# Službeni list C 185/2016

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 185 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 59.24. svibnja 2016. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 185

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 59.24. svibnja 2016.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2016/C 185/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 185/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7985 – Segro/PSPIB/Target Assets) (
  1
  ) | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2016/C 185/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV) (
  1
  )

1

1

2016/C 185/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7985 – Segro/PSPIB/Target Assets) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2016/C 185/03 | Tečajna lista eura | 2 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2016/C 185/03

Tečajna lista eura

2

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2016/C 185/04 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 3 |
| 2016/C 185/05 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 7 |
| 2016/C 185/06 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 11 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

2016/C 185/04

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

3

2016/C 185/05

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

7

2016/C 185/06

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 24.5.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 185/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.7992 – Starwood Capital Group/Banco Sabadell/JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2016/C 185/01)

Dana 17. svibnja 2016. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32016M7992. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32016M7992. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 24.5.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 185/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.7985 – Segro/PSPIB/Target Assets)

(Tekst značajan za EGP)

(2016/C 185/02)

Dana 17. svibnja 2016. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32016M7985. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32016M7985. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 24.5.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 185/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 185/2

---

Tečajna lista eura (1)

23. svibnja 2016.

(2016/C 185/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1215 |
| JPY | japanski jen | 122,70 |
| DKK | danska kruna | 7,4371 |
| GBP | funta sterlinga | 0,77443 |
| SEK | švedska kruna | 9,3440 |
| CHF | švicarski franak | 1,1105 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 9,3658 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,033 |
| HUF | mađarska forinta | 317,05 |
| PLN | poljski zlot | 4,4367 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,5210 |
| TRY | turska lira | 3,3495 |
| AUD | australski dolar | 1,5542 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4745 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7104 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6538 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5478 |
| KRW | južnokorejski von | 1 329,78 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,5173 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,3507 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4890 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 232,77 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5816 |
| PHP | filipinski pezo | 52,481 |
| RUB | ruski rubalj | 75,2277 |
| THB | tajlandski baht | 39,993 |
| BRL | brazilski real | 3,9832 |
| MXN | meksički pezo | 20,6021 |
| INR | indijska rupija | 75,7263 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1215

JPY

japanski jen

122,70

DKK

danska kruna

7,4371

GBP

funta sterlinga

0,77443

SEK

švedska kruna

9,3440

CHF

švicarski franak

1,1105

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

9,3658

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,033

HUF

mađarska forinta

317,05

PLN

poljski zlot

4,4367

RON

rumunjski novi leu

4,5210

TRY

turska lira

3,3495

AUD

australski dolar

1,5542

CAD

kanadski dolar

1,4745

HKD

hongkonški dolar

8,7104

NZD

novozelandski dolar

1,6538

SGD

singapurski dolar

1,5478

KRW

južnokorejski von

1 329,78

ZAR

južnoafrički rand

17,5173

CNY

kineski renminbi-juan

7,3507

HRK

hrvatska kuna

7,4890

IDR

indonezijska rupija

15 232,77

MYR

malezijski ringit

4,5816

PHP

filipinski pezo

52,481

RUB

ruski rubalj

75,2277

THB

tajlandski baht

39,993

BRL

brazilski real

3,9832

MXN

meksički pezo

20,6021

INR

indijska rupija

75,7263

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 24.5.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 185/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 185/3

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2016/C 185/04)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

„CULURGIONIS D’OGLIASTRA”

EU br.: IT-PGI-0005-01307 – 2.2.2015

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1.   Naziv

„Culurgionis d’Ogliastra”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 2.5. Tjestenina

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Culurgionis d’Ogliastra” proizvod je izrađen od svježeg tijesta u obliku džepića koji je ručno zatvoren i čije se punjenje sastoji od mješavine svježih krumpira ili pahuljica sušenog krumpira, sira, biljnih i/ili životinjskih masti te aroma. Mjesto na kojem je džepić zatvoren stilizirano je u obliku klasa.

Pri puštanju u promet „Culurgionis d’Ogliastra” ima sljedeća fizikalna, kemijska i organoleptička svojstva:

Fizikalna svojstva:

Fizikalna svojstva:

—   oblik: gotov proizvod ima oblik džepića koji je na ispupčenom dijelu zatvoren na karakterističan način u obliku koji podsjeća na klas pšenice,

oblik

—   težina pojedinačnog proizvoda „Culurgionis d’Ogliastra”: varira od najmanje 20 g do najviše 33 g,

težina pojedinačnog proizvoda „Culurgionis d’Ogliastra”

—   omjer težine tijesta/punjenja: varira od najmanje 0,5 do najviše 2,0,

omjer težine tijesta/punjenja

—   broj prihvatnih točki kojima se tijestom zatvara punjenje: ≥ 10.

broj prihvatnih točki kojima se tijestom zatvara punjenje

Kemijska svojstva:

Kemijska svojstva:

—   ukupno bjelančevine: od 5,0 do 16 %,

ukupno bjelančevine

—   masti: od 5 do 15 %,

masti

—   ugljikohidrati: od 20 do 40 %,

ugljikohidrati

—   škrob: od 2,0 do 5,0 %.

škrob

Organoleptička svojstva:

Organoleptička svojstva:

—   konzistencija: meka, s homogenom smjesom,

konzistencija

—   boja tijesta: bijelo-žućkaste boje,

boja tijesta

—   boja punjenja: jača žuta boja s mogućim zelenkastim crticama zbog prisutnosti mente i/ili bosiljka.

boja punjenja

Okus: kiselkasti i aromatizirani okus čiji intenzitet percepcije na nepcu varira ovisno o mješavini sireva i koji je malo ublažen slatkim okusom krumpira; naknadni je okus začinjen.

