih začimb in njihovega razmerja v proizvodnem procesu, in sicer popra, brina, sladkorja in mešanice za soljenje ter zlasti svežega česna in mešanice za mehčanje mesa, izhaja neposredno iz izkušenj in dolge tradicije proizvodnje mesnih proizvodov na Poljskem. |
| --- | --- |

2.

Ustrezno izbrane začimbe

Uporaba ustrezno izbranih začimb in njihovega razmerja v proizvodnem procesu, in sicer popra, brina, sladkorja in mešanice za soljenje ter zlasti svežega česna in mešanice za mehčanje mesa, izhaja neposredno iz izkušenj in dolge tradicije proizvodnje mesnih proizvodov na Poljskem.

Tradicionalna metoda pridobivanja

Tradicionalna metoda pridobivanja

Lov je imel več stoletij svoj sklop pravil in navad. Lov je opisan v poljski literaturi, vključno z nacionalno epsko pesnitvijo „Pan Tadeusz“ pesnika Adama Mickiewicza iz leta 1834. Pomenil je skoraj družabno praznovanje, prepleteno z obredi in simboliko, npr. lovski zvočni signali z rogom, vstop med lovce ali krst, pojedine ob koncu lova. Lovska združenja, ki so bila od takrat ustanovljena, so to tradicijo sprejela in jo gojila do danes.

Lovska torba je bila nepogrešljiv in običajen element lovske opreme. Med drugim je vsebovala suhe zaloge, primerne za celodnevno hojo po gozdu. Obroki med lovom so opisani v literaturi, vključno z navedeno pesnitvijo „Pan Tadeusz“. Suhe, prekajene in zato razmeroma dolgotrajne klobase so bile vedno med živili, ki so jih lovci jedli na počivališčih.

Ime „kiełbasa myśliwska“ se je zelo verjetno pojavilo v letih med vojno v 20. stoletju, ko se je proizvodnja prekajenih mesnih proizvodov razvila v številnih malih predelovalnih obratih na Poljskem, kot je navedeno v publikaciji „Gospodarka Mięsna“, št. 1–2 iz leta 1949.

Proizvod „kiełbasa myśliwska“ je na Poljskem dosegel velik tržni uspeh po drugi svetovni vojni. V skladu z Odredbo št. 485 ministra za mesno in mlečno industrijo z dne 3. novembra 1953 je bil proizvod „kiełbasa myśliwska“ vključen na uradni seznam prekajenih mesnih proizvodov, namenjenih za trg, zato so bili zaradi zagotavljanja kakovosti recepti in tehnološka dokumentacija standardizirani v skladu s standardom RN-54/MPMiMl-Mięs-58 z dne 30. decembra 1954 ter v skladu z Notranjim predpisom št. 21 osrednjega urada za mesno industrijo, objavljenega v Varšavi leta 1964. Proizvod „kiełbasa myśliwska“ je danes še vedno eden od najbolj priljubljenih prekajenih mesnih proizvodov ki se pogosto uporablja za prehrano.

3.9   Minimalne zahteve in postopek nadzora posebnih lastnosti (člen 4 Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Minimalne zahteve in postopek nadzora posebnih lastnosti (člen 4 Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Ob upoštevanju posebnih lastnosti proizvoda „kiełbasa myśliwska“ je treba nadzorovati zlasti:

| 1. | Kakovost surovin, uporabljenih pri proizvodnji (svinjina, začimbe), vključno s:






  — | tehnološko ustreznostjo mesa, |
| --- | --- | --- |

1.

Kakovost surovin, uporabljenih pri proizvodnji (svinjina, začimbe), vključno s:

—

tehnološko ustreznostjo mesa,

| — | načinom pitanja, |
| --- | --- |

—

načinom pitanja,

| — | časom soljenja, |
| --- | --- |

—

časom soljenja,

| — | začimbami, uporabljenimi pri proizvodnji proizvoda „kiełbasa myśliwska“, in razmerji, v katerih so začimbe uporabljene. |
| --- | --- |

—

začimbami, uporabljenimi pri proizvodnji proizvoda „kiełbasa myśliwska“, in razmerji, v katerih so začimbe uporabljene.

| 2. | Postopek prekajevanja proizvoda „kiełbasa myśliwska“
  Med inšpekcijskim pregledom je treba preveriti:






  — | ohranjanje temperature, ki je potrebna za tradicionalno prekajevanje na vročem dimu, in temperature segrevanja, |
| --- | --- | --- |

2.

Postopek prekajevanja proizvoda „kiełbasa myśliwska“

Med inšpekcijskim pregledom je treba preveriti:

—

ohranjanje temperature, ki je potrebna za tradicionalno prekajevanje na vročem dimu, in temperature segrevanja,

| — | ohranjanje trajanja in temperature ponavljajočega se prekajevanja na hladnem dimu, |
| --- | --- |

—

ohranjanje trajanja in temperature ponavljajočega se prekajevanja na hladnem dimu,

| — | uporabo bukovih trsk za prekajevanje v hladnem dimu. |
| --- | --- |

—

uporabo bukovih trsk za prekajevanje v hladnem dimu.

| 3. | Kakovost končnega proizvoda:






  — | vsebnost beljakovin, |
| --- | --- | --- |

3.

Kakovost končnega proizvoda:

—

vsebnost beljakovin,

| — | vsebnost vode, |
| --- | --- |

—

vsebnost vode,

| — | vsebnost maščob, |
| --- | --- |

—

vsebnost maščob,

| — | vsebnost natrijevega klorida, |
| --- | --- |

—

vsebnost natrijevega klorida,

| — | vsebnost nitrata (III) in nitrata (V), |
| --- | --- |

—

vsebnost nitrata (III) in nitrata (V),

| — | okus in aroma. |
| --- | --- |

—

okus in aroma.

| 4. | Oblika proizvoda |
| --- | --- |

4.

Oblika proizvoda

Pogostost izvajanja pregledov

Pogostost izvajanja pregledov

Preglede v navedenih fazah je treba izvesti enkrat na dva meseca. Če vse te faze potekajo pravilno, se lahko pogostost pregledov zmanjša na dva pregleda na leto.

Če se v kateri koli fazi pojavijo nepravilnosti, je treba preglede v zadevni fazi izvajati bolj pogosto (enkrat na dva meseca). Pregledi v drugih fazah se lahko izvajajo enkrat na šest mesecev.

4.   Organi ali telesa, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda

Organi ali telesa, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda

4.1   Naziv in naslov

Naziv in naslov

| Naziv | : | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno- Spożywczych |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv

:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno- Spożywczych

Naslov

:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLSKA/POLAND

Telefon

:

+48 226232901

Telefaks

:

+48 226232099

E-naslov

:

—

| ☒ Javni | ☐ Zasebni |
| --- | --- |

☒ Javni

☐ Zasebni

4.2   Posebne naloge organa ali telesa

Posebne naloge organa ali telesa

Zgoraj navedeni nadzorni organ je odgovoren za preglede celotne specifikacije.

VLOGA ZA REGISTRACIJO ZAJAMČENE TRADICIONALNE POSEBNOSTI

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

„OLEJ RYDZOWY“

„OLEJ RYDZOWY“

ES št.: PL-STG-007-0049 – 28.12.2006

ES št.: PL-STG-007-0049 – 28.12.2006

1.   Naziv in naslov vlagatelja

Naziv in naslov vlagatelja

| Naziv skupine ali organizacije | : | „SemCo“ S.G.N.i P. Krystyna Just,
  Instytut Włókien Naturalnych – Tłocznia Oleju,
  Krzysztof Gałkowski – Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu,
  Zakład Doświadczalno–Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin, Gorzyń |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | Śmiłowo 16 |
| 64-500 Szamotuły |
| POLSKA/POLAND |

Naziv skupine ali organizacije

:

„SemCo“ S.G.N.i P. Krystyna Just,

Instytut Włókien Naturalnych – Tłocznia Oleju,

Krzysztof Gałkowski – Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu,

Zakład Doświadczalno–Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin, Gorzyń

Naslov

:

Śmiłowo 16

64-500 Szamotuły

POLSKA/POLAND

Telefon

:

+48 612920402; 603137517

E-naslov

:

info@semco.pl

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Poljska

3.   Specifikacija proizvoda

Specifikacija proizvoda

3.1   Ime za registracijo

Ime za registracijo

„Olej rydzowy“

3.2   Ime

Ime

| — | ☐ | je specifično samo po sebi |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila |

—

☐

je specifično samo po sebi

—

☒

izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

„Olej rydzowy“ (olje navadnega rička, znano tudi kot totrovo olje) se proizvaja iz rastline Camelina sativa, tj. navadnega rička ali nepravega lana; poljsko ime je „lnianka siewna“, splošno pa je znan tudi kot „rydz“, „rydzyk“, „ryżyk“ ali redkeje „lennica“.

Camelina sativa

V nekaterih regijah Poljske se uporablja le ljudsko ime te rastline, tj. „rydz“, zaradi posebne rjavkaste barve njenih semen. Podobna je barvi gobe Lactarius deliciosus (užitna sirovka), ki se v poljskem jeziku prav tako imenuje „rydz“ in jo najdemo po vsej državi. Prav zaradi rjavkaste barve semen navadnega rička se olje iz teh semen imenuje „olej rydzowy“.

Lactarius deliciosus

3.3   Pridržanje imena na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006

Pridržanje imena na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006

| — | ☐ | registracija s pridržanjem imena |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | registracija brez pridržanja imena |

—

☐

registracija s pridržanjem imena

—

☒

registracija brez pridržanja imena

3.4   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.5 – Olja in maščobe (maslo, margarina, olje itd.)

3.5   Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

„Olej rydzowy“ je svetla, prozorna in oljnata tekočina rjavkaste barve z majhno količino usedline na dnu. Odvisno od tega, ali se uporablja spomladanska ali zimska različica rastline (Camelina sativa, Camelina silvestris), se barva olja spreminja od zlate do rdečkasto rjave. Na barvo vpliva tudi temperatura, pri kateri se segrevajo semena. „Olej rydzowy“ ima značilen okus po čebuli in gorčici ter močan in bogat vonj.

Camelina sativa

Camelina silvestris

„Olej rydzowy“ ima naslednje fizikalno-kemične lastnosti:

| — | kislinsko število – ne več kot 6 mg KOH/g; |
| --- | --- |

—

kislinsko število – ne več kot 6 mg KOH/g;

| — | peroksidno število, mval aktivnega kisika na kg – ne več kot 6; |
| --- | --- |

—

peroksidno število, mval aktivnega kisika na kg – ne več kot 6;

| — | jodovo število: 140–160; |
| --- | --- |

—

jodovo število: 140–160;

| — | zmrzišče: med –15 °C in –18 °C. |
| --- | --- |

—

zmrzišče: med –15 °C in –18 °C.

„Olej rydzowy“ se lahko v primerjavi z olji s podobno sestavo ter deležem nasičenih in nenasičenih maščobnih kislin skladišči dolgo časa. Razlog za to je visoka vsebnost naravnih antioksidantov iz skupine tokoferolov (vitamin E), in sicer 550–1 100 mg/kg olja.

Vsebnost nasičenih kislin je nizka, 10–11 %, medtem ko je delež nenasičenih kislin približno 90 %, od katerih je 36 % mononenasičenih, 50–60 % pa polinenasičenih.

3.6   Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1

| Korak 1 | – | Pridobivanje semen:
  Semena se pridobivajo z gojenjem spomladanskega ali zimskega navadnega rička. Odvisno od vrste se rastlina seje jeseni ali spomladi.
  Rastline se oberejo le enkrat, ko so semena dozorela. |
| --- | --- | --- |
| Korak 2 | – | Sušenje in čiščenje semen:
  Semena se posušijo v šestih urah po spravilu. Sušenje mora trajati, dokler vlažnost ne doseže stopnje 7–12 %.
  Temu koraku sledi čiščenje semen do stopnje nad 98 %. |
| Korak 3 | – | Priprava na stiskanje:
  Prvi pripravljalni ukrep je kosmičenje (drobljenje) semen z gladkim valjem. |
| Korak 4 | – | Kondicioniranje semen:
  Zdrobljena semena se segrejejo na 38 °C v kotlu z vodnim plaščem ali segretimi pločevinastimi ploščami. |
| Korak 5 | – | Stiskanje
  Za pridobivanje olja z želenimi fizikalno-kemičnimi lastnostmi je treba stiskanje izvajati le v stiskalnicah, ki temperature zdrobljenih semen ne povečajo nad mejo 38 °C. |
| Korak 6 | – | Čiščenje olja:
  Olje se očisti s sedimentacijo, tj. procesom, ki omogoča, da se težje fuzelsko olje pri sobni temperaturi usede na dno posode, in po 7 do 10 dneh je zgornja plast olja primerna za uporabo.
  Olje se na noben način ne rafinira. |
| Korak 7 | – | Skladiščenje olja:
  Olje se skladišči v suhem prostoru, ki ni izpostavljen sončni svetlobi, pri najvišji temperaturi 20 °C in najnižji temperaturi 4 °C. Pravilno skladiščenje vpliva na kakovost olja.
  Prepovedani postopki:
  Za ohranjanje posebnih lastnosti olja navadnega rička med proizvodnjo ni dovoljeno:






  — | segrevanje semen na temperaturo, višjo od 38 °C; |

Korak 1

–

Pridobivanje semen:

Semena se pridobivajo z gojenjem spomladanskega ali zimskega navadnega rička. Odvisno od vrste se rastlina seje jeseni ali spomladi.

Rastline se oberejo le enkrat, ko so semena dozorela.

Korak 2

–

Sušenje in čiščenje semen:

Semena se posušijo v šestih urah po spravilu. Sušenje mora trajati, dokler vlažnost ne doseže stopnje 7–12 %.

Temu koraku sledi čiščenje semen do stopnje nad 98 %.

Korak 3

–

Priprava na stiskanje:

Prvi pripravljalni ukrep je kosmičenje (drobljenje) semen z gladkim valjem.

Korak 4

–

Kondicioniranje semen:

Zdrobljena semena se segrejejo na 38 °C v kotlu z vodnim plaščem ali segretimi pločevinastimi ploščami.