Aroma: intenzivna zbog prekrupe i brašna te zbog prisutnosti začinskog bilja i začina (menta, bosiljak, češnjak, luk).

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Priprema proizvoda „Culurgionis d’Ogliastra” odvija se u dvije faze: priprema tijesta i priprema punjenja. Upotrebljavaju se sljedeći sastojci:

1.   Sastojci za tijesto:

Sastojci za tijesto:

—   tvrda pšenična prekrupa i brašno od obične pšenice: u omjeru koji varira od 15 % do 70 % masenog udjela tijesta. Upotrijebljena prekrupa ne smije imati udio bjelančevina manji od 11,5 %,

tvrda pšenična prekrupa i brašno od obične pšenice

—   svinjska mast: u omjeru od 0,5 % do 6,0 % ili maslac ili ekstra djevičansko maslinovo ulje u omjeru od 3,0 % do 7,0 % masenog udjela tijesta,

svinjska mast

—   sol: prema potrebi,

sol

—   voda: prema potrebi.

voda

2.   Sastojci za punjenje:

Sastojci za punjenje:

| — | krumpir: u omjeru od 60 % do 80 % ili krumpirove pahuljice u omjeru od 15 % do 45 % masenog udjela punjenja, |
| --- | --- |

—

krumpir: u omjeru od 60 % do 80 % ili krumpirove pahuljice u omjeru od 15 % do 45 % masenog udjela punjenja,

| — | mješavina sireva: casu axedu (sinonimi: casu agedu, fruhe ili viscidu) i/ili ovčji sir i/ili ovčji i kozji sir i/ili kozji sir i/ili kravlji sir u omjeru tih sireva koji varira od 10 % do 50 % ukupnog masenog udjela sireva; omjer mješavine sireva varira od 10 % do 25 % ukupnog masenog udjela punjenja, |
| --- | --- |

—

mješavina sireva: casu axedu (sinonimi: casu agedu, fruhe ili viscidu) i/ili ovčji sir i/ili ovčji i kozji sir i/ili kozji sir i/ili kravlji sir u omjeru tih sireva koji varira od 10 % do 50 % ukupnog masenog udjela sireva; omjer mješavine sireva varira od 10 % do 25 % ukupnog masenog udjela punjenja,

casu axedu

casu agedu

fruhe

viscidu

| — | životinjske masti (loj i/ili svinjska mast) i/ili ekstra djevičansko maslinovo ulje u omjeru koji varira od 4 % do 10 % masenog udjela ukupnog sadržaja masti, |
| --- | --- |

—

životinjske masti (loj i/ili svinjska mast) i/ili ekstra djevičansko maslinovo ulje u omjeru koji varira od 4 % do 10 % masenog udjela ukupnog sadržaja masti,

| — | voda: prema potrebi, |
| --- | --- |

—

voda: prema potrebi,

| — | mogu se upotrijebiti sljedeći sastojci: menta i/ili češnjak i/ili bosiljak i/ili luk. |
| --- | --- |

—

mogu se upotrijebiti sljedeći sastojci: menta i/ili češnjak i/ili bosiljak i/ili luk.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Priprema proizvoda „Culurgionis d’Ogliastra” obuhvaća pripremu tijesta, pripremu punjenja i zatvaranje punjenog proizvoda na karakterističan način u obliku klasa pšenice. Sve faze pripreme proizvoda „Culurgionis d’Ogliastra” odvijaju se na zemljopisnom području proizvodnje.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Proizvod „Culurgionis d’Ogliastra” pušta se u promet u pakiranjima koja su u skladu s važećim zakonodavstvom ili u rasutom stanju.

Proizvod „Culurgionis d’Ogliastra” pakira se svjež ili u kontroliranoj atmosferi ili smrznut.

Proizvod „Culurgionis d’Ogliastra” pušta se u promet u rasutom obliku samo kada je svjež.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Pakiranje mora nositi logotip proizvoda „Culurgionis d’Ogliastra” koji je prikazan u nastavku, a služi kao garancija podrijetla i identifikacije proizvoda. Nadalje, osim zakonom propisanih informacija na etiketi pakiranja obvezno je jasnim i čitkim slovima navesti sljedeće dodatne informacije:

| — | naziv „CULURGIONIS D’OGLIASTRA” nakon kojeg se crnim podebljanim slovima navodi ZOZP i simbol Unije, |
| --- | --- |

—

naziv „CULURGIONIS D’OGLIASTRA” nakon kojeg se crnim podebljanim slovima navodi ZOZP i simbol Unije,

| — | ime, naziv poduzeća, adresu proizvođača; dopuštena je uporaba naziva poduzeća i privatnih marki, pod uvjetom da ne sadržavaju pohvalne izraze i da ne zavaravaju kupca, |
| --- | --- |

—

ime, naziv poduzeća, adresu proizvođača; dopuštena je uporaba naziva poduzeća i privatnih marki, pod uvjetom da ne sadržavaju pohvalne izraze i da ne zavaravaju kupca,

| — | izraz „s krumpirom” ili „s krumpirovim pahuljicama”, ovisno o sastojku upotrijebljenom za punjenje. |
| --- | --- |

—

izraz „s krumpirom” ili „s krumpirovim pahuljicama”, ovisno o sastojku upotrijebljenom za punjenje.

Zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „CULURGIONIS D’OGLIASTRA” potrebno je na etiketi napisati slovima većima od drugih naziva, koja su jasna i neizbrisiva te u boji koja je u snažnom kontrastu s bojom etikete kako bi se jasno razlikovala od svih drugih oznaka, koje se mogu pojaviti napisane slovima upola manjima od onih kojima je napisano ZOZP.

Proizvod se pušta u promet u rasutom obliku, pod uvjetom da je stavljen u posebne posude ili spremnike koji nose dobro vidljivu etiketu na kojoj se navode iste informacije koje su predviđene za pakiranje.

Logotip proizvoda „Culurgionis d’Ogliastra” jest sljedeći:

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje proizvoda „Culurgionis d’Ogliastra” odnosi se na područje Ogliastra koje obuhvaća sljedeće općine: Arzana, Bari Sardo, Baunei, Cardedu, Elini, Gairo, Girasole, Ilbono, Jerzu, Lanusei, Loceri, Lotzorai, Osini, Perdasdefogu, Seui, Talana, Tertenia, Tortolì, Triei, Ulassai, Urzulei, Ussassai, Villagrande Strisaili. Zbog ustaljene tradicije proizvodnje proizvoda „Culurgionis d’Ogliastra” područje proizvodnje obuhvaća i susjedne općine pokrajine Ogliastra, odnosno Esterzili, Sadali i Escalaplano, koje pripadaju pokrajini Cagliari.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Proizvod „Culurgionis d’Ogliastra” svojim oblikom punjenog džepića i karakterističnim načinom zatvaranja u obliku koji doista podsjeća na klas jedno je od najpoznatijih tijesta na Sardiniji, a njegova je proizvodnja stara tradicija.

Proizvod „Culurgionis d’Ogliastra” nastao je kao obično jelo siromašnih poljoprivrednika i stočara, zbog čega se punjenje prilagodilo raspoloživosti sirovina na predmetnom području. Krumpiri, koji se lako uzgajaju, bili su zasigurno svima dostupna hrana. Kako bi se obogatio okus, krumpirima su se dodavali slani sir, životinjske i/ili biljne masti te prema potrebi češnjak i/ili bosiljak i/ili menta i/ili luk i sirevi, među ostalim, u ljetnim mjesecima casu axedu. Ti sastojci pomiješani u jednu smjesu, što se tradicionalno radi već desetljećima, upotrebljavaju se za punjenje proizvoda „Culurgionis d’Ogliastra”. Ono što taj proizvod još više povezuje s predmetnim područjem jest način zatvaranja u obliku „malog klasa”. Taj je poseban način zatvaranja tijesta nastao u navedenom području Sardinije i tradicionalno se radi isključivo ručno. Za taj poseban način zatvaranja potrebna je preciznost i velika spretnost. Jednom zatvoren džepić podsjeća na šav, naime kako bi se punjenje zatvorilo tijesto se tradicionalno naizmjenično zatvara najprije s lijeve, a zatim s desne strane, i to samo rade spretne ženske ruke.

casu axedu

Brojna seoska slavlja, festivali i događanja u čast predmetnog proizvoda organizirani su u općinama područja proizvodnje. Primjeri su godišnjih festivala koji se organiziraju u turističkoj sezoni sljedeći: festival u Tortoliju koji se organizira u srpnju, festival u Barisardu koji se organizira u kolovozu, festival u Sadaliju koji se organizira u lipnju/srpnju i festival u Loceriju koji se organizira u rujnu.

Proizvod „Culurgionis d’Ogliastra” često se navodi i u vodičima, knjigama recepata i ostalim publikacijama, što potvrđuje reputaciju njegova naziva i tradicije njegove proizvodnje na predmetnom zemljopisnom području. U nastavku se navode primjeri:

| — | „Cucine di Sardegna”, autor Giuseppina Perisi, izdavač Muzio, 1989., |
| --- | --- |

—

„Cucine di Sardegna”, autor Giuseppina Perisi, izdavač Muzio, 1989.,

| — | „La Sardegna dei cibi e dei vini”, autor Riccardo Campanelli, izdavač Maggioli, 1990., |
| --- | --- |

—

„La Sardegna dei cibi e dei vini”, autor Riccardo Campanelli, izdavač Maggioli, 1990.,

| — | „Buon appetito in Sardegna”, autor Loredana Cicu Solinas, izdavač EDITAR, 1992., |
| --- | --- |

—

„Buon appetito in Sardegna”, autor Loredana Cicu Solinas, izdavač EDITAR, 1992.,

| — | „Guida pratica della Sardegna”, autor Salvatore Colomo, izdavač Archivio Fotografico Sardo, 1993., |
| --- | --- |

—

„Guida pratica della Sardegna”, autor Salvatore Colomo, izdavač Archivio Fotografico Sardo, 1993.,

| — | „I sapori della Sardegna – la cucina”, više autora, izdavač Zonza, 1999., |
| --- | --- |

—

„I sapori della Sardegna – la cucina”, više autora, izdavač Zonza, 1999.,

| — | „Sa Cuchina Sarda”, autori Salvatore Colomo i Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, izdavač Archivio Fotografico Sardo, 2001., |
| --- | --- |

—

„Sa Cuchina Sarda”, autori Salvatore Colomo i Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, izdavač Archivio Fotografico Sardo, 2001.,

| — | „Sa Cuchina Sarda”, autori Salvatore Colomo i Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, izdavač Archivio Fotografico Sardo, 2003., |
| --- | --- |

—

„Sa Cuchina Sarda”, autori Salvatore Colomo i Luciana Pala, Collana Guida della Sardegna, izdavač Archivio Fotografico Sardo, 2003.,

| — | „La bella selvaggia”, autor Lello Caravano, Itinerari speciali Bell’Italia, lipanj 2003., |
| --- | --- |

—

„La bella selvaggia”, autor Lello Caravano, Itinerari speciali Bell’Italia, lipanj 2003.,

| — | „Sardegna – Le paste della tradizione”, izdavač Regione Autonoma della Sardegna, 2006., |
| --- | --- |

—

„Sardegna – Le paste della tradizione”, izdavač Regione Autonoma della Sardegna, 2006.,

| — | „Pane e casu – Ricette della tradizione culinaria sarda”, izdavač Condaghes, 2006., |
| --- | --- |