Korak 5

–

Stiskanje

Za pridobivanje olja z želenimi fizikalno-kemičnimi lastnostmi je treba stiskanje izvajati le v stiskalnicah, ki temperature zdrobljenih semen ne povečajo nad mejo 38 °C.

Korak 6

–

Čiščenje olja:

Olje se očisti s sedimentacijo, tj. procesom, ki omogoča, da se težje fuzelsko olje pri sobni temperaturi usede na dno posode, in po 7 do 10 dneh je zgornja plast olja primerna za uporabo.

Olje se na noben način ne rafinira.

Korak 7

–

Skladiščenje olja:

Olje se skladišči v suhem prostoru, ki ni izpostavljen sončni svetlobi, pri najvišji temperaturi 20 °C in najnižji temperaturi 4 °C. Pravilno skladiščenje vpliva na kakovost olja.

Prepovedani postopki:

Za ohranjanje posebnih lastnosti olja navadnega rička med proizvodnjo ni dovoljeno:

—

segrevanje semen na temperaturo, višjo od 38 °C;

| — | uporaba stiskalnic za olje, ki znatno povišajo temperaturo pulpe nad določeno temperaturo 38 °C; |
| --- | --- |

—

uporaba stiskalnic za olje, ki znatno povišajo temperaturo pulpe nad določeno temperaturo 38 °C;

| — | povečanje pritiska med stiskanjem olja nad 300A. |
| --- | --- |

—

povečanje pritiska med stiskanjem olja nad 300A.

3.7   Posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Posebnost olja navadnega rička temelji na njegovih osnovnih lastnostih, ki so:

| — | izjemen okus in vonj, |
| --- | --- |

—

izjemen okus in vonj,

| — | barva, |
| --- | --- |

—

barva,

| — | fizikalno-kemična sestava, |
| --- | --- |

—

fizikalno-kemična sestava,

| — | možnost dolgoročnega skladiščenja. |
| --- | --- |

—

možnost dolgoročnega skladiščenja.

Okus in vonj:

Okus in vonj:

Olje se od drugih proizvodov te vrste razlikuje po svojem posebnem okusu, ki izrazito spominja na čebulo in gorčico, ter prijetnem in srednje močnem čistem vonju.

Barva:

Barva:

Olje navadnega rička je rjavkaste barve.

Fizikalno-kemična sestava:

Fizikalno-kemična sestava:

Olje navadnega rička je zelo posebno zlasti zaradi svoje hranilne vrednosti in bogate kemične sestave. Vključuje več sestavin, ki so v dietetiki zaželene, zlasti polinenasičene maščobne kisline (PUFA).

Vsebnost teh kislin v olju navadnega rička je med 50 % in 60 %, pri čemer je maščobnih kislin omega 3 35–40 %, maščobnih kislin omega 6 pa 15–20 %. Zaradi teh lastnosti je olje navadnega rička eden od najbogatejših človeku znanih rastlinskih virov maščobnih kislin omega 3.

Možnost dolgoročnega skladiščenja:

Možnost dolgoročnega skladiščenja:

Olje navadnega rička je kljub visoki vsebnosti kislin trajno in primerno za porabo v šestih mesecih po datumu proizvodnje, če se upoštevajo priporočila za shranjevanje. Dolgi rok uporabnosti je mogoč zaradi antioksidantov iz skupine tokoferolov (vitamin E), ki jih vsebuje olje in jih je približno 550–1 100 mg/kg olja. To je še ena lastnost, ki potrjuje poseben značaj tega proizvoda.

3.8   Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Tradicionalna surovina:

Tradicionalna surovina:

Osnovna surovina za proizvodnjo olja navadnega rička je rastlina navadni riček (ali nepravi lan), ki spada v družino križnic (Cruciferae) rodu Camelina, ki vključuje več vrst. Za proizvodnjo olja se uporabljata dve vrsti navadnega rička, in sicer spomladanska vrsta (Camelina sativa) in zimska vrsta (Camelina silvestris). Navadni riček je 30–100 centimetrov visoka rastlina s cvetom v obliki podaljšanega rumeno-belega grozda. Sadež navadnega rička je strok v obliki hruške (3–7 mm), ki hitro postane lesnat in trd ter vsebuje približno deset rjavih ali rjavo-rumenih semen v velikosti približno 0,6–2,6 mm. Rastlina se lahko goji na rahlih in peščenih tleh.

Cruciferae

Camelina

Camelina sativa

Camelina silvestris

Rastlina izvira iz Bližnjega vzhoda. Glede na raziskave o zgodovini gojenja rastline in stiskanja olja iz nje so bila na poljskem ozemlju med izkopavanji v kraju Strzegom Śląski odkrita semena iz bronaste dobe, ki so torej stara 3 000 let (te informacije potrjuje članek profesorja Dembińskega iz leta 1966 z naslovom „Rośliny oleiste“ – „Oljnice“). Rastlinoslovec profesor Marian Nowiński je v svojih delih o navadnem ričku izpostavil najdbo njegovih semen na arheoloških najdiščih, kar dokazuje dejavnosti praslovanskih ljudstev lužiške kulture in dejavnosti na področju Biskupina, naselbine iz osmega stoletja pred našim štetjem in najbolj znanega arheološkega rezervata v Srednji Evropi.

Veliko število poljskih ljudskih imen za to rastlino, zlasti rydz, rydzyk, ryżyk in lennica, dodatno dokazuje dejstvo, da se semena navadnega rička uporabljajo že več stoletij (prim. Szczegółowa uprawa roślin – „Podrobno o gojenju rastlin“; zbirka iz leta 1956, katere urednik je profesor Anatol Listkowski).

rydz

rydzyk

ryżyk

lennica

Szczegółowa uprawa roślin

Glede na ljudski pregovor „lepszy rydz niż nic“ (opomba prevajalca: poljska ustreznica pregovora „bolje vrabec v roki kot golob na strehi“), ki se še danes pogosto uporablja, je bolje imeti vsaj ta zelo razširjeni „rydz“, tj. navadni riček, kot ostati brez vsega. Tudi ta pregovor potrjuje veliko priljubljenost te rastline v skupnosti.

„lepszy rydz niż nic“

rydz

Ta rastlina je priljubljena tudi zaradi nezahtevnosti v zvezi s tlemi in kratkega vegetacijskega obdobja, ki traja od 70 do 100 dni.

Po besedah profesorja Tadeusza Zająca se je navadni riček do devetnajstega stoletja gojil na slabših tleh, kjer je bil zelo priljubljena oljnica, njegova semena pa so se uporabljala za olje navadnega rička (članek v reviji Magazyn Farmerski, julij 2006).

Magazyn Farmerski

Na podlagi razširjenosti navadnega rička lahko sklepamo, da je stiskanje olja poznano že od časa prastarih slovanskih plemen, ki so živela na sedanjem poljskem ozemlju. Olje navadnega rička se je v skupnosti uporabljalo več stoletij, čeprav ni bila znana njegova kemična sestava.

Tradicionalna metoda:

Tradicionalna metoda:

Tradicija stiskanja olja iz semen navadnega rička je zelo dolga. Arheološka odkritja kažejo, da so prebivalci naselbine Biskupin poznali postopek stiskanja olja iz semen navadnega rička. Poleg semen navadnega rička so arheologi na najdišču odkrili tudi ostanke naprav za stiskanje olja. Druga arheološka odkritja potrjujejo, da se je olje iz semen navadnega rička stiskalo tudi po koncu lužiške kulture, ko so se slovanska plemena naseljevala na poljskem ozemlju.

H. Samsonowicz v svoji knjigi Olejarnia dworska z XVII wieku („Fevdalne oljarne v sedemnajstem stoletju“) podrobno opisuje fevdalne in kmečke oljarne iz tistega časa ter naprave, ki so se takrat uporabljale za stiskanje olja, kot so stiskalnice na kline, in metode vstavljanja klinov. Knjiga navaja tudi dejstvo, da je bilo olje iz semen navadnega rička priljubljeno pri poljskem zemljiškem gospostvu. Te informacije potrjuje tudi razstava v muzeju kmečke opreme v Szreniawi, kjer so razstavljeni stroji in naprave za stiskanje olja na poljskih fevdalnih posestvih.

Olejarnia dworska z XVII wieku

H. Olszański v svoji knjigi Tradycyjne olejarstwo w Polsce („Tradicionalno oljarstvo na Poljskem“) piše, da so se z razvojem tehnologije v devetnajstem stoletju tradicionalne naprave za pridobivanje olja, kot so mlinčki, možnarji ali stiskalnice na kline, zamenjale z ogrevalnimi sistemi z mešalci, napravami z več valjčki za kosmičenje semen in stiskalnicami na vzvod, pozneje pa še s hidravličnimi stiskalnicami, ki so jih poganjali mlini ter pozneje parni, motorni in v zadnjem času električni stroji. Stroji te vrste se uporabljajo še danes, medtem ko se osnovni način pridobivanja olja, tj. ohranjanje temperature zdrobljenih semen pod 38 °C, ni spremenil.

Tradycyjne olejarstwo w Polsce

Ta lastnost potrjuje tradicionalne lastnosti olja navadnega rička, in sicer ne le zaradi nespremenjenega proizvodnega postopka, ampak tudi ker dokazuje odličnost tega postopka.

3.9   Minimalne zahteve in postopki nadzora posebnih lastnosti

Minimalne zahteve in postopki nadzora posebnih lastnosti

V zvezi s posebnimi lastnostmi olja navadnega rička je treba zlasti nadzorovati:

kakovost surovine, ki se uporablja za proizvodnjo, tj.

| — | preveriti čistost semen in |
| --- | --- |

—

preveriti čistost semen in

| — | nadzorovati postopek drobljenja, segrevanja in stiskanja semen; |
| --- | --- |

—

nadzorovati postopek drobljenja, segrevanja in stiskanja semen;

kakovost končnega proizvoda, tj.

| — | značilni okus po čebuli in gorčici; |
| --- | --- |

—

značilni okus po čebuli in gorčici;

| — | prijeten, čist vonj; |
| --- | --- |

—

prijeten, čist vonj;

| — | prozornost tekočine zlate do rjavkaste barve z majhno količino usedline na dnu. |
| --- | --- |

—

prozornost tekočine zlate do rjavkaste barve z majhno količino usedline na dnu.

Nadzor se izvaja vsaj enkrat na leto.

4.   Organi, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda

Organi, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda

4.1   Naziv in naslov

Naziv in naslov

| Naziv | : | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warszawa |
| POLJSKA/POLAND |

Naziv

:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Naslov

:

ul. Wspólna 30

00-930 Warszawa

POLJSKA/POLAND

Telefon

:

+48 226232901

Telefaks

:

+48 226232099

E-naslov

:

—

| ☒ Javni organ | ☐ Javna agencija |
| --- | --- |

☒ Javni organ

☐ Javna agencija

4.2   Posebne naloge organa

Posebne naloge organa

Zgoraj navedeni nadzorni organ je odgovoren za preverjanje celovitosti specifikacije.

VLOGA ZA REGISTRACIJO ZTP

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

„KABANOSY“

„KABANOSY“

Št. ES: PL-TSG-0007-0050 – 22.1.2007

Št. ES: PL-TSG-0007-0050 – 22.1.2007

1.   Naziv in naslov skupine vlagateljev:

Naziv in naslov skupine vlagateljev:

| Naziv | : | Związek „Polskie Mięso“ |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | ul. Chałubińskiego 8 |
| 00-613 Warsawa |
| POLSKA/POLAND |

Naziv

:

Związek „Polskie Mięso“

Naslov

:

ul. Chałubińskiego 8

00-613 Warsawa

POLSKA/POLAND

Telefon

:

+48 228302657

Telefaks

:

+48 228301648

E-naslov

:

info@polskie-mieso.pl.

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Poljska

3.   Specifikacija proizvoda

Specifikacija proizvoda

3.1   Ime(-na) za registracijo (člen 2 Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Ime(-na) za registracijo (člen 2 Uredbe (ES) št. 1216/2007)

„Kabanosy“

Na oznaki je navedba „Proizvedeno v skladu s poljsko tradicijo“ v jeziku države, v kateri se proizvod trži.

3.2   Navedite, ali gre za ime, ki

Navedite, ali gre za ime, ki

| — | ☐ | je specifično samo po sebi |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila |

—

☐

je specifično samo po sebi

—

☒

izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Ime izraža posebne lastnosti proizvoda. V Poljski in Litvi 19. stoletja sta se izraza „kaban“ in njegova pomanjševalnica „kabanek“ nanašala na ekstenzivno rejene mlade prašiče, ki so jih pitali večinoma s krompirjem. Proizvedeno meso so tradicionalno poimenovali „kabanina“. „Kabanos“ je izpeljanka iz imena za te prašiče.

3.3   Ali se zahteva pridržanje imena na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006?

Ali se zahteva pridržanje imena na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006?

| — | ☐ | Registracija s pridržanjem imena |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registracija brez pridržanja imena |

—

☐

Registracija s pridržanjem imena

—

☒

Registracija brez pridržanja imena

3.4   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.2 – Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.5   Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1 (člen 3(1) Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1 (člen 3(1) Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Klobasa „Kabanosy“ je dolga, tanka suha klobasa, ki je na enem koncu upognjena in ima enakomerno nagubano površino. Je prepognjena, na krivini je vdolbina na mestu, kjer je bila klobasa obešena.

Površina klobase „Kabanosy“ je temnordeča s češnjevimi odtenki. V prerezu so kosi mesa temnordeči z maščobo kremne barve.

Na dotik je gladka in suha z enakomerno nagubano površino.

Klobasa ima močen okus po soljeni pečeni svinjini, v ustih pa ostane nežen pookus po dimu ter izrazit vonj po kumini in popru.

Kemijska sestava:

| — | vsebnost beljakovin – najmanj 15,0 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost beljakovin – najmanj 15,0 %,

| — | vsebnost vode – največ 60,0 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost vode – največ 60,0 %,

| — | vsebnost maščob – največ 35,0 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost maščob – največ 35,0 %,

| — | vsebnost soli – največ 3,5 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost soli – največ 3,5 %,

| — | vsebnost nitrata (III) in nitrata (V), izražena kot NaNO2 – največ 0,0125 %. |
| --- | --- |

—

vsebnost nitrata (III) in nitrata (V), izražena kot NaNO2 – največ 0,0125 %.