—

„Pane e casu – Ricette della tradizione culinaria sarda”, izdavač Condaghes, 2006.,

| — | u članku Giacoma Mamelija „Tecnologia nei culurgionis per vendere Sardegna a Manhatan”, koji je 2007. objavio centar za studij urbanistike Sveučilista u Sassariju, naziv „Culurgionis d’Ogliastra” definira se kao „jelo vrijedno Nobelove nagrade za gastronomiju”, |
| --- | --- |

—

u članku Giacoma Mamelija „Tecnologia nei culurgionis per vendere Sardegna a Manhatan”, koji je 2007. objavio centar za studij urbanistike Sveučilista u Sassariju, naziv „Culurgionis d’Ogliastra” definira se kao „jelo vrijedno Nobelove nagrade za gastronomiju”,

jelo vrijedno Nobelove nagrade za gastronomiju

| — | „Culurgioni d’ogliastra: unici nel contenuto e nella forma”, autor M. A. Dessì u časopisu „Premiata salumeria italiana” br. 4/2009, |
| --- | --- |

—

„Culurgioni d’ogliastra: unici nel contenuto e nella forma”, autor M. A. Dessì u časopisu „Premiata salumeria italiana” br. 4/2009,

| — | „Itinerari del gusto in Sardegna”, izdavač Imago multimedia, 2012. |
| --- | --- |

—

„Itinerari del gusto in Sardegna”, izdavač Imago multimedia, 2012.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

Pročišćeni tekst specifikacije dostupan je na sljedećoj internetskoj stranici: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ili

izravno na početnoj stranici talijanskog Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku (www.politicheagricole.it) klikom na „Prodotti DOP IGP” u gornjem desnom uglu ekrana i zatim na „Prodotti DOP IGP STG” na lijevoj strani ekrana te na kraju na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

| 24.5.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 185/7

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2016/C 185/05)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za registraciju u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

„PIZZOCCHERI DELLA VALTELLINA”

EU br.: IT-PGI-0005-01349 – 24.6.2015.

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1.   Naziv

„Pizzoccheri della Valtellina”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 2.5. Tjestenina

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Tjestenina „Pizzoccheri della Valtellina” proizvodi se od tijesta koje se sastoji od najmanje 20 % heljdina brašna pomiješanog s drugim vrstama brašna.

Naziv „Pizzoccheri della Valtellina” odnosi se na tjesteninu koja je prisutna na tržištu u suhom i svježem obliku. Pojavljuje se nekoliko oblika: „tagliatello steso”, tj. tanke plosnate trake različitih duljina i širina, složene po cijeloj dužini, „tagliatello avvolto”, tj. tanke plosnate trake različitih duljina i širina, složene u obliku gnijezda te „gnocchetto”, koji je udubljenog oblika.

U tablici u nastavku navedene su dimenzije tjestenine „Pizzoccheri della Valtellina” koja se stavlja na tržište suha ili svježa:

| Suha tjestenina | Duljina
  (mm) | Širina
  (mm) | Debljina
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tagliatello steso | 30 – 60 | 7 – 8 | 1,1 – 1,7 |
| Gnocchetto | 16 – 22 | 7 – 11 | 1,5 – 2 |
| Tagliatello avvolto

  (koji se naziva „Tagliatella”) | — | 3 – 11 | 1 – 2,5 |
| Svježa tjestenina | Duljina
  (mm) | Širina
  (mm) | Debljina
  (mm) |
| Tagliatello | — | 5 – 11 | 1,3 – 5,5 |

Suha tjestenina

Duljina

(mm)

Širina

(mm)

Debljina

(mm)

Tagliatello steso

Tagliatello steso

30 – 60

7 – 8

1,1 – 1,7

Gnocchetto

Gnocchetto

16 – 22

7 – 11

1,5 – 2

Tagliatello avvolto

Tagliatello avvolto

(koji se naziva „Tagliatella”)

—

3 – 11

1 – 2,5

Svježa tjestenina

Duljina

(mm)

Širina

(mm)

Debljina

(mm)

Tagliatello

Tagliatello

—

5 – 11

1,3 – 5,5

Kemijska i fizička svojstva

Kemijska i fizička svojstva

Nakon prerade svježa tjestenina „Pizzoccheri della Valtellina” polutvrde je konzistencije, dok je sušena tjestenina suha i tvrda.

Udio vode ne smije biti manji od 24 % suhe tvari za svježi proizvod i ne veći od 12,5 % suhe tvari za sušeni proizvod.

Organoleptička svojstva

Organoleptička svojstva

Tjestenina „Pizzoccheri della Valtellina” smeđe je boje, relativno tamne, s mrljama boje lješnjaka/sive boje, koja je karakteristična za heljdu.

Nakon kuhanja u slanoj vodi tjestenina „Pizzoccheri della Valtellina” ima blag okus karakterističan za proizvode dobivene od heljde i drugih vrsta brašna.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

U sastav tjestenine „Pizzoccheri della Valtellina” koja se prodaje u suhom obliku ulaze sljedeći sastojci:

| — | mješavina koja može sadržavati do 80 % semoline tvrde pšenice same ili pomiješane sa sitnom semolinom tvrde pšenice i najmanje 20 % heljdina brašna, |
| --- | --- |

—

mješavina koja može sadržavati do 80 % semoline tvrde pšenice same ili pomiješane sa sitnom semolinom tvrde pšenice i najmanje 20 % heljdina brašna,

| — | voda. |
| --- | --- |

—

voda.

Proizvod koji se prodaje u svježem obliku ima sljedeće sastojke:

| — | mješavina koja može sadržavati do 80 % semoline meke pšenice pojedinačno ili pomiješane sa semolinom tvrde pšenice i najmanje 20 % heljdina brašna, |
| --- | --- |

—

mješavina koja može sadržavati do 80 % semoline meke pšenice pojedinačno ili pomiješane sa semolinom tvrde pšenice i najmanje 20 % heljdina brašna,

| — | voda. |
| --- | --- |

—

voda.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Svi proizvodni postupci za dobivanje tjestenine „Pizzoccheri della Valtellina” provode se na području proizvodnje iz točke 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Svježi se proizvod može prodavati u rasutom stanju na mjestu proizvodnje i/ili na malo, pod uvjetom da su informacije iz točke 3.6. u nastavku vidljive potrošaču. Svježi se proizvod može pakirati u papirnate ili plastične vrećice, u oba slučaja u posebnoj vrsti pakiranja kojom se produžuje rok trajanja.

Suhi proizvod pakira se u kartonska pakiranja ili vrećice. Ako je to potrebno, prije pakiranja može se skladištiti u silosima.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Osim oznaka koje su predviđene propisima o označivanju prehrambenih proizvoda, na pakiranjima tjestenine „Pizzoccheri della Valtellina” jasnim i čitljivim tiskanim slovima trebaju biti istaknute sljedeće oznake:

| — | naziv „Pizzoccheri della Valtellina”; |
| --- | --- |

—

naziv „Pizzoccheri della Valtellina”;

| — | pokrata ZOZP ili puni naziv oznake „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla”; |
| --- | --- |

—

pokrata ZOZP ili puni naziv oznake „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla”;

| — | simbol Unije. |
| --- | --- |

—

simbol Unije.

Na pakiranju tjestenine „Pizzoccheri della Valtellina” može biti naveden i oblik iz tablice u točki 3.2. (za suhi proizvod: „tagliatello steso”, „gnocchetto”, „tagliatella”; za svježi proizvod: „tagliatello”).

Na oznaci proizvoda nije dopušteno navođenje dodatnih opisa uz naziv „Pizzoccheri della Valtellina” kojima bi se potrošač mogao dovesti u zabludu.

Font slova koji se treba upotrebljavati za naziv „Pizzoccheri della Valtellina” na pakiranju jest ITC galliard, veličine od 8 do 35 mm.

ITC galliard

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje proizvodnje tjestenine „Pizzoccheri della Valtellina” odgovara području utvrđenom administrativnim granicama provincije Sondrio (Lombardija, Italija).

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Zahtjev za priznavanje ZOZP-a „Pizzoccheri della Valtellina” opravdava se ugledom i glasovitošću proizvoda.

U rječniku talijanskog jezika (Zingarelli, izdanje iz 1970.) riječ „Pizzocchero” definira se kako slijedi: „lokalno proizvedeni rezanci (tagliatelle) od heljdina brašna iz doline Valtellina”.

tagliatelle

Tjestenina „Pizzoccheri della Valtellina” proizlazi iz tradicije povezane s prisustnosti i širokom upotrebom heljde koja je, s obzirom na to da se uzgajala i upotrebljavala u velikoj mjeri na području provincije Sondrio, bila temeljni sastojak u lokalnoj kuhinji.

Prvi pisani dokument koji svjedoči o prisutnosti heljde u dolini Valtellina sastavio je 1616. guverner regije Valle dell’Adda u švicarskom kantonu Grižun, te u njemu navodi sljedeće: „Heljda se prvenstveno uzgajala na recijskim obroncima Alpa, posebno u regiji Teglio, koja se odlikuje blažom klimom zahvaljujući većoj osunčanosti.”

Proizvodnja heljde razvijala se do 1800. šireći se na siromašnim i neplodnim područjima. Taj je razvoj bio moguć zahvaljujući brzom dozrijevanju sjemena biljke, koje je savršeno prilagođeno alpskom području. Nakon pripajanja doline Valtellina Kraljevstvu Lombardije i Venecije stanje na tržištu razvijalo se u korist drugih kultura. U provinciji Sondrio i danas postoji nekoliko kultura koje pokrivaju ukupnu površinu od oko 20 hektara te su namijenjene za upotrebu u krugu obitelji ili za izravnu prodaju potrošačima.

Prisutnost tjestenine „Pizzoccheri della Valtellina” povećavala se u predmetnoj dolini sa širenjem kulture heljde. Povezanost između tjestenine „Pizzoccheri della Valtellina” i područja provincije Sondrio otada je znatna. Prve neverbalne potvrde o proizvodnji tjestenine „Pizzoccheri della Valtellina” u provinciji Sondrio nalaze se u popisima u okviru oporuka: „...una scarella per li Pizzoccheri e il rodelino per li ravioli” (dokumet iz 1750.) i „...le resene per li Pizzoccheri” (dokument iz 1775.). Može se, dakle, pretpostaviti da se tjestenina „Pizzoccheri della Valtellina” proizvodila i konzumirala prije prve polovine 18. stoljeća. Postoji velik broj dokumenata iz narednih stoljeća u kojima se proizvodnja tjestenine „Pizzoccheri della Valtellina” smješta unutar područja provincije.

U publikaciji pod nazivom „Storia e Tradizioni nella Cucina Lariana” (izdavač Xenia, 1987.) kao područje podrijetla te tjestenine, čija je posebnost prisutnost heljdina brašna, Emilio Montorfano navodi dolinu Valtellina, a posebno općinu Teglio. Naziv „Pizzoccheri della Valtellina” spominje se i u predgovoru koji je sastavio Ettore A. Albertoni, direktor za kulturu, identitet i autonomiju regije Lombardija, u knjizi spisateljice Ade Ferrari pod naslovom „Milano e la Rai un incontro mancato?”, a poglavlju pod naslovom „Luci e ombre di una capitale di transazione (1945. – 1977.)” (izdavač Franco Angeli, 2002.), u kojem se u okviru promišljanja o poznavanju, istraživanju, promidžbi i vrednovanju lokalnih i regionalnih zbiljnosti, tjestenina „Pizzoccheri della Valtellina” navodi kao primjer tipičnog proizvoda koji predstavlja to područje.