2

Navedene vrednosti kemične sestave zagotavljajo tradicionalno kakovost proizvoda. Donos končnega proizvoda glede na meso, uporabljeno kot surovina, je največ 68 %.

3.6   Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1 (člen 3(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1216/2007)

Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1 (člen 3(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1216/2007)

Sestavine:

Sestavine:

Meso (100 kg surovin):

| — | svinjina razreda I z vsebnostjo maščob do 15 % – 30 kg, |
| --- | --- |

—

svinjina razreda I z vsebnostjo maščob do 15 % – 30 kg,

| — | svinjina razreda IIA z vsebnostjo maščob do 20 % – 40 kg, |
| --- | --- |

—

svinjina razreda IIA z vsebnostjo maščob do 20 % – 40 kg,

| — | svinjina razreda IIB z vsebnostjo maščob do 40 % – 30 kg. |
| --- | --- |

—

svinjina razreda IIB z vsebnostjo maščob do 40 % – 30 kg.

Začimbe (na 100 kg mesa)

| — | poper – 0,15 kg |
| --- | --- |

—

poper – 0,15 kg

| — | muškatni orešček – 0,05 kg |
| --- | --- |

—

muškatni orešček – 0,05 kg

| — | kumina – 0,07 kg |
| --- | --- |

—

kumina – 0,07 kg

| — | sladkor – 0,2 kg |
| --- | --- |

—

sladkor – 0,2 kg

Drugi dodatki:

| — | mešanica za soljenje [na podlagi mešanice jedilne soli (NaCl) in natrijevega nitrita (NaNO2)] – približno 2 kg. |
| --- | --- |

—

mešanica za soljenje [na podlagi mešanice jedilne soli (NaCl) in natrijevega nitrita (NaNO2)] – približno 2 kg.

2

Krmljenje pri proizvodnji svinjine za izdelavo proizvoda „Kabanosy“:

Krmljenje pri proizvodnji svinjine za izdelavo proizvoda „Kabanosy“:

Krmljenje pomeni pitanje za mastno meso. Cilj je vzreja prašičev s težo do 120 kg, za katere je značilna višja vsebnost medmišične maščobe (več kot 3 %).

| — | Pitanje temelji na pasmah, ki odrastejo pozno, z ustreznim načinom pitanja pa se doseže želena vsebnost medmišične maščobe. Pasme za pitanje nimajo gena RN, pri čemer je gen RYR 1T prisoten pri 20 % populacije. |
| --- | --- |

—

Pitanje temelji na pasmah, ki odrastejo pozno, z ustreznim načinom pitanja pa se doseže želena vsebnost medmišične maščobe. Pasme za pitanje nimajo gena RN, pri čemer je gen RYR 1T prisoten pri 20 % populacije.

| — | Pitanje je treba izvajati v treh fazah – faza I do približno 60 kg, faza II do približno 90 kg in faza III do 120 kg. |
| --- | --- |

—

Pitanje je treba izvajati v treh fazah – faza I do približno 60 kg, faza II do približno 90 kg in faza III do 120 kg.

| — | Za pitanje živali do teže 90 kg se uporabljata dve vrsti krmnih mešanic. Krmne mešanice (odmerki) vsebujejo:






  — | energijske sestavine: žitni zdrob – pšenica, ječmen, rž, oves, tritikala ali koruza; koruzni zdrob in zdrob vrst golega ovsa, ki predstavljata do 30 % mešanice; |
| --- | --- | --- |

—

Za pitanje živali do teže 90 kg se uporabljata dve vrsti krmnih mešanic. Krmne mešanice (odmerki) vsebujejo:

—

energijske sestavine: žitni zdrob – pšenica, ječmen, rž, oves, tritikala ali koruza; koruzni zdrob in zdrob vrst golega ovsa, ki predstavljata do 30 % mešanice;

| — | beljakovinske sestavine: – zdrob iz volčjega boba, krmnega boba in graha, moka iz ekstrahirane soje, moka iz ekstrahirane oljne ogrščice, tropine oljne ogrščice, kvašena krma ali posušena zelena krma. |
| --- | --- |

—

beljakovinske sestavine: – zdrob iz volčjega boba, krmnega boba in graha, moka iz ekstrahirane soje, moka iz ekstrahirane oljne ogrščice, tropine oljne ogrščice, kvašena krma ali posušena zelena krma.

| — | Krmne mešanice (odmerki) za živali od 90 do 120 kg vsebujejo:






  — | energijske sestavine: zdrob iz pšenice, ječmena, rži in tritikale. V mešanicah (odmerkih) se ne smeta uporabljati koruzni zdrob in zdrob vrst golega ovsa; |
| --- | --- | --- |

—

Krmne mešanice (odmerki) za živali od 90 do 120 kg vsebujejo:

—

energijske sestavine: zdrob iz pšenice, ječmena, rži in tritikale. V mešanicah (odmerkih) se ne smeta uporabljati koruzni zdrob in zdrob vrst golega ovsa;

| — | beljakovinske sestavine: zdrob iz stročnic (volčji bob, krmni bob in grah), moka iz ekstrahirane soje, tropine oljne ogrščice ali moka iz ekstrahirane oljne ogrščice ter posušena zelena krma. |
| --- | --- |

—

beljakovinske sestavine: zdrob iz stročnic (volčji bob, krmni bob in grah), moka iz ekstrahirane soje, tropine oljne ogrščice ali moka iz ekstrahirane oljne ogrščice ter posušena zelena krma.

| — | V ciklu krmljenja se nikoli ne smejo uporabljati: rastlinska olja, krma živalskega izvora, npr. mleko v prahu, posušena sirotka, ribja moka. |
| --- | --- |

—

V ciklu krmljenja se nikoli ne smejo uporabljati: rastlinska olja, krma živalskega izvora, npr. mleko v prahu, posušena sirotka, ribja moka.

| — | Vrednost metabolne energije v mešanicah v vseh fazah pitanja je 12–13 MJ ME/kg mešanice. Vsebnost beljakovin v mešanicah mora znašati okoli 16–18 % v prvi fazi pitanja, 15–16 % v drugi fazi in približno 14 % v zadnji fazi pitanja. |
| --- | --- |

—

Vrednost metabolne energije v mešanicah v vseh fazah pitanja je 12–13 MJ ME/kg mešanice. Vsebnost beljakovin v mešanicah mora znašati okoli 16–18 % v prvi fazi pitanja, 15–16 % v drugi fazi in približno 14 % v zadnji fazi pitanja.

| — | Odmerki za pitanje lahko temeljijo samo na hranilnih mešanicah ali na hranilnih mešanicah in razsuti krmi, npr. krompirju in zeleni krmi. |
| --- | --- |

—

Odmerki za pitanje lahko temeljijo samo na hranilnih mešanicah ali na hranilnih mešanicah in razsuti krmi, npr. krompirju in zeleni krmi.

Faze v proizvodnji proizvoda „Kabanosy“:

Faze v proizvodnji proizvoda „Kabanosy“:

| Faza 1 | – | predhodno rezanje vseh mesnih sestavin. Pri tem se zagotovi, da so koščki mesa enake velikosti (s premerom približno 5 cm). |
| --- | --- | --- |
| Faza 2 | – | tradicionalno soljenje (suha metoda) za približno 48 ur, pri čemer se uporabi mešanica za soljenje. |
| Faza 3 | – | meso razreda I se nareže na kose približno 10 mm ter meso razredov IIA in IIB na približno 8 mm. |
| Faza 4 | – | mešanje vseh mesnih sestavin in začimb: poper, muškatni orešček, kumina in sladkor. |
| Faza 5 | – | nadevanje v tanko ovčje črevo premera med 20 in 22 mm, ki se na enem koncu zavije, tako da je proizvod dolg približno 25 cm. |
| Faza 6 | – | postavitev na temperaturo, ki ne presega 30 °C, za dve uri. Predhodno sušenje površine, tako da se sestavine znotraj proizvoda „uležejo“. |
| Faza 7 | – | sušenje površine in tradicionalno prekajevanje na vročem dimu (za približno 150 minut) toliko časa, dokler v notranjosti proizvoda ni dosežena temperatura najmanj 70 °C. |
| Faza 8 | – | konec prekajevanja, proizvodi „Kabanosy“ ostanejo v prekajevalnici približno eno uro, nato se ohladijo pod 10 °C. |
| Faza 9 | – | sušenje na 14–18 °C in pri 80-odstotni vlažnosti za 3–5 dni, dokler se ne doseže želeni donos (ki ne presega 68 %). |

Faza 1

–

predhodno rezanje vseh mesnih sestavin. Pri tem se zagotovi, da so koščki mesa enake velikosti (s premerom približno 5 cm).

Faza 2

–

tradicionalno soljenje (suha metoda) za približno 48 ur, pri čemer se uporabi mešanica za soljenje.

Faza 3

–

meso razreda I se nareže na kose približno 10 mm ter meso razredov IIA in IIB na približno 8 mm.

Faza 4

–

mešanje vseh mesnih sestavin in začimb: poper, muškatni orešček, kumina in sladkor.

Faza 5

–

nadevanje v tanko ovčje črevo premera med 20 in 22 mm, ki se na enem koncu zavije, tako da je proizvod dolg približno 25 cm.

Faza 6

–

postavitev na temperaturo, ki ne presega 30 °C, za dve uri. Predhodno sušenje površine, tako da se sestavine znotraj proizvoda „uležejo“.

Faza 7

–

sušenje površine in tradicionalno prekajevanje na vročem dimu (za približno 150 minut) toliko časa, dokler v notranjosti proizvoda ni dosežena temperatura najmanj 70 °C.

Faza 8

–

konec prekajevanja, proizvodi „Kabanosy“ ostanejo v prekajevalnici približno eno uro, nato se ohladijo pod 10 °C.

Faza 9

–

sušenje na 14–18 °C in pri 80-odstotni vlažnosti za 3–5 dni, dokler se ne doseže želeni donos (ki ne presega 68 %).

3.7   Posebnosti kmetijskega proizvoda ali živila (člen 3(3) Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Posebnosti kmetijskega proizvoda ali živila (člen 3(3) Uredbe (ES) št. 1216/2007)

Posebnost proizvoda „Kabanosy“ je več lastnosti, ki so značilne za proizvod:

| — | mehkost, sočnost in posebne značilnosti mesa; |
| --- | --- |

—

mehkost, sočnost in posebne značilnosti mesa;

| — | izjemen okus in aroma; |
| --- | --- |

—

izjemen okus in aroma;

| — | enotna in značilna oblika. |
| --- | --- |

—

enotna in značilna oblika.

Mehkost, sočnost in posebne značilnosti mesa

Mehkost, sočnost in posebne značilnosti mesa

Svinjina prašičev pasem, ki odrastejo pozno, so pitani do teže približno 120 kg in imajo genske značilnosti, opisane v točki 3.6., je bistvena sestavina proizvoda „Kabanosy“, ki vpliva na posebne značilnosti klobase. Izpolnjevanje teh zahtev omogoča, da se doseže vsebnost medmišične maščobe več kot 3 %, kar zagotavlja, da ima meso ustrezen okus in tehnološke značilnosti, ki so bistvene za proizvodnjo proizvoda „Kabanosy“. Uporaba takih surovin in upoštevanje tradicionalne metode pridobivanja s posebnim poudarkom na fazah mletja, soljenja in prekajevanja zagotavljata izjemno mehkost in sočnost proizvoda „Kabanosy“. Za proizvod „Kabanosy“ je značilen tudi razločen zvok, kadar se prelomi na dvoje. To je zaradi mehkosti mesa in načina priprave proizvoda „Kabanosy“, zlasti sušenja in prekajevanja.

Izjemen okus in aroma

Izjemen okus in aroma

Proizvod „Kabanosy“ se od drugih klobas loči po okusu in aromi. Te značilnosti so posledica uporabe ustrezno izbranih začimb in njihovega razmerja v proizvodnem procesu (poper, muškatni orešček, kumina, sladkor) in posebnega postopka prekajevanja, ki dodatno poudari aromo proizvoda.

Značilna enotna oblika

Značilna enotna oblika

Posebna lastnost proizvoda „Kabanosy“ je povezana predvsem z njegovo edinstveno obliko. Klobasa „Kabanosy“ je dolga, tanka suha klobasa, ki je na enem koncu upognjena in ima enakomerno nagubano površino.

3.8   Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila (člen 3(4) Uredbe št. 1216/2007)

Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila (člen 3(4) Uredbe št. 1216/2007)

Tradicionalna metoda pridobivanja in skladiščenja:

Tradicionalna metoda pridobivanja in skladiščenja:

Proizvod „Kabanosy“ ali tanko, suho in prekajeno svinjsko klobaso v ovčjem črevu so na Poljskem jedli že v dvajsetih in tridesetih letih 20. stoletja. Klobase so se pod enakim imenom proizvajale v majhnih lokalnih mesnicah, vendar so se razlikovale po regijah. Razlikovale so se predvsem po uporabljenih začimbah in tudi kakovosti samih klobas. Takratne kuharske knjige in objavljena dela o hrani, kot je knjiga „Wyrób wędlin i innych przetworów mięsnych sposobem domowym“ avtorice M. Karczewske, ki je bila objavljena v Varšavi leta 1937, so vključevala recepte in prispevala k standardizaciji proizvodnih tehnik za proizvod „Kabanosy“, kar je omogočilo utrjevanje blagovne znamke in izboljšanje kakovosti. Klobase so bile dobrega okusa, zaradi tehnik konzerviranja, kot sta prekajevanje in sušenje, pa je bil njihov rok trajanja daljši.

Po letu 1945 je bila uvedena standardizacija kot poskus izboljšanja kakovosti proizvoda. Proizvodi „Kabanosy“ so bili uradno sproščeni za porabo z odlokom ministrov za prehrano, trgovino in industrijo z dne 15. septembra 1948 (Uradni list 1948/44, številka 334). Tehnološki in proizvodni vidiki so bili standardizirani pozneje (Standard št. RN54/MPMIM1-Mięs-56 z dne 30. decembra 1954), osrednji urad poljske mesne industrije v Varšavi pa je leta 1964 izdal standardni recept za proizvod „Kabanosy“ na podlagi tradicionalnih metod pridobivanja (Notranji predpis št. 21).