U povijesnim tekstovima i literaturi koja se odnosi na dolinu Valtellina navodi se da je proizvodnja tjestenine „Pizzoccheri della Valtellina” povezana s povijesnim događajima na tom području, tradicijom te kuhinjom zemljopisnog područja iz kojeg potječe.

Stanovnici doline Valtellina proizvodnju tjestenine „Pizzoccheri della Valtellina” smatraju tradicionalnom djelatnošću koja je povezana s poviješću i kulturom regije. Dovoljno je spomenuti da se ta tjestenina nakon kuhanja priprema s brojnim sastojcima koji potječu od kultura i načina proizvodnje tipičnih za dolinu Valtellina (maslac, sir, povrće, posebno zeleni kupus, krumpir itd.).

U upućivanjima koja se nalaze u vodičima i drugim publikacijama tjestenina „Pizzoccheri della Valtellina” opisuje se kao tipični rezanci (tagliatelle) na bazi heljdina brašna (Guida della Valtellina, izdavač Sezione valtellinese du Club Alpino Italiano, 1873.; Cucina di valle e di montagna, Cucina di valle e di montagna, in Mondo popolare in Lombardia Sondrio e il suo territorio, Milano, 1995.).

tagliatelle

Guida della Valtellina

Cucina di valle e di montagna, Cucina di valle e di montagna, in Mondo popolare in Lombardia Sondrio e il suo territorio

Tjestenina „Pizzoccheri della Valtellina” pripada kategoriji tjestenine iz provincije Sondrio, a nalazi se na popisu tradicionalnih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda regije Lombardija (Službeni list regije Lombardija od 21. travnja 2000. – 5. izvanredni prilog broju 16).

Tjestenina „Pizzoccheri della Valtellina” u suhom obliku može se pronaći među tjesteninom na policama brojnih talijanskih trgovaca prehrambenim proizvodima.

Tjestenina „Pizzoccheri della Valtellina” tipična je za područje provincije Sondrio i daje joj ne samo gospodarsku, već i kulturnu vrijednost, tako da je proizvod postao pravi primjer pučke tradicije te se slavi tijekom brojnih lokalnih proslava, od kojih je najpoznatija „Pizzochero d’Oro” u općini Teglio.

Nadalje, u okviru 99. sajma sira Bitto, koji se održavao od 12. do 15. listopada 2006., među najistaknutijim proizvodima tipičnima za poljoprivredno-prehrambenu proizvodnju doline Valtellina uz vina, sireve, jabuke i šunku bila je i tjestenina „Pizzoccheri della Valtellina”.

Tjestenina „Pizzoccheri della Valtellina” prisutna je u svim prilikama tijekom kojih razni lokalni, turistički i proizvođački subjekti i institucije opisuju i naglašavaju vrijednost imidža doline Valtellina.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

Ministarstvo je pokrenulo nacionalni postupak prigovora uz objavu zahtjeva za priznavanje ZOZP-a „Pizzoccheri della Valtellina” u Službenom listu Talijanske Republike br. 50 od 29. veljače 2012.

Pročišćeni tekst specifikacije dostupan je na sljedećem web-mjestu: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

web

ili

izravno na početnoj stranici talijanskog Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku (www.politicheagricole.it) klikom na „Prodotti DOP IGP” (u gornjem desnom uglu ekrana), a zatim na „Prodotti DOP IGP STG” (na lijevoj strani ekrana) te na kraju na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” [Specifikacije podnesene na razmatranje Europskoj uniji].

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

| 24.5.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 185/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 185/11

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2016/C 185/06)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

„PAŠKA JANJETINA”

EU br.: HR-PDO-0005-01347 – 19.6.2015.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1.   Naziv (nazivi)

„Paška janjetina”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Hrvatska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.1. Svježe meso (i nusproizvodi klanja)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Paška janjetina” svježe je meso dobiveno klanjem mlade muške i ženske sisajuće janjadi, ojanjene na otoku Pagu od istoimene hrvatske autohtone pasmine ovaca – paške ovce koju se uzgaja isključivo na otoku Pagu.

Za proizvodnju „Paške janjetine” kolje se mlada i lagana janjad koja pri klanju ne smije biti starija od 45 dana (računajući od datuma janjenja do datuma klanja) te koja je do klanja boravila s ovcama na pašnjacima i bila hranjena isključivo ovčjim mlijekom.

Trup janjeta za proizvodnju „Paške janjetine” pripada kategoriji trupova mase do 13 kg. Dugačak je najviše 62 cm i težine od 4 do 10 kg; meso je blijedoružičasto, finih i nježnih, mašću protkanih mišićnih vlakana, s malom količinom masnog i vezivnog tkiva, bez izrazitog mirisa po janjetini (ovčetini).

Masno tkivo paške janjadi za proizvodnju „Paške janjetine” (subkutano i abdominalno) mora biti bijele boje, bez ikakvih primjesa žućkaste i žute nijanse. Trup zaklane janjadi je prekriven vrlo tankim, gotovo prozirnim slojem subkutanog masnog tkiva.

„Pašku janjetinu” na tržište se stavlja isključivo svježu u obliku trupa ili polovica trupa (dobivenim rasijecanjem trupa po crti razdvajanja, koja prolazi kroz sredinu svakog kralješka i glave kao i kroz sredinu prsne i križne kosti te zdjeličnih kostiju) bez organa probavnog sustava, slezene, kože i donjih dijelova nogu. Pritom su glava i bubrezi s bubrežnim lojem te pluća s grkljanom i srcem i jetra sastavni dio trupa.