Proizvodi „Kabanosy“ so bili izjemno priljubljeni v času komunizma (1945–1989), ko so jih kupovali vsi. Ob posebnih priložnostih so krasili lično pripravljene mize in bili primerni tudi kot hrana za popotnike, darila ali prigrizek z vodko. Skupaj s šunko in slanino so postali izvozna posebnost Poljske.

Tradicionalna sestavina – svinjina

Tradicionalna sestavina – svinjina

Proizvod „Kabanosy“ je narejen iz svinjine prašičev, pitanih na poseben način, ki so znani pod imenom „kabany“. Izraz „kaban“ je naveden v epski pesnitvi „Pan Tadeusz“ poljskega nacionalnega pesnika Adam Mickiewicza iz leta 1834. Izraz, ki se je do 19. stoletja prvotno nanašal na divje merjasce, prašiče in celo konje, se je glede na zvezek 13 knjige „Encyklopedyja Powszechna“ iz leta 1863 na splošno uporabljal za poimenovanje dobro pitanega debelega mladega prašiča. Prašiči so bili pitani na poseben način, tako da je bilo meso okusno, odlično in je imelo visoko vsebnost medmišične maščobe, zato so imeli proizvodi močan, značilen okus in so bili mehki in sočni. Splošno se je uporabljal tudi izraz „kabanina“, ki izhaja iz izraza „kaban“. Glede na opredelitev iz poljskega slovarja, objavljenega leta 1861 v Vilni, se je izraz običajno nanašal na svinjino.

Meso prašičev, rejenih za proizvodnjo proizvoda „Kabanosy“, mora vsebovati več kot 3 % medmišične maščobe; taka struktura mesa daje proizvodu želeno mehkost, sočnost in odličen okus. Uporaba takega mesa odločilno vpliva na kakovost končnega proizvoda in njegove posebne lastnosti ter je v skladu s tradicionalno metodo pridobivanja.

3.9   Minimalne zahteve in postopek nadzora posebnih lastnosti (člen 4 Uredbe Komisije št. 1216/2007)

Minimalne zahteve in postopek nadzora posebnih lastnosti (člen 4 Uredbe Komisije št. 1216/2007)

Ob upoštevanju posebnih lastnosti proizvoda „Kabanosy“ je treba nadzorovati zlasti:

| 1. | Kakovost surovin, uporabljenih pri proizvodnji (svinjina, začimbe), vključno s:






  — | tehnološko ustreznostjo mesa, |
| --- | --- | --- |

1.

Kakovost surovin, uporabljenih pri proizvodnji (svinjina, začimbe), vključno s:

—

tehnološko ustreznostjo mesa,

| — | načinom pitanja, |
| --- | --- |

—

načinom pitanja,

| — | časom soljenja, |
| --- | --- |

—

časom soljenja,

| — | začimbami, uporabljenimi pri proizvodnji proizvoda „Kabanosy“, in razmerji, v katerih so začimbe uporabljene. |
| --- | --- |

—

začimbami, uporabljenimi pri proizvodnji proizvoda „Kabanosy“, in razmerji, v katerih so začimbe uporabljene.

| 2. | Postopek prekajevanja proizvoda „Kabanosy“
  Med inšpekcijskim pregledom je treba preveriti:






  — | ohranjanje temperature, ki je potrebna za tradicionalno prekajevanje na vročem dimu, in temperature segrevanja, |
| --- | --- | --- |

2.

Postopek prekajevanja proizvoda „Kabanosy“

Med inšpekcijskim pregledom je treba preveriti:

—

ohranjanje temperature, ki je potrebna za tradicionalno prekajevanje na vročem dimu, in temperature segrevanja,

| — | ohranjanje trajanja in temperature ponavljajočega se prekajevanja na hladnem dimu, |
| --- | --- |

—

ohranjanje trajanja in temperature ponavljajočega se prekajevanja na hladnem dimu,

| — | uporabo bukovih trsk za hladno prekajevanje. |
| --- | --- |

—

uporabo bukovih trsk za hladno prekajevanje.

| 3. | Kakovost končnega proizvoda:






  — | vsebnosti beljakovin. |
| --- | --- | --- |

3.

Kakovost končnega proizvoda:

—

vsebnosti beljakovin.

| — | vsebnost vode, |
| --- | --- |

—

vsebnost vode,

| — | vsebnost maščob, |
| --- | --- |

—

vsebnost maščob,

| — | vsebnost natrijevega klorida, |
| --- | --- |

—

vsebnost natrijevega klorida,

| — | vsebnost nitrata (III) in nitrata (V), |
| --- | --- |

—

vsebnost nitrata (III) in nitrata (V),

| — | okus in aroma. |
| --- | --- |

—

okus in aroma.

| 4. | Oblika proizvoda |
| --- | --- |

4.

Oblika proizvoda

Pogostnost kontrol

Pogostnost kontrol

Preglede v navedenih fazah je treba izvesti enkrat na dva meseca. Če vse te faze potekajo pravilno, se lahko pogostost pregledov zmanjša na dva pregleda na leto.

Če se v kateri koli fazi pojavijo nepravilnosti, je treba preglede v zadevni fazi izvajati bolj pogosto (enkrat na dva meseca). Pregledi v drugih fazah se lahko izvajajo enkrat na šest mesecev.

4.   Organi ali telesa, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda

Organi ali telesa, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda

4.1   Ime in naslov

Ime in naslov

| Naziv | : | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | ul. Wspólna 30 |
| 00-930 Warsawa |
| POLJSKA/POLAND |

Naziv

:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Naslov

:

ul. Wspólna 30

00-930 Warsawa

POLJSKA/POLAND

Telefon

:

+48 226232901

Telefaks

:

+48 226232099

E-naslov

:

—

| ☒ javno | ☐ zasebno |
| --- | --- |

☒ javno

☐ zasebno

4.2   Posebne naloge organa ali telesa

Posebne naloge organa ali telesa

Zgoraj navedeni nadzorni organ je odgovoren za preglede celotne specifikacije.

---

(1)  Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 343, 14.12.2012, str. 1).

1

(2)  EU št. PL-TSG-0107-01407 – 22.12.2015.

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. ES) št. 729/2008 z dne 28. julija 2008 o vpisu nekaterih imen v Register zajamčenih tradicionalnih posebnosti (Czwórniak (ZTP), Dwójniak (ZTP), Półtorak (ZTP), Trójniak (ZTP)) (UL L 200, 29.7.2008, str. 6).

3

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 379/2011 z dne 18. aprila 2011 o vpisu imena v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti (Kiełbasa jałowcowa (ZTP)) (UL L 103, 19.4.2011, str. 2).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 382/2011 z dne 18. aprila 2011 o vpisu imena v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti (Kiełbasa myśliwska (ZTP)) (UL L 103, 19.4.2011, str. 6).

Uredba Komisije (ES) št. 506/2009 z dne 15. junija 2009 o vpisu imena v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti (Olej rydzowy (ZTP)) (UL L 151, 16.6.2009, str. 26).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1044/2011 z dne 19. oktobra 2011 o vpisu imena v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti (Kabanosy (ZTP)) (UL L 275, 20.10.2011, str. 16).

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 509/2006 z dne 20. marca 2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil (UL L 93, 31.3.2006, str. 1). Uredba je bila razveljavljena in nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

4

(5)  Półtorak, ES št. PL/TSG/007/0034/06.09.2005 (UL C 267, 9.11.2007, str. 40).

5

Dwójniak, ES št.: PL/TSG/007/036/06.09.2005 (UL C 268, 10.11.2007, str. 22).

Trójniak, ES št. PL/TSG/007/0033/06.09.2005 (UL C 265, 7.11.2007, str. 29).

Czwórniak, ES št. PL/TSG/007/0035/06.09.2006 (UL C 266, 8.11.2007, str. 27).

Kiełbasa jałowcowa (ZTP), ES št.: PL-TSG-007-0047-05.12.2006 UL C 158, 11.7.2009, str. 24.

Kiełbasa myśliwska, ES št.: PL-TSG-0007-0053-19.03.2007 (UL C 160, 14.7.2009, str. 12.

Olej rydzowy, ES št.: PL-STG-007-0049-28.12.2006 (UL C 244, 25.9.2008, str. 27).

(6)  Glej opombo 3.

6

---

| 27.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 188/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 188/44

---

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2016/C 188/07)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„GORGONZOLA“

EU št.: IT-PDO-0217-01214 – 18.3.2014

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — | ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Opis proizvoda |
| — | ☐ | Geografsko območje |
| — | ☒ | Dokazilo o poreklu |
| — | ☒ | Metoda pridobivanja |
| — | ☐ | Povezava |
| — | ☒ | Označevanje |
| — | ☐ | Nacionalne zahteve |
| — | ☒ | Drugo [sprememba pravil o pakiranju] |

—

☐

Ime proizvoda

—

☒

Opis proizvoda

—

☐

Geografsko območje

—

☒

Dokazilo o poreklu

—

☒

Metoda pridobivanja

—

☐

Povezava

—

☒

Označevanje

—

☐

Nacionalne zahteve

—

☒

Drugo [sprememba pravil o pakiranju]

2.   Vrsta spremembe

| — | ☒ | Sprememba enotnega dokumenta ali povzetka |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena |
| — | ☐ | Sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) |
| — | ☐ | Začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006) |

—

☒

Sprememba enotnega dokumenta ali povzetka

—

☐

Sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena

—

☐

Sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006)

—

☐

Začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3.   Spremembe:

Opis proizvoda

Proizvod se ni spremenil. Vendar je bilo odločeno, da se črta pridevnik „molle“ (mehek), saj se ne uporablja za vse vrste sira „Gorgonzola“, pri čemer zlasti „pikantne“ vrste ni mogoče uvrstiti med mehke sire. Nepravilno je torej uporabljati pridevnik „mehek“ za vse vrste sira „Gorgonzola“, poleg tega pa to lahko zavede nadzorne organe, ki so uradno pristojni za preverjanje, ali je upoštevana specifikacija proizvoda za „pikantno“ vrsto. Odločeno je bilo, da se črta tudi pridevnik „grasso“ (masten), ki je zaradi navedbe najnižjega deleža maščobe v suhi snovi v točki 3.2 enotnega dokumenta postal odvečen.

V veljavni specifikaciji proizvoda je barva testa opisana kot „zelenomodra“: zaradi opisa vseh mogočih barv različnih vrst sira „Gorgonzola“ je pojasnjeno, da je lahko barva testa tudi „sivomodra“. Čeprav je namreč zelenomodra barva značilna za testo navedenega sira, se to lahko zaradi razvoja žive aerobne plesni in glede na čas zorenja obarva tudi sivomodro. Če torej ne bi bilo navedeno, da se lahko zadevni proizvod obarva tudi „sivomodro“, bi to lahko zavedlo nadzorne organe, ki so pristojni za preverjanje, ali je barva testa v skladu s specifikacijo proizvoda.

V veljavni specifikaciji proizvoda se najkrajše obdobje zorenja spreminja glede na različne vrste sira „Gorgonzola“, zato je bilo odločeno, da se v navedeni specifikaciji proizvoda črta splošna navedba najkrajšega trajanja zorenja petdeset dni, ker to ni ustrezno.

Proizvod se ni spremenil. Vendar je stavek, v katerem je navedeno, da je okus odvisen le od trajanja zorenja, črtan, ker to ne drži. Na okus namreč lahko, čeprav v manjši meri, vplivajo tudi drugi dejavniki, kot je teža hlebca.

Različne vrste sira „Gorgonzola“ so predstavljene jasneje in razvrščene glede na težo, okus in zorenje: upoštevano je namreč bilo, da je bila lahko stara razvrstitev, uvedena s spremembo, evidentirano leta 2009, zavajajoča; zaradi uporabe izrazov „velik“, „srednje velik“ in „majhen“ se namreč zdi, da je temeljila samo na velikosti hlebcev. Zato je bilo zaradi jasnosti odločeno, da se pojasni, da razvrstitev ne temelji le na merilu teže, temveč tudi na merilih okusa in zorenja. Za takojšnjo prepoznavnost vrste sira „Gorgonzola“ se zdi, da je pri razvrstitvi ustrezneje uporabiti navedbe „sladka vrsta“, „pikantna vrsta“ in „majhen hlebec pikantne vrste“. Hlebec „sladke vrste“ ustreza „velikemu“ hlebcu iz stare razvrstitve. Navedba „ali rahlo pikanten“ je črtana, ker ni ustrezna, saj je okus tega hlebca „sladek“, kot je že navedeno v specifikaciji proizvoda. Hlebec „pikantne vrste“ ustreza „srednje velikemu hlebcu“ iz stare razvrstitve. „Majhen hlebec pikantne vrste“ ustreza „srednje velikemu hlebcu“ iz stare razvrstitve.

Največja in najmanjša velikost hlebcev sta bili nekoliko spremenjeni, da bi se uskladili z dejanskimi razmerami proizvodnje: teža hlebca se namreč lahko zmanjša ali poveča glede na njegovo stopnjo vlažnosti.

Uvedeno je najdaljše trajanje zorenja (glej postavko „Metoda pridobivanja“).

Različne vrste sira „Gorgonzola“ so predstavljene in razvrščene glede na težo, okus in zorenje:

| — | hlebec „sladke vrste“: teža od 9 do 13,5 kg, sladek okus, najkrajše trajanje zorenja petdeset dni in najdaljše sto petdeset dni; |
| --- | --- |

—

hlebec „sladke vrste“: teža od 9 do 13,5 kg, sladek okus, najkrajše trajanje zorenja petdeset dni in najdaljše sto petdeset dni;

| — | hlebec „pikantne vrste“: teža od 9 do 13,5 kg, izrazito pikanten okus, najkrajše trajanje zorenja osemdeset dni in najdaljše dvesto sedemdeset dni; |
| --- | --- |

—

hlebec „pikantne vrste“: teža od 9 do 13,5 kg, izrazito pikanten okus, najkrajše trajanje zorenja osemdeset dni in najdaljše dvesto sedemdeset dni;

| — | „majhen hlebec pikantne vrste“: teža od 5,5 do manj kot 9 kg, izrazito pikanten okus ter najkrajše zorenje šestdeset dni in najdaljše dvesto dni. |
| --- | --- |

—

„majhen hlebec pikantne vrste“: teža od 5,5 do manj kot 9 kg, izrazito pikanten okus ter najkrajše zorenje šestdeset dni in najdaljše dvesto dni.