„Paška janjetina” konzumira se isključivo termički obrađena, a meso je izrazito sočno i mekano, ugodnog okusa i blagog mirisa kao posljedice klanja mlade mlijekom hranjene janjadi.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Janjad za proizvodnju „Paške janjetine” prije klanja hrani se isključivo ovčjim mlijekom.

3.4.   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti u identificiranom zemljopisnom području

Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti u identificiranom zemljopisnom području

Sve faze proizvodnje „Paške janjetine” moraju se odvijati unutar zemljopisnog područja iz točke 4.

Postupak proizvodnje obuhvaća:

| 1. | Uzgoj paške ovce |
| --- | --- |

1.

Uzgoj paške ovce

| 2. | Pripust i janjenje paške ovce |
| --- | --- |

2.

Pripust i janjenje paške ovce

| 3. | Uzgoj paške janjadi |
| --- | --- |

3.

Uzgoj paške janjadi

| 4. | Klanje paške janjadi. |
| --- | --- |

4.

Klanje paške janjadi.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

„Pašku janjetinu” na tržište se plasira svježu u obliku polovice trupa ili cijelog oguljenog trupa s glavom, bez donjih dijelova nogu te s iznutricama odnosno organima prsne i trbušne šupljine (jetra, pluća s grkljanom i srcem, bubrezi s bubrežnim lojem). „Paška janjetina” stavljena na tržište mora biti omotana u prozirnu samoprijanjajuću plastičnu foliju.

Pakiranje, odnosno omatanje „Paške janjetine” u plastičnu foliju obavlja se nakon klanja u klaonicama na otoku Pagu, a prije stavljanja proizvoda na tržište, kako bi se sačuvala svježina mesa, a time održala i njegova kakvoća, a posebno higijenska ispravnost. Pakiranjem „Paške janjetine” u klaonicama, nakon klanja, onemogućuje se kontakt sa nekim od izvora mikrobnog onečišćenja tijekom manipulacije mesa ili transporta. Također, zamatanjem „Paške janjetine” u plastične folije, u klaonicama u kojima se obavlja klanje, sprječava se kontakt svježeg mesa sa zrakom koji bi mogao dovesti do razgradnje proteina u mesu, a koje može uzrokovati pojavu sluzi na površini mesa i tvorbu neugodnih mirisa.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

„Paška janjetina” proizvodi se na području čitavog otoka Paga. Granica zemljopisnog područja proizvodnje je obalna crta otoka Paga. Otok Pag se nalazi između Velebitskog kanala i Kvarnerića te između otoka Raba, Oliba i Vira.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Posebnost proizvoda

Posebnost proizvoda

„Paška janjetina” meso je dobiveno od mlade i lagane paške janjadi, hranjene isključivo ovčjim mlijekom. Prema utvrđenim prosječnim pokazateljima boje L*, a* i b*, izmjerenim po međunarodno priznatoj metodi, meso paške janjadi svrstava se u kategoriju blijedoružičastog. Klanje paške janjadi u ranoj dobi rezultira specifičnim klaoničkim pokazateljima janjadi paške ovce (Mioč, B., Vnučec, I. 2010: Paška janjetina, Dani paške ovce i paškog sira, Zbornik predavanja).

Uspoređivanjem kemijskog sastava mišićnog tkiva janjadi paške ovce, dalmatinske pramenke i istarske ovce utvrđene su značajne razlike u udjelu masti (značajno najveći udio u paške janjadi), bjelančevina u suhoj tvari (najmanje u paške janjadi) i masti u suhoj tvari (najviše u paške janjadi) (Vnučec, I. (2011): Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja, doktorska disertacija, Agronomski fakultet, Zagreb).

„Paška janjetina” posebna je zato što paški ovčari od davnina nakon janjenja ne odvajaju janjad od ovaca, odnosno kolju janjad sa sise. Na taj način proizvodi se janjeće meso. „Paška janjetina” nema posebnog mirisa obzirom da meso potječe od jako mlade sisajuće janjadi za razliku od mesa starije janjadi (Barać i sur., 2008.: Paška ovca – hrvatska izvorna pasmina, Novalja).

Suprotno od tradicije otoka Paga, gdje radi proizvodnje mlijeka i sira kolju vrlo mladu i laku janjad, u susjednim područjima i sličnim mediteranskim uvjetima (primjerice na otoku Cresu i poluotoku Istri) kolju stariju janjad veće prosječne tjelesne mase (oko 20 kg) ponajviše za proizvodnju mesa tj. janjećeg trupa klaoničke mase oko 12 kg za pripremu na ražnju.

Prvi pisani tragovi o paškoj janjadi i janjetini sežu daleko u prošlost. Tako povjesničar Sabollico još davne 1554. godine ističe da su paški janjci najukusniji u čitavom Iliriju (Karavanić, B. 2006.: Građa za povijest grada i otoka Paga, Stolni kaptol Sv. Stošije).

„Paška janjetina” naziv je koji se oduvijek koristio, o čemu svjedoče brojni povijesni dokazi, a isti naziv koristi se i danas u svakodnevnom govoru i trgovini (Dokaz o korištenju naziva u svakodnevnom govoru i trgovini).

Ponuda „Paške janjetine” na tržištu izrazito je sezonskog karaktera budući da se ovce za proizvodnju „Paške janjetine” uglavnom pripušta od lipnja do listopada, najčešće planskim pripustom tako da janjenje traje od studenoga do ožujka, a većina janjenja bude u siječnju.

Posebnost zemljopisnog područja

Posebnost zemljopisnog područja

Prirodni čimbenici

Prirodni čimbenici

Na otoku Pagu prevladava mediteranska klima toplih i suhih ljeta te nešto hladnije zime. Jedna od posebnosti otoka Paga su burom ogoljeni krševiti pašnjaci, uzduž i poprijeko ograđeni „suhozidom”. Ovakva priroda je jedinstvena u Hrvatskoj; niti jedan hrvatski otok nije pod tolikim djelovanjem bure zbog koje je „najogoljeniji” otok na hrvatskom Jadranu. Najveći dio površine otoka čine kamenjarski pašnjaci primorskog brdena i kršina na čijoj se bioprodukciji temelji pašno ovčarstvo otoka te kamenjar kovilja i ljekovite kadulje-sitne, suši prilagođenih biljnih vrsta. Na kamenjarskim pašnjacima otoka Paga na kojima pase paška ovca raste preko 300 biljnih svojti od kojih većina pripada mediteranskom flornom elementu.

Zahvaljujući šiljatom obliku glave, pokretljivosti vilica i usana paška ovca može doseći vlati trave između i ispod kamena, u kamenu i žbunju te tako opstati i preživjeti u najsurovijim uvjetima.

Tlo na Pagu u grubo se može podijeliti u dvije skupine, i to na antropogena tla (sve obradive površine) i pašnjačko – livadno – šumska tla (slabo razvijena tla koja čine vapneno – dolomitna crnica i kamenjar, plitka smeđa tla i crvenica) na kojima pasu paške ovce.

Bura je dominantan vjetar na otoku Pagu koja često dostiže i olujne jačine i s mora podiže kapljice vode te ih raznosi po cijelom otoku uzrokujući „posolice”, čime se na tlu i vegetaciji znatno povećava koncentracija soli.

Ljudski čimbenici

Ljudski čimbenici

Stanovnici otoka Paga od davnih vremena bave se poljoprivredom, a da je Pag od davnina poznat po janjetini svjedoči i stari narodni napjev: „Pagu grade, naša mila diko, u teb ima svega preveliko. Sira, vina, a i janjetine, da bi bilo za duge godine”.

Ovčarska tradicija različita je u pojedinim dijelovima Hrvatske, a ovisi o proizvodnoj namjeni i ustaljenim navikama potrošača. Dob i masa janjadi pri klanju za proizvodnju „Paške janjetine” rezultat su ovčarske tradicije otoka Paga pa tako na Pagu kolju vrlo mladu janjad (u dobi do 45 dana) radi dobivanja laganih trupova (do 10 kg). Glavni razlog klanja mlade i lagane janjadi je što je moguće raniji početak mužnje i iskorištavanje vrha laktacije za proizvodnju mlijeka koje se prerađuje u paški sir.

Uzročno posljedična povezanost zemljopisnog područja i proizvoda

Uzročno posljedična povezanost zemljopisnog područja i proizvoda

„Paška janjetina” dobila je ime po uzgojnom području paške ovce – otoku Pagu.

U skladu s ovčarskom tradicijom, paške ovce uzgajane na otoku Pagu primarno su namijenjene proizvodnji mlijeka za proizvodnju Paškog sira, čemu je prilagođena i cijela uzgojna tehnologija te uzgajivači glavninu prihoda ostvaruju prodajom ovčjeg mlijeka. Iz tog razloga, za razliku od drugih susjednih područja, na otoku Pagu kolju vrlo mladu i laganu janjad, hranjenu ovčjim mlijekom a što za posljedicu ima da je meso „Paška janjetine” blijedoružičaste boje. Snažna poveznica „Paške janjetine” i zemljopisnog područja rezultat je tradicije i stjecaja različitih okolnosti: paška ovca je autohtona pasmina otoka Paga te se uzgaja samo na otoku Pagu. U razdoblju od janjenja do klanja janjad neprekidno boravi zajedno s ovcama i siše. Janjad kolju u dobi od maksimalno 45 dana u odobrenim klaonicama na otoku Pagu kako bi se eliminirao stres i izbjegla eventualna smrt tako mlade janjadi tijekom transporta do drugih područja. Istraživanjima je utvrđeno da se odlike trupa i kakvoća mesa paške janjadi razlikuju u usporedbi s janjadi sličnih pasmina, a ponajviše su zasluga ranog („sa sise”) klanja paške janjadi, što je posljedica ovčarske tradicije otoka Paga. Visok sadržaj masti u mišićnom tkivu paške janjadi može se pripisati utjecaju pasmine, ali i hranidbe janjadi mlijekom paških ovaca koje je zbog visokog sadržaja masti izrazito bogato energijom.

Zbog blage mediteranske klime, paške ovce zajedno sa janjadi životni vijek provode na otvorenom. Držanje ovaca i janjadi danonoćno na otvorenom, na buri i suncu, nezagađenim pašnjacima i svježem morskom zraku, također utječe na odlike kakvoće mesa čineći ga drugačijim od mesa janjadi iz kontinentalnih područja. Florni sastav kamenjarskih pašnjaka otoka Paga odražava se na kvalitetu mlijeka paške ovce, a time i na meso paške janjadi hranjeno ovčjim mlijekom (Znanstveni rad, I. Ljubičić i sur., 2012., Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga). Zahvaljujući specifičnim agroklimatskim otočkim uvjetima, posebnostima i raznolikosti vegetacije, mnogobrojnim vrstama aromatičnoga i ljekovitog bilja, „Paška janjetina” posebnog je i specifičnog „mediteranskog” okusa. Visoka koncentracija soli u tlu, kao i česte „posolice”, izravno utječu na strukturu i kvalitetu vegetacije, a preko nje na kakvoću mlijeka paške ovce i mesa „Paške janjetine” (Mioč i sur., 2011., Program uzgoja ovaca u Republici Hrvatskoj, Zagreb).

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/PASKA%20JANJETINA/Specifikacija%20Paška%20janjetina0001.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---