Dokazilo o poreklu

Sir „Gorgonzola“ se lahko za zagotovitev njegove pristnosti daje na trg kot cel hlebec, vodoravno prerezan polhlebec ali v kosih, prekritih z gofrirano aluminijasto folijo.

Za ohranitev kakovosti in zagotovitev porekla proizvoda ter nadzora nad njim se lahko po certificiranju pristojnega nadzornega organa ali katerega drugega nadzornega organa, ki ga ta pooblasti, daje na trg tudi v predpakiranih kosih, tudi če niso prekriti z gofrirano aluminijasto folijo.

Metoda pridobivanja

Vrednosti temperature in relativne vlažnosti prostora, v katerem poteka zorenje, so bile nekoliko spremenjene, da bi se uskladile z izboljšavami, uvedenimi v obratih in pri uporabljanih tehnikah zorenja za večjo kakovost sira „Gorgonzola“.

Dodano je najdaljše trajanje zorenja, saj bi lahko proizvod ob daljšem zorenju izgubil svoje posebne značilnosti in organoleptične značilnosti.

Označevanje

Za lažji nadzor upoštevanja specifikacije proizvoda in zlasti da bi se lahko potrošniki ozaveščeno odločali, tudi kadar se proizvod na njihovo zahtevo zapakira na kraju prodaje na drobno, je določena obveznost, da se na gofrirani aluminijasti foliji pri hlebcu „pikantne“ vrste, „majhnem hlebcu pikantne vrste“, vodoravno prerezanem polhlebcu in kosih navede „pikanten“.

Za lažji nadzor upoštevanja specifikacije proizvoda in zlasti da bi se lahko potrošniki ozaveščeno odločali, tudi kadar se proizvod na njihovo zahtevo zapakira na kraju prodaje na drobno, je določena tudi obveznost, da se na primarni embalaži predpakiranih kosov hlebcev „pikantne“ vrste in „majhnih hlebcev pikantne vrste“ navede „pikanten“.

Drugo:

Za ohranitev kakovosti sira „Gorgonzola“, ki se daje na trg v predpakiranih kosih, ter za zagotovitev njegovega porekla in njegovega nadzora je določeno, da rezanje in pakiranje kosov certificira pristojni nadzorni organ ali kateri koli drug nadzorni organ, ki ga ta pooblasti. Ta zahteva je povezana z dejstvom, da zaradi varnosti živil hlebcev in vodoravno prerezanih polhlebcev, prekritih z gofrirano aluminijasto folijo, ni mogoče rezati mehansko, pa tudi s potrebo, da se za kose hlebca sira „Gorgonzola“ brez oznake na krajcu, ki niso prekriti z reliefno aluminijasto folijo, od nadzornega organa pridobi garancijsko potrdilo o poreklu. Ta ukrep trgovcem na drobno ne preprečuje, da na zahtevo potrošnikov ali za neposredno prodajo sir ročno razrežejo in ga zapakirajo v kosih. Trgovcu na drobno namreč pri ročnem razrezu hlebcev in polhlebcev z nožem ni treba odstraniti gofrirane aluminijaste folije, s katero so prekriti, poleg tega pa ni ogrožena varnost živil. Navedena postopka se poleg tega načeloma izvedeta pred potrošnikom oziroma ta lahko to vsaj zahteva, zlasti da bi se lahko prepričal, da je uporabljeni hlebec ali polhlebec prekrit z gofrirano aluminijasto folijo. Trgovcu na drobno je treba ročni razrez hlebca ali polhlebca, prekritega z gofrirano aluminijasto folijo, dovoliti tudi pri proizvodu, zapakiranem za neposredno prodajo, če na kosu tudi po razrezu ostane del aluminijaste folije, ki zagotavlja pristnost proizvoda.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (3)

„GORGONZOLA“

EU št.: IT-PDO-0217-01214 – 18.3.2014

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime

„Gorgonzola“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.3. Siri

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

„Gorgonzola“ je marmoriran sir, izdelan izključno iz pasteriziranega polnomastnega kravjega mleka ter toplotno neobdelanega, homogenega testa bele in slamnato rumene barve, s plesnijo („plesnenje“) v obliki značilnih zelenomodrih in/ali sivomodrih žilic.

„Gorgonzola“ ima naslednje značilnosti:

—   Oblika:

Oblika

| — | valjasta z ravnima osnovnima ploskvama in ravnim obodom; |
| --- | --- |

—

valjasta z ravnima osnovnima ploskvama in ravnim obodom;

| — | velikost: debelina oboda najmanj 13 cm; premer od 20 do 32 cm; |
| --- | --- |

—

velikost: debelina oboda najmanj 13 cm; premer od 20 do 32 cm;

| — | razvrstitev glede na težo, okus in zorenje:






  1. | hlebec „sladke vrste“: teža od 9 do 13,5 kg, sladek okus, najkrajše trajanje zorenja petdeset dni in najdaljše sto petdeset dni; |
| --- | --- | --- |

—

razvrstitev glede na težo, okus in zorenje:

1.

hlebec „sladke vrste“: teža od 9 do 13,5 kg, sladek okus, najkrajše trajanje zorenja petdeset dni in najdaljše sto petdeset dni;

| 2. | hlebec „pikantne vrste“ teža od 9 do 13,5 kg, izrazito pikanten okus, najkrajše trajanje zorenja osemdeset dni in najdaljše dvesto sedemdeset dni; |
| --- | --- |

2.

hlebec „pikantne vrste“ teža od 9 do 13,5 kg, izrazito pikanten okus, najkrajše trajanje zorenja osemdeset dni in najdaljše dvesto sedemdeset dni;

| 3. | „majhen hlebec pikantne vrste“: teža od 5,5 do manj kot 9 kg, izrazito pikanten okus ter najkrajše trajanje zorenja šestdeset dni in najdaljše dvesto dni. |
| --- | --- |

3.

„majhen hlebec pikantne vrste“: teža od 5,5 do manj kot 9 kg, izrazito pikanten okus ter najkrajše trajanje zorenja šestdeset dni in najdaljše dvesto dni.

—   Skorja: sive in/ali rožnate barve, neužitna;

Skorja

—   Testo: homogeno, bele in slamnate barve, s plesnijo(„plesnenje“), ki tvori z značilne zelenomodre in/ali sivomodre žilice;

Testo

—   Maščoba v suhi snovi: najmanj 48 %.

Maščoba v suhi snovi

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Surovine (samo za predelane proizvode)

Polnomastno kravje mleko, sirilo iz telet in sol.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Najmanj 50 % suhe snovi krmnega obroka, razdeljenega kravam in izračunanega na letni osnovi, izvira z območja proizvodnje.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Proizvodnja in predelava mleka, zorenje sira „Gorgonzola“ in namestitev identifikacijskih oznak iz točke 3.7 potekajo na opredeljenem geografskem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Sir „Gorgonzola“ se lahko daje na trg kot cel hlebec, vodoravno prerezan polhlebec ali v kosih, prekritih z gofrirano aluminijasto folijo.

Sir „Gorgonzola“ se lahko po certificiranju pristojnega nadzornega organa ali katerega drugega nadzornega organa, ki ga ta pooblasti, daje na trg tudi v predpakiranih kosih, ki niso prekriti z gofrirano aluminijasto folijo. Za ohranitev kakovosti sira „Gorgonzola“, ki se daje na trg v predpakiranih kosih, ter za zagotovitev njegovega porekla in njegovega nadzora je določeno, da rezanje in pakiranje kosov certificira pristojni nadzorni organ ali kateri koli drug nadzorni organ, ki ga ta pooblasti. Ta zahteva je povezana z dejstvom, da zaradi varnosti živil hlebcev in vodoravno prerezanih polhlebcev, prekritih z gofrirano aluminijasto folijo, ni mogoče rezati mehansko, pa tudi s potrebo, da se za kose hlebca sira „Gorgonzola“ brez oznake na krajcu, ki niso prekriti z gofrirano aluminijasto folijo, od nadzornega organa pridobi potrdilo o poreklu.

Rezanje in pakiranje sira „Gorgonzola“ v kosih, ki se izvedeta na zahtevo potrošnika na kraju prodaje na drobno, sta dovoljena, če je vidna gofrirana aluminijasta folija. Dovoljena sta tudi rezanje in pakiranje sira „Gorgonzola“ na kraju prodaje na drobno za neposredno prodajo, če se na kosu po razrezu ohrani del gofrirane aluminijaste folije, ki zagotavlja pristnost proizvoda.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Posebna pravila za označevanje

Hlebec sira „Gorgonzola“ je mogoče prepoznati po dveh identifikacijskih oznakah, ki se namestita na opredeljenem geografskem območju, natančneje:

| — | ob proizvodnji se identifikacijska oznaka, na kateri je identifikacijska številka, namesti na obeh ravnih osnovnih ploskvah (glej sliko 1);

  Slika 1 |
| --- | --- |

—

ob proizvodnji se identifikacijska oznaka, na kateri je identifikacijska številka, namesti na obeh ravnih osnovnih ploskvah (glej sliko 1);

Slika 1

Slika 1

| — | potem ko je proizvod pridobil značilnosti, potrebne za njegovo dajanje v prodajo, in sicer v obliki hlebca, vodoravno prerezanega polhlebca in – brez poseganja v določbe o predpakiranih proizvodih iz točke 3.6 – v kosih, se ovije v gofrirano aluminijasto folijo, na kateri je vtisnjena identifikacijska oznaka (glej sliko 2); na gofrirani aluminijasti foliji so tudi označba ZOP „Gorgonzola“, skupaj s simbolom Unije, ter navedba „pikanten“ pri „pikantni“ vrsti in „majhnem hlebcu pikantne vrste“ ter vodoravno prerezanih polhlebcih in kosih, nameščena poleg označbe ZOP „Gorgonzola“ ali pod njo, navedene z manjšimi grafičnimi znaki.

  Slika 2 |
| --- | --- |

—

potem ko je proizvod pridobil značilnosti, potrebne za njegovo dajanje v prodajo, in sicer v obliki hlebca, vodoravno prerezanega polhlebca in – brez poseganja v določbe o predpakiranih proizvodih iz točke 3.6 – v kosih, se ovije v gofrirano aluminijasto folijo, na kateri je vtisnjena identifikacijska oznaka (glej sliko 2); na gofrirani aluminijasti foliji so tudi označba ZOP „Gorgonzola“, skupaj s simbolom Unije, ter navedba „pikanten“ pri „pikantni“ vrsti in „majhnem hlebcu pikantne vrste“ ter vodoravno prerezanih polhlebcih in kosih, nameščena poleg označbe ZOP „Gorgonzola“ ali pod njo, navedene z manjšimi grafičnimi znaki.

Slika 2

Slika 2

Predpakirani kosi

Na glavnem delu vidnega polja primarne embalaže predpakiranih kosov sira „Gorgonzola“ sta:

| — | označba ZOP „Gorgonzola“, skupaj s simbolom Unije; |
| --- | --- |

—

označba ZOP „Gorgonzola“, skupaj s simbolom Unije;

| — | navedba „pikanten“ pri proizvodih, vzorčenih na hlebcih in majhnih hlebcih sira „Gorgonzola“ pikantne vrste, ki je zapisana poleg označbe ZOP „Gorgonzola“, navedene z manjšimi črkami, ali pod njo. |
| --- | --- |

—

navedba „pikanten“ pri proizvodih, vzorčenih na hlebcih in majhnih hlebcih sira „Gorgonzola“ pikantne vrste, ki je zapisana poleg označbe ZOP „Gorgonzola“, navedene z manjšimi črkami, ali pod njo.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Kratka opredelitev geografskega območja

Opredeljeno geografsko območje obsega celotno ozemlje teh pokrajin:

| — | Bergamo, Biella, Brescia, Como, Cremona, Coni, Lecco, Lodi, Milano, Monza, Novara, Pavia, Varese, Verbano Cusio-Ossola in Vercelli. |
| --- | --- |

—

Bergamo, Biella, Brescia, Como, Cremona, Coni, Lecco, Lodi, Milano, Monza, Novara, Pavia, Varese, Verbano Cusio-Ossola in Vercelli.

Obsega tudi ozemlje teh občin pokrajine Alessandria:

| — | Casale Monferrato, Villanova Monferrato, Balzola, Morano Po, Coniolo, Pontestura, Serralunga di Crea, Cereseto, Treville, Ozzano Monferrato, San Giorgio Monferrato, Sala Monferrato, Cellamonte, Rosignano Monferrato, Terruggia, Ottiglio, Frassinello Monferrato, Olivola, Vignale, Camagna, Conzano, Occimiano, Mirabello Monferrato, Giarole, Valenza, Pomaro Monferrato, Bozzole, Valmacca, Ticineto, Borgo San Martino in Frassineto Po. |
| --- | --- |

—

Casale Monferrato, Villanova Monferrato, Balzola, Morano Po, Coniolo, Pontestura, Serralunga di Crea, Cereseto, Treville, Ozzano Monferrato, San Giorgio Monferrato, Sala Monferrato, Cellamonte, Rosignano Monferrato, Terruggia, Ottiglio, Frassinello Monferrato, Olivola, Vignale, Camagna, Conzano, Occimiano, Mirabello Monferrato, Giarole, Valenza, Pomaro Monferrato, Bozzole, Valmacca, Ticineto, Borgo San Martino in Frassineto Po.

5.   Povezanost z geografskim območjem

Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki so povezani s podnebnimi razmerami na opredeljenem geografskem območju, ki spodbujajo pridelavo obilne in kakovostne krme za prehrano krav mlekaric ter razvoj mikrobioloških dejavnikov, ki odločilno vplivajo na organoleptične značilnosti in barvo sira. Kar zadeva človeške dejavnike, je treba poleg zgodovinske pomembnosti sira za lokalno gospodarstvo pripomniti, da zapletene faze proizvodnje sira „Gorgonzola“ temeljijo na tradicionalnih ročnih tehnikah usirjanja: dodajanje mlečnih fermentov v mleko, suspenzija spor Penicillium in izbranih kvasovk, dodajanje telečjega sirila pri ustrezni temperaturi, suho soljenje in perforacija, značilna za testo med zorenjem, so postopki, ki so jih na opredeljenem geografskem območju izvajali stoletja.

Penicillium

5.2   Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

„Gorgonzola“ je sir iz toplotno neobdelanega, homogenega testa bele in slamnato rumene barve, s plesnijo („plesnenje“), ki tvori značilne zelenomodre in/ali sivomodre žilice.

Njegov okus lahko sega od blagega do izrazito pikantnega, kar je odvisno od več dejavnikov, zlasti od zorenja.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Organoleptične in kolorimetrične značilnosti sira „Gorgonzola“ so povezane z obilnostjo in kakovostjo krme za prehrano krav mlekaric, pa tudi s tradicionalnimi postopki usirjanja, zlasti dodajanjem spor Penicillium, suhim soljenjem in perforacijo testa med zorenjem.

Penicillium

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (4))

4

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijske, živilske in gozdarske politike (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Prodotti DOP IGP“ (v zgornjem desnem kotu zaslona), nato „Prodotti DOP IGP STG“ (ob robu na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

2

(3)  Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

3

(4)  Glej opombo 3.

4

---

| 27.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 188/50 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 188/50

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2016/C 188/08)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง“ („KHAO SANGYOD MUANG PHATTHALUNG“)

Št. ES: TH-PGI-0005-01115 – 27.5.2013

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง“ (Khao Sangyod Muang Phatthalung)

2.   Država članica ali tretja država

Kraljevina Tajska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6. Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Khao Sangyod Muang Phatthalung“ se prideluje iz sorte „Sangyod Phatthalung“ in je nižinski riž, občutljiv na svetlobo. Riž sejejo, gojijo, žanjejo, brusijo, pakirajo in označujejo v pokrajini Phatthalung na jugu Tajske, od koder tudi izvira. „Khao Sangyod Muang Phatthalung“ je nelepljiv, lahek, majhen, ozek in rahlo aromatičen. Sem spadajo neoluščeni riž, rjavi riž in manj brušeni riž.

Fizične lastnosti:

| — | Neoluščeni riž je slamnate barve. |
| --- | --- |

—

Neoluščeni riž je slamnate barve.

| — | Barva rjavega riža se v istem zrnu preliva od rdeče do temno rdeče. |
| --- | --- |

—

Barva rjavega riža se v istem zrnu preliva od rdeče do temno rdeče.

| — | Manj brušeni riž je svetlo rdeče barve. |
| --- | --- |

—

Manj brušeni riž je svetlo rdeče barve.

| — | Zrna so dolga, ozka in majhna. Perikarp je rdeč. |
| --- | --- |

—

Zrna so dolga, ozka in majhna. Perikarp je rdeč.

| — | Nežno aromatičen z značilnim vonjem. |
| --- | --- |

—

Nežno aromatičen z značilnim vonjem.

| Fizične lastnosti | Neoluščeni riž | Rjavi riž | Manj brušeni riž |
| --- | --- | --- | --- |
| Dolžina (mm) | (9,33 ) 9,1 –9,4 | 6,50 –6,90 | 6,40 –6,80 |
| Širina (mm) | (2,11 ) 1,9 –2,25 | 1,61 –1,81 | 1,57 –1,87 |
| Debelina (mm) | (1,77 ) 1,7 –1,8 | 1,51 –1,71 | 1,44 –1,64 |
| Barva | slamnata | rdeča ali temno rdeča | svetlo rdeča |

Fizične lastnosti

Neoluščeni riž

Rjavi riž

Manj brušeni riž

Dolžina (mm)

(9,33 ) 9,1 –9,4

6,50 –6,90

6,40 –6,80

Širina (mm)

(2,11 ) 1,9 –2,25

1,61 –1,81

1,57 –1,87

Debelina (mm)

(1,77 ) 1,7 –1,8

1,51 –1,71

1,44 –1,64

Barva

slamnata

rdeča ali temno rdeča

svetlo rdeča

Kemične lastnosti

| Kemične značilnosti | Neoluščeni riž | Rjavi riž | Manj brušeni riž |
| --- | --- | --- | --- |
| Beljakovine (%) | n. r. | 7–10 | 6–9 |
| Amiloza (% dB) | n. r. | 13–17 |
| Razmerje rasti žitnega zrna | n. r. | 1,5 –1,8 |

Kemične značilnosti

Neoluščeni riž

Rjavi riž

Manj brušeni riž

Beljakovine (%)

n. r.

7–10

6–9

Amiloza (% dB)

n. r.

13–17

Razmerje rasti žitnega zrna

n. r.

1,5 –1,8

Značilnosti pri kuhanju

Razmerje med rižem in vodo pri kuhanju znaša 1 skodelico riža na 1,25–2 skodelici vode.

Za dodatno mehko teksturo riža „Khao Sangyod Muang Phatthalung“ zrna 5–10 minut pred kuhanjem namočimo v vodo.

Aroma in okus

Kuhan riž je mehek in nekoliko lepljiv. Je rahlo sladkega okusa z nežnim aromatičnim vonjem.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Semena, ki se uporabljajo za pridelavo riža „Khao Sangyod Muang Phatthalung“ morajo biti sorte „Sangyod Phatthalung“ in gojena v provinci Phatthalung, saj je njena geografska lega primerna za pridelavo riža „Sangyod Phatthalung“ in prispevalo k posebnim značilnostim in kakovosti, ki jo ima „Khao Sangyod Muang Phatthalung“.

Semena mora vzgojiti tajski oddelek za riž in njegove agencije, kot je raziskovalni center riža Phatthalung in center za riževa semena Phatthalung, ker imajo zanesljive objekte in izpolnjujejo standarde proizvodnje riževih semen za proizvajanje semen čistega porekla s posebnimi značilnostmi, ki jih ima „Khao Sangyod Muang Phatthalung“.

V primeru, da se semena pridobijo tudi iz drugih virov, kot so organizacije kmetov ali zasebne organizacije, mora tovrstne vire odobriti tajski oddelek za riž, ustrezati pa morajo tudi standardom proizvodnje riževih semen.

V primeru, da kmetje riž gojijo sami, lahko uporabijo odobreno sorto, omenjeno zgoraj (semena morajo biti posajena v 3 letih po pridobitvi iz vira).

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Celotni cikel proizvodnje riža „Khao Sangyod Muang Phatthalung“ mora potekati na opredeljenem geografskem območju, da je zagotovljena popolna skladnost z geomorfološkimi razmerami. „Khao Sangyod Muang Phatthalung“ je treba gojiti, sušiti, shranjevati, brusiti in obdelovati v provinci Phatthalung. Spremni dokumenti, prevozni izpiski in register zagotavljajo sledljivost vseh faz proizvodnje riža „Khao Sangyod Muang Phatthalung“.

„Khao Sangyod Muang Phatthalung“ je treba gojiti med avgustom in oktobrom ter žeti v fazi zorenja od decembra do februarja. Čas žetve se določi glede na podnebje in zrelost riža. Požeti riž se potem skladišči na geografskem območju v silosih z uravnano temperaturo in vlažnostjo, zlasti zato, da bi se izognili nevarnosti mešanja z drugimi sortami riža, morebitni kontaminaciji, visoki vlažnosti in preprečili, da izgubi značilen vonj.

Glavne proizvodne prakse riža „Khao Sangyod Muang Phatthalung“ vključujejo naslednje:

| — | Priprava tal vsebuje prvo grobo oranje in drugo oranje za ustrezen nadzor samosevnih riževih sadik (to so riževe sadike, ki so vzniknile iz semen, ki so na polju ostale iz prejšnje sezone) in drugosortnega riža (to so riževe sadike drugih sort, posajenih na riževem polju, razen nekultiviranega riža). |
| --- | --- |

—

Priprava tal vsebuje prvo grobo oranje in drugo oranje za ustrezen nadzor samosevnih riževih sadik (to so riževe sadike, ki so vzniknile iz semen, ki so na polju ostale iz prejšnje sezone) in drugosortnega riža (to so riževe sadike drugih sort, posajenih na riževem polju, razen nekultiviranega riža).

| — | Tla je treba redno gnojiti in izboljševati. |
| --- | --- |

—

Tla je treba redno gnojiti in izboljševati.

| — | Skrb za riževe sadike, izvajanje ustreznega gospodarjenja z vodo, odstranjevanje drugosortnega riža v obdobju klasenja, reprodukcije in zorenja ter ustrezno uničevanje škodljivih organizmov. |
| --- | --- |

—

Skrb za riževe sadike, izvajanje ustreznega gospodarjenja z vodo, odstranjevanje drugosortnega riža v obdobju klasenja, reprodukcije in zorenja ter ustrezno uničevanje škodljivih organizmov.

| — | Gojenje mora potekati med deževnim obdobjem južne poloble (avgust–oktober) po fazi zorenja. V provinci Phatthalung tradicionalno gojijo malo zrelejši riž. |
| --- | --- |

—

Gojenje mora potekati med deževnim obdobjem južne poloble (avgust–oktober) po fazi zorenja. V provinci Phatthalung tradicionalno gojijo malo zrelejši riž.

| — | Vsebnost vlage – vlažnost riževega zrna je treba zmanjšati na 14 % ali manj. |
| --- | --- |

—

Vsebnost vlage – vlažnost riževega zrna je treba zmanjšati na 14 % ali manj.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

„Khao Sangyod Muang Phatthalung“ mora biti pakiran in označen v provinci Phatthalung. Tako se potrošnikom učinkovito zajamčita poreklo in kakovost riža. Ponovno pakiranje ni dovoljeno, da bi preprečili morebitno mešanje, kontaminacijo ali spremembo riža. Zaradi značilne arome je treba riž „Khao Sangyod Muang Phatthalung“ pakirati v provinci Phatthalung, da se prepreči razvodenitev arome.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Paket mora biti opremljen s težo, datumom brušenja in pakiranja, nazivom obrata za brušenje ali proizvajalca ali zadruge ter številko paketa ali serijsko številko.

Vsaka pošiljka mora vsebovati navedbo „ข้าวสังข์หยดเมืองพัทลุง“ in/ali „Khao Sangyod Muang Phatthalung“.

Prav tako se uporabljata logotip tajske geografske označbe in logotip EU za ZGO (po dodelitvi ZGO).

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Provinca Phatthalung

5.   Povezava z geografskim območjem

5.1   Značilnosti geografskega območja

Phatthalung je ena od južnih provinc Tajske. Sosednje province od severa v smeri urnega kazalca so Nakhon Si Thammarat, Songkhla, Satun in Trang. Območje meri 3 424,5 km2 ali 2 140 296 raijev.

Phatthalung je nižinska ravnina, ki se nahaja med jezerom Songkhla na vzhodu in gorovjem Bantat na zahodu. Ravnina je nastala zaradi usedlin iz poplavljenega jezera v monsunskem obdobju. Glavni vir vode za kmetijstvo na območju je jezero Songkhla.

Zmogljivost drenaže tal pomaga rižu „Khao Sangyod Muang Phatthalung“, da se razvije in primerno dozori, shranjevanje vode in zmogljivost porazdelitve pa zagotavljata zmerno, a stalno raven namakanja tudi v sušnih obdobjih.

Podnebje v Phatthalungu močno vpliva na značilnosti riža „Khao Sangyod Muang Phatthalung“. Zaradi svoje južne lokacije ima Phatthalung dva podnebna vpliva – oceanskega in celinskega. Celinski vpliv je odgovoren za značilno sušno obdobje z dolgimi obdobji osvetljenosti.

5.2   Posebnosti proizvoda

Izraz „Khao Sangyod Muang Phatthalung“ se nanaša na neoluščeni, rjavi riž in manj brušeni riž, ki je gojen v deževni dobi v provinci Phatthalung in oddaja naravno aromo. Zanj so značilni rdeč perikarp, mehka tekstura po kuhanju in nežna aroma.

Naravni dejavniki bistveno vplivajo na kakovost, značilnosti in edinstvenost riža. Spodnja plast zemlje v Phatthalungu združuje lastnosti izsuševanja in rodovitnih usedlin, shranjevanja vode in zmogljivosti porazdelitve. Phatthalung ima dva podnebna vpliva, oceanskega in celinskega. Zaradi oceanskega vpliva (Tajski zaliv) je v deževnem obdobju precej padavin, med letnimi časi pa je nihanje temperatur manj opazno. Zlasti nižinska lega in vreme poskrbita za to, da rodovitna zemlja in ozračje Phatthalunga prispevata k značilni drobni obliki zrn riža „Khao Sangyod Muang Phatthalung“. Pri gojenju riža „Sangyod Phatthalung“ v drugih provincah so njegove značilnosti drugačne, riž je debelejši in manj rdeč. Po lokalni tradiciji žetev riža poteka po fazi zorenja, zaradi česar je barva zrn bolj rdeča, riž pa je po kuhanju bolj aromatičen in mehkejši kot riž „Sangyod Phatthalung“, ki ga gojijo drugje.

Te izjemne lastnosti so mogoče le v edinstvenih geomorfoloških razmerah na jugu Tajske, k čemur prispevajo zlasti narava tal, kakovost vode, število ur osončenosti, majhne temperaturne razlike in sezona močnega deževja.

5.3   Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Phatthalung je že od antičnih časov pomemben vir riža na jugu Tajske. Zaradi prostranih nižin, pravega podnebja in bogatih vodnih virov je provinca idealna za gojenje riža „Khao Sangyod Muang Phatthalung“. Legenda o ravnini med gorami KhaoHin Look Doan pripoveduje o tem, da so lahko obiskovalci na začetku kmetijske sezone opazovali sveže zelenje neskončnih riževih polj, enaka riževa polja pa so se ob bližajočem se času žetve januarja in februarja obarvala zlato.

„Khao Sangyod Muang Phatthalung“ v Phatthalungu gojijo že več kot sto let, a lokalno prebivalstvo v provinci Phatthalung raje uživa granulo in riž z visoko vsebnostjo amiloze, ne pa mehko kuhanega riža kot je „Khao Sangyod Muang Phatthalung“. Zato se „Khao Sangyod Muang Phatthalung“ tradicionalno shranjuje in podarja uglednim starejšim ljudem in ob posebnih priložnostih, verskih obredih ali na tradicionalnih prireditvah postreže uglednim osebam, kot so kraljevi gosti in uradni obiskovalci iz tujine. Zaradi te tradicije je „Khao Sangyod Muang Phatthalung“ pridobil sloves riža za posebne osebe in dogodke v Phatthalungu.

Poleg tega ima narava province Phatthalung velik vpliv na njegovo proizvodnjo. Lokacija je primerna za pridelavo riža „Khao Sangyod Muang Phatthalung“ predvsem zaradi nižinske ravnine v Phatthalungu, ki je nastala zaradi usedlin iz poplavljenega jezera v monsunskem obdobju, kar je zemljo oskrbelo z različnimi hranili. Zato ima tu gojeni „Khao Sangyod Muang Phatthalung“ značilno drobno obliko zrn in je rahlo aromatičen.

Lokacijo dopolnjujejo strog izbor semen, skrbno vzdrževanje, postopki žetve in standardni postopek proizvodnje. Postopki in nadzor prispevajo k ohranjanju edinstvene kakovosti riža.

Sklic na objavo specifikacije

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št 1151/2012.

(3)  Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

---

| 27.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 188/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 188/54

---

Objava zahtevka za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

(2016/C 188/09)

Evropska komisija je to manjšo spremembo odobrila v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV MANJŠE SPREMEMBE

Zahtevek za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
   (2)

„CRUDO DI CUNEO“

EU št.: PDO-IT-02118 – 4.2.2016

ZOP ( X ) ZGO ( ) ZTP ( )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

| Consorzio di Tutela della denominazione di origine protetta „Crudo di Cuneo“ |
| --- |
| Corso Dante Alighieri no 51 |
| C/o Unione Industriali della Provincia di Cuneo |
| 12100 Cuneo |
| ITALIJA |

Consorzio di Tutela della denominazione di origine protetta „Crudo di Cuneo“

Corso Dante Alighieri no 51

C/o Unione Industriali della Provincia di Cuneo

12100 Cuneo

ITALIJA

Consorzio di Tutela della denominazione di origine protetta „Crudo di Cuneo“ je pooblaščen za vložitev zahtevka za spremembo na podlagi člena 13(1) uredbe z dne 14. oktobra 2013 (Decreto del Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali no 12511).

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — | ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Dokazilo o poreklu |
| — | ☒ | Metoda proizvodnje |
| — | ☐ | Povezava |
| — | ☐ | Označevanje |
| — | ☒ | Drugo [posodobljeni predpisi] |

—

☒

Opis proizvoda

—

☒

Dokazilo o poreklu

—

☒

Metoda proizvodnje

—

☐

Povezava

—

☐

Označevanje

—

☒

Drugo [posodobljeni predpisi]

4.   Vrsta sprememb

| — | ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zaradi katere ni potrebna sprememba objavljenega enotnega dokumenta. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zaradi katere ni potrebna sprememba objavljenega enotnega dokumenta. |
| — | ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| — | ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZTP, ki se šteje za manjšo v skladu s četrtim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |

—

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zaradi katere ni potrebna sprememba objavljenega enotnega dokumenta.

—

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zaradi katere ni potrebna sprememba objavljenega enotnega dokumenta.

—

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

—

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZTP, ki se šteje za manjšo v skladu s četrtim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Opis proizvoda

Spremembi naslednjih točk sta medsebojno povezani:

| — | Stavek iz zadnjega pododstavka točke 2.2 člena 2 specifikacije proizvoda:

  „Rejeni prašiči morajo imeti povprečno težo na serijo (živo težo), ki znaša 156 kg s približno 10-odstotno toleranco.“

  se spremeni:

  „Rejeni prašiči morajo imeti povprečno težo na serijo (živo težo), ki znaša 165 kg s približno 10-odstotno toleranco.“ |
| --- | --- |

—

Stavek iz zadnjega pododstavka točke 2.2 člena 2 specifikacije proizvoda:

„Rejeni prašiči morajo imeti povprečno težo na serijo (živo težo), ki znaša 156 kg s približno 10-odstotno toleranco.“

se spremeni:

„Rejeni prašiči morajo imeti povprečno težo na serijo (živo težo), ki znaša 165 kg s približno 10-odstotno toleranco.“

| — | Stavek iz točke 2.6 člena 2 specifikacije proizvoda:

  „teža po koncu zorenja znaša med 7 in 10 kg“

  se spremeni:

  „teža po koncu zorenja znaša med 8,5 in 12 kg“

  Sprememba dovoljuje povečanje povprečne teže prašičev na serijo in povečanje teže zorjenih pršutov. V zadnjih letih rejci opažajo, da so prašiči ob zakolu pri isti starosti in stopnji razvoja težji, kot so bili pred desetimi ali petnajstimi leti. Genska selekcija omogoča vzrejo prašičev, ki so ob zakolu težji kot pred nekaj leti, pri tem pa ohranja bistvene lastnosti mesa, namenjenega proizvodnji pršutov. Novi genotipi imajo izboljšano povprečno dnevno prirast teže in konverzijo krme; njihovi krmni obroki so bolj uravnoteženi in učinkovitejši, kar skupaj z izboljšanjem pogojev za dobro počutje živali omogoča večjo pridobitev telesne teže v istem časovnem obdobju in stegna najvišje kakovosti.
  Povečanje povprečne teže prašičev ob zakolu in posledično povečanje teže zorjenih pršutov, ki jih obravnava sprememba specifikacije proizvoda, ima dvojni namen: prilagoditev proizvodnje pršutov dejanskim razmeram na področju reje in zagotovitev kakovosti pršutov ZOP „Crudo di Cuneo“ z uporabo prašičjih stegen, ki so optimalno dozorela.
  To spremembo je treba šteti za manjšo, ker je v skladu z zahtevami iz točk (a) do (e) tretjega pododstavka odstavka 2 člena 53 Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

—

Stavek iz točke 2.6 člena 2 specifikacije proizvoda:

„teža po koncu zorenja znaša med 7 in 10 kg“

se spremeni:

„teža po koncu zorenja znaša med 8,5 in 12 kg“

Sprememba dovoljuje povečanje povprečne teže prašičev na serijo in povečanje teže zorjenih pršutov. V zadnjih letih rejci opažajo, da so prašiči ob zakolu pri isti starosti in stopnji razvoja težji, kot so bili pred desetimi ali petnajstimi leti. Genska selekcija omogoča vzrejo prašičev, ki so ob zakolu težji kot pred nekaj leti, pri tem pa ohranja bistvene lastnosti mesa, namenjenega proizvodnji pršutov. Novi genotipi imajo izboljšano povprečno dnevno prirast teže in konverzijo krme; njihovi krmni obroki so bolj uravnoteženi in učinkovitejši, kar skupaj z izboljšanjem pogojev za dobro počutje živali omogoča večjo pridobitev telesne teže v istem časovnem obdobju in stegna najvišje kakovosti.

Povečanje povprečne teže prašičev ob zakolu in posledično povečanje teže zorjenih pršutov, ki jih obravnava sprememba specifikacije proizvoda, ima dvojni namen: prilagoditev proizvodnje pršutov dejanskim razmeram na področju reje in zagotovitev kakovosti pršutov ZOP „Crudo di Cuneo“ z uporabo prašičjih stegen, ki so optimalno dozorela.

To spremembo je treba šteti za manjšo, ker je v skladu z zahtevami iz točk (a) do (e) tretjega pododstavka odstavka 2 člena 53 Uredbe (EU) št. 1151/2012.

Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

| — | Stavek iz pododstavka „faza soljenja“ točke 5.5 člena 5:

  „Faza soljenja ne sme biti krajša od dveh tednov.“

  se spremeni:

  „Faza soljenja ne sme biti krajša od dvanajstih dni.“

  Potreba po skrajšanju minimalnega obdobja soljenja s 14 na 12 dni je povezana z raziskavami ter izboljšanjem tehnik konzerviranja in predelave mesa, ki omogočajo, da se v fazi soljenja uporabljajo manjše količine soli kot pred nekaj leti, zaradi česar se faza soljenja skrajša. Za obdelana stegna, ki tehtajo od 12 do 13 kg, je treba skrajšati fazo soljenja, da se prepreči presežek soli v stegnu in proizvodnjo pršuta, ki ne ustreza novim prehrambnim potrebam potrošnika.
  To spremembo je treba šteti za manjšo, ker je v skladu z zahtevami iz točk a) do e) tretjega pododstavka odstavka 2 člena 53 Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

—

Stavek iz pododstavka „faza soljenja“ točke 5.5 člena 5:

„Faza soljenja ne sme biti krajša od dveh tednov.“

se spremeni:

„Faza soljenja ne sme biti krajša od dvanajstih dni.“

Potreba po skrajšanju minimalnega obdobja soljenja s 14 na 12 dni je povezana z raziskavami ter izboljšanjem tehnik konzerviranja in predelave mesa, ki omogočajo, da se v fazi soljenja uporabljajo manjše količine soli kot pred nekaj leti, zaradi česar se faza soljenja skrajša. Za obdelana stegna, ki tehtajo od 12 do 13 kg, je treba skrajšati fazo soljenja, da se prepreči presežek soli v stegnu in proizvodnjo pršuta, ki ne ustreza novim prehrambnim potrebam potrošnika.

To spremembo je treba šteti za manjšo, ker je v skladu z zahtevami iz točk a) do e) tretjega pododstavka odstavka 2 člena 53 Uredbe (EU) št. 1151/2012.

Drugo – posodobljeni predpisi

Drugo – posodobljeni predpisi

| — | Besedilo iz člena 8:

  „Na podlagi pogojev iz te specifikacije proizvoda bo pršut z zaščiteno označbo porekla ‚Crudo di Cuneo‘ nadzoroval pristojni organ v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 510/2006.“

  se spremeni:

  „Izpolnjevanje zahtev iz specifikacije proizvoda se preverja v skladu s pogoji iz člena 37 Uredbe (EU) št. 1151/2012. Nadzorni organ, zadolžen za preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda, je ISTITUTO Nord Ovest qualità Soc. Coop.-P.zza Carlo Alberto Grosso, 82 -12033 Moretta (CN), ITALIJA.“

  Po začetku veljavnosti Uredbe (EU) št. 1151/2012 se je zdelo ustrezno posodobiti pravno sklicevanje iz člena in dodati podatke o nadzornem organu. |
| --- | --- |

—

Besedilo iz člena 8:

„Na podlagi pogojev iz te specifikacije proizvoda bo pršut z zaščiteno označbo porekla ‚Crudo di Cuneo‘ nadzoroval pristojni organ v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 510/2006.“

se spremeni:

„Izpolnjevanje zahtev iz specifikacije proizvoda se preverja v skladu s pogoji iz člena 37 Uredbe (EU) št. 1151/2012. Nadzorni organ, zadolžen za preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda, je ISTITUTO Nord Ovest qualità Soc. Coop.-P.zza Carlo Alberto Grosso, 82 -12033 Moretta (CN), ITALIJA.“

Po začetku veljavnosti Uredbe (EU) št. 1151/2012 se je zdelo ustrezno posodobiti pravno sklicevanje iz člena in dodati podatke o nadzornem organu.

ENOTNI DOKUMENT

„CRUDO DI CUNEO“

„CRUDO DI CUNEO“

EU št.: PDO-IT-02118 – 4.2.2016

EU št.: PDO-IT-02118 – 4.2.2016

ZOP ( X ) ZGO ( )

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Ime

Ime

„Crudo di Cuneo“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Kategorija 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Pri proizvodnji pršuta „Crudo di Cuneo“ je treba uporabljati le sveža svinjska stegna živali, ki so bile rojene, rejene in zaklane v opredeljenem območju vzreje.

Proizvod „Crudo di Cuneo“ je treba pred dajanjem v promet zoreti najmanj 10 mesecev od začetka obdelave; teža po koncu zorenja znaša med 8,5 in 12 kg; ob rezanju je meso enakomerne rdeče barve; zunanji pusti del in notranji del sta nežna in kompaktna, vendar ne mlahava; vidna zunanja maščoba (površinska slanina) je bele barve z rumenim odtenkom, čvrsta, vendar ne mastna; aroma in okus po rezanju: dišeča, nežna in blaga; notranja maščoba je bele barve in prisotna v majhnih količinah med glavnimi mišičnimi sklopi; nima nenavadnega vonja. Maščoba iz pršuta med prebadanjem ne sme imeti pretirano žarkega vonja niti vonja po mleku, ribah ali drugih nenavadnih vonjav. Kemična sestava pustega mesa mora imeti v primerjavi z dvoglavo stegensko mišico naslednje minimalne in maksimalne vrednosti: sol med 4,5 in 6,9; vlažnost med 57 in 63 %; proteolizo med 22 in 31; Proizvod mora biti brez zunanjih anomalij: koža in kosti morajo biti nepoškodovane; ne smejo imeti očitne skorje ali biti pretirano zmehčane. Barva po rezanju: enakomeren videz brez peg in prog.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma

Dnevni obrok je opredeljen tako, da dobljena sestava izraža potrebe prašiča na vseh treh stopnjah, tj. odstavitve, rasti in pitanja:

1.   STOPNJA ODSTAVITVE (do 30 kg žive teže)

Lastnosti obroka

| — | surove beljakovine med 16 % in 22 %, |
| --- | --- |

—

surove beljakovine med 16 % in 22 %,

| — | dnevni vnos energije med 3 230 in 3 900, |
| --- | --- |

—

dnevni vnos energije med 3 230 in 3 900,

| — | lizin g/kg med 10 % in 16 %, |
| --- | --- |

—

lizin g/kg med 10 % in 16 %,

| — | surove vlaknine med 3 % in 5 %. |
| --- | --- |

—

surove vlaknine med 3 % in 5 %.

Dnevni obrok (sestava obroka je izražena v % različnih sestavin, obrok znaša 4 % žive teže)

| — | koruza med 35 in 40, |
| --- | --- |

—

koruza med 35 in 40,

| — | soja (ekstrahirana moka) med 16 in 20, |
| --- | --- |

—

soja (ekstrahirana moka) med 16 in 20,

| — | pšenica med 12 in 15, |
| --- | --- |

—

pšenica med 12 in 15,

| — | ječmen med 13 in 17, |
| --- | --- |

—

ječmen med 13 in 17,

| — | sojino olje med 1 in 3, |
| --- | --- |

—

sojino olje med 1 in 3,

| — | mehki pšenični otrobi med 8 in 12, |
| --- | --- |

—

mehki pšenični otrobi med 8 in 12,

| — | minerali in vitamini med 3 in 5. |
| --- | --- |

—

minerali in vitamini med 3 in 5.

Na tej stopnji je prepovedana uporaba pršila za prašiče s suho plazmo, svežih in koncentriranih mlečnih proizvodov ter stranskih mlečnih proizvodov.

2.   STOPNJA RASTI (od 30 kg do 80 kg žive teže)

Lastnosti obroka

| — | surove beljakovine med 15,50 % in 18 %, |
| --- | --- |

—

surove beljakovine med 15,50 % in 18 %,

| — | dnevni vnos energije med 3 200 in 3 600, |
| --- | --- |

—

dnevni vnos energije med 3 200 in 3 600,

| — | lizin g/kg med 7 % in 16 %, |
| --- | --- |

—

lizin g/kg med 7 % in 16 %,

| — | surove vlaknine med 3,5 % in 5 %. |
| --- | --- |

—

surove vlaknine med 3,5 % in 5 %.

Dnevni obrok (sestava obroka je izražena v % različnih sestavin, obrok znaša 3 % žive teže)

| — | koruza med 45 in 49, |
| --- | --- |

—

koruza med 45 in 49,

| — | soja (ekstrahirana moka) med 14 in 18, |
| --- | --- |

—

soja (ekstrahirana moka) med 14 in 18,

| — | pšenica med 10 in 13, |
| --- | --- |

—

pšenica med 10 in 13,

| — | ječmen med 9 in 12, |
| --- | --- |

—

ječmen med 9 in 12,

| — | maščoba med 1,5 in 2, |
| --- | --- |

—

maščoba med 1,5 in 2,

| — | mehki pšenični otrobi med 10 in 14, |
| --- | --- |

—

mehki pšenični otrobi med 10 in 14,

| — | minerali in vitamini med 3 in 5. |
| --- | --- |

—

minerali in vitamini med 3 in 5.

3.   STOPNJA PITANJA (od 80 kg do 165 kg končne žive teže)

Lastnosti obroka

| — | surove beljakovine med 13,5 % in 17,5 %, |
| --- | --- |

—

surove beljakovine med 13,5 % in 17,5 %,

| — | dnevni vnos energije med 3 100 in 3 400, |
| --- | --- |

—

dnevni vnos energije med 3 100 in 3 400,

| — | lizin g/kg med 6 % in 9 %, |
| --- | --- |

—

lizin g/kg med 6 % in 9 %,

| — | surove vlaknine med 3,5 % in 5,5 %. |
| --- | --- |

—

surove vlaknine med 3,5 % in 5,5 %.

Dnevni obrok (sestava obroka je izražena v % različnih sestavin, obrok znaša 2,3 % žive teže)

| — | koruza med 49 in 53, |
| --- | --- |

—

koruza med 49 in 53,

| — | soja (ekstrahirana moka) med 12 in 16, |
| --- | --- |

—

soja (ekstrahirana moka) med 12 in 16,

| — | pšenica med 9 in 12, |
| --- | --- |

—

pšenica med 9 in 12,

| — | ječmen med 8 in 11, |
| --- | --- |

—

ječmen med 8 in 11,

| — | maščoba med 1 in 1,5, |
| --- | --- |

—

maščoba med 1 in 1,5,

| — | mehki pšenični otrobi med 10 in 14, |
| --- | --- |

—

mehki pšenični otrobi med 10 in 14,

| — | minerali in vitamini med 3 in 5. |
| --- | --- |

—

minerali in vitamini med 3 in 5.

Na tej stopnji je prepovedana uporaba organskih kuhinjskih odpadkov, ribjega olja (nad 40 kg žive teže), oljnih pogač z vsebnostjo maščob nad 4 % (nad 120 kg), piškotov, grisinov, prigrizkov (od 60 kg žive teže do zakola), klavničnih odpadkov in moke živalskega izvora vseh vrst ter stranskih proizvodov riža.

Potrebe na vsaki stopnji se lahko spreminjajo glede na hitrost rasti prašiča ali zaradi neobičajnih vremenskih razmer, ki jih povzročijo izjemno vroča poletja.

Surovine, ki se uporabljajo za pitanje, izvirajo predvsem z območja proizvodnje pršuta „Crudo di Cuneo“, prav tako so žita v veliki meri pridelana na kmetijah, kjer redijo prašiče.

Surovine

Surovine

Pasme in genotipi prašičev, ki so dovoljeni za rejo živali za proizvodnjo pršuta „Crudo di Cuneo“, so tradicionalni italijanski pasmi prašičev Large White in Landrace, izboljšani na podlagi Italijanske rodovniške knjige (IRK), potomci merjascev iste pasme, potomci merjascev italijanske pasme Duroc, izboljšane na podlagi IRK, prašiči potomci merjascev drugih pasem ali merjascev hibridnih pasem pod pogojem, da izvirajo iz selektivnih shem križanja ali križanja zaradi skladnosti z IRK za vzrejo težkih prašičev.

Pri proizvodnji „Crudo di Cuneo“ uporaba zamrznjenih stegen ni dovoljena. Prepovedana je uporaba mesa merjascev in svinj. Stegna se pošljejo v obdelavo, če od zakola živali ni minilo manj kot 24 ur in ne več kot 120 ur.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Za proizvodnjo ZOP „Crudo di Cuneo“ se uporabljajo le sveža svinjska stegna živali, ki so bile rojene in vzrejene ob upoštevanju njihovega dobrega počutja. Taki najboljši pogoji se zagotovijo, če na stopnji odstavitve, rasti in pitanja prašič ni podvržen stresu zaradi prevoza in preselitve. Pri vzreji je treba med drugim zagotoviti, da se stopnja pitanja zaključi z rezultati, ki morajo biti skladni z lastnostmi končnega proizvoda. Za „Crudo di Cuneo“ je značilna prav optimalna plast maščobe. Zaradi teh razlogov morajo biti živali rojene in vzrejene na območju proizvodnje.

Poleg tega mora biti tudi zakol opravljen na geografskem območju proizvodnje, saj bi zaradi nujnega upoštevanja predpisanih rokov od zakola do obdelave mesa in zaradi dolgotrajnih prevozov lahko nastale odrgnine, podplutbe in proge, zaradi katerih stegna ne bi ustrezala zahtevam za predelavo.

Obdelava in zorenje stegen sta tesno povezana s človeškimi in naravnimi dejavniki na območju proizvodnje, zato je ključnega pomena, da sta ti dejavnosti omejeni na geografsko območje proizvodnje pršuta „Crudo di Cuneo“.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Pršut „Crudo di Cuneo“ se lahko prodaja v enem kosu s kostjo, brez kosti, vakuumsko pakiran, v kosih ali v rezinah.

Pršut „Crudo di Cuneo“ mora biti razrezan na kose tako, da je na koži vsakega kosa mogoče videti oznako, ki jo je predhodno odtisnil proizvajalec pršuta.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Ob sprostitvi na trg mora imeti ZOP „Crudo di Cuneo“ posebno oznako, ki jamči o izvoru in opredelitvi proizvoda. Gre za logotip, ki ga morajo v pršutarni odtisniti z vročim žigom na obe večji strani stegna.

Na proizvodih z ZOP „Crudo di Cuneo“ ali na pritrjenih nalepkah ali karticah, obročkih in trakovih, nameščenih na proizvodu, morajo biti z razločnimi, neizbrisljivimi črkami, ki se morajo jasno razlikovati od vseh drugih napisov, natisnjeni grafična podoba značilnega in edinstvenega logotipa, simbol Skupnosti iz člena 12 Uredbe Komisije (EU) št. 1151/2012 ter identifikacijska številka, ki se dodeli vsakemu proizvajalcu v sistemu nadzora. Logotip ZOP „Crudo di Cuneo“ je sestavljen iz dveh bistvenih elementov prepoznavnosti proizvoda: stiliziranega obrisa pršuta in trikotnika ali „klina“, ki predstavlja povezavo z glavnim mestom pokrajine Cuneo, izvirni tloris katerega je imel obliko klina (it. cuneo).

cuneo

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje pršuta ZOP „Crudo di Cuneo“ obsega območje med Ligurskimi Alpami od hriba Cadibonne do Nava, Primorske Alpe do masiva hriba Tende ter Kotijske Alpe. Vzpetine namreč ustvarjajo veliko pregrado v obliki črke U, znotraj katere se odpira planota, ki jo od juga proti severu prečita reki Tanaro in Pad ter njuni pritoki. To območje obsega pokrajini Cuneo in Asti ter naslednje občine v pokrajini Torino: Airasca, Andezeno, Arignano, Baldissero Torinese, Bibiana, Bricherasio, Buriasco, Cambiano, Campiglione Fenile, Candiolo, Cantalupa, Carignano, Carmagnola, Castagnole Piemonte, Cavour, Cercenasco, Chieri, Cumiana, Frossasco, Garzigliana, Isolabella, Lombriasco, Luserna S. Giovanni, Lusernetta, Macello, Marentino, Mombello di Torino, Montaldo Torinese, Moriondo Torinese, None, Osasco, Osasio, Pancalieri, Pavarolo, Pecetto Torinese, Pinerolo, Pino Torinese, Piobesi Torinese, Piossasco, Piscina, Poirino, Pralormo, Prarostino, Riva, Roletto, Rora’, S. Secondo di Pinerolo, Santena, Scalenghe, Trofarello, Vigone, Villafranca Piemonte, Villastellone, Vinovo. Na tem geografskem območju zaradi pojava lahnega morskega vetriča beležijo stalno stopnjo vlage med 50 % in 70 % ter povprečne temperature, ki pozimi niso pretirano nizke, poleti pa ne pretirano visoke ter omogočajo enakomerno zorenje, zaradi česar ima „Crudo di Cuneo“ značilno vrednost proteolize in nizko stopnjo vlage.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Območje proizvodnje ZOP že od nekdaj zaznamujejo prašičereja, predelava in zorenje pršuta „Crudo di Cuneo“ zaradi posebnih lastnosti prsti in podnebja, ki ga ločijo od drugih območij ter dajejo proizvodu značilno kakovost, ki jo končni uporabniki z lahkoto prepoznajo.

Stopnja vlage pri pršutu „Crudo di Cuneo“, ki je v tesni povezavi z vsebnostjo soli, je posledica morskega vetriča. Vetrič z gora znotraj geografskega območja, ki zjutraj piha iz ene smeri, zvečer pa iz druge, ustvarja idealne razmere z nizkimi stopnjami vlage, primerne za zagotavljanje odličnega zorenja proizvoda. To se kaže v nizki stopnji vlage, času zorenja in vrednosti proteolize, ki so značilni za proizvod „Crudo di Cuneo“. Tesno povezavo med okoljem in proizvodom ustvarja tudi surovina, saj njene lastnosti določajo proteolizo pršuta. Prašiči iz Cunea se redijo na povprečni nadmorski višini 350 metrov, kjer imajo dobre pogoje za zdrav razvoj, saj ni zimske megle ali poletne sopare. Poleg zdravega zraka in čiste vode zdrava in naravna tradicionalna krma na podlagi žit, pridelanih na tem območju, omogoča hitrejše zorenje mesa. Pojav proteolize je povezan z razvojem površinskih mikroorganizmov: blago soljenje, ki ga opravijo proizvajalci mesnih delikates, zagotavlja širjenje vlage, ki je še prisotna v mesu stegna, na raven kapilar. Tako se na površini pustega mesa pršuta ustvarjajo mikroklimatski pogoji zmernega naraščanja vlažnosti, primerni za razvoj plesni in kvasovk, ki lahko razgradijo beljakovinsko sestavino pustega mesa in tako sproščajo peptidne frakcije, ki odločilno vplivajo na okus in vonj pršuta „Crudo di Cuneo“.

Odločilni prispevek h kakovosti ZOP ter njeni prepoznavnosti in uveljavljenosti na trgu skozi stoletja je dal človek, ki je postopoma razvil posebne tehnike obdelave, ki so se prenašale iz roda v rod in so se ohranile do današnjih dni. Dokazila o tej prefinjeni obrti najdemo že leta 1618 po zaslugi dela „Clypeo del gentilhuomo“ avtorja Guglielmina Prata, ki natančno opisuje delo proizvajalcev mesnih delikates v Piemontu.

Poraba pršuta „Crudo di Cuneo“ je zgodovinsko dokumentirana na podlagi številnih povpraševanj plemičev, samostanov in opatij s tega območja. Prav naraščajoče povpraševanje po pršutih je znatno vplivalo na ustanavljanje številnih predelovalnic.

ZOP „Crudo di Cuneo“ temelji na kombiniranem in dopolnjujočem se delovanju človeških in okoljskih dejavnikov, ki so skozi čas vplivali na njegovo pridelavo in prispevali h kakovosti.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Pristojna uprava je z objavo predloga za spremembo ZOP „Crudo di Cuneo“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 265 z dne 13. novembra 2015 začela nacionalni postopek ugovora.

Uradnem listu Italijanske republike

Celotno prečiščeno besedilo proizvodne specifikacije je na voljo na spletnem mestu: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijske, živilske in gozdarske politike (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Prodotti DOP IGP“ [Proizvodi ZOP ZGO] (v desnem zgornjem kotu zaslona) in nato „Prodotti DOP IGP STG“ [Proizvodi ZOP ZGO ZTP] (ob robu na levi strani zaslona), nazadnje pa „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ [Specifikacije, predložene Evropski uniji].

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

1

(2)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

2

---