# Euroopa Liidu C 181/19.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 181 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide19. mai 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 181

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide19. mai 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2013–20147.–10. oktoobri 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 13 E, 17.1.2014 .

  9. oktoobril 2013. aastal vastu võetud tekst, mis käsitleb 2011. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 328, 7.12.2013 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2013–20147.–10. oktoobri 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 13 E, 17.1.2014 .

  9. oktoobril 2013. aastal vastu võetud tekst, mis käsitleb 2011. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 328, 7.12.2013 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 13 E, 17.1.2014 .

9. oktoobril 2013. aastal vastu võetud tekst, mis käsitleb 2011. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 328, 7.12.2013 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 8. oktoober 2013 |
| 2016/C 181/01 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon avaliku ja erasektori korruptsiooni mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (2013/2074(INI)) | 2 |
| 2016/C 181/02 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon poliitika kavandamise ja pikaajaliste suundumuste kohta seoses eelarve mõjuga suutlikkuse tõstmisele (2012/2290(INI)) | 16 |
| 2016/C 181/03 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon rahvusvahelise eraõiguse täiendamise kohta tööhõive suhtes kohaldatava kohtualluvuse osas (2013/2023(INI)) | 19 |
| 2016/C 181/04 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon soopõhise tapmise ja puuduolevate naiste kohta (2012/2273(INI)) | 21 |
| 2016/C 181/05 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon eelarvepiirangute mõju kohta piirkondlikele ja kohalikele asutustele seoses ELi struktuurifondide kulutustega liikmesriikides (2013/2042(INI)) | 29 |
| 2016/C 181/06 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon ELi laiaulatusliku kalandusstrateegia kohta Vaikse ookeani piirkonnas (2012/2235(INI)) | 35 |
| 2016/C 181/07 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon püügipiirangute ja territoriaalvete kohta Vahemeres ja Mustas Meres ning konfliktide lahendamise võimaluste kohta (2011/2086(INI)) | 41 |
| | Kolmapäev, 9. oktoober 2013 |
| 2016/C 181/08 | Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta resolutsioon ELi ja Hiina vaheliste läbirääkimiste kohta kahepoolse investeerimislepingu sõlmimiseks (2013/2674(RSP)) | 45 |
| 2016/C 181/09 | Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta resolutsioon ELi ja Taiwani kaubandussuhete kohta (2013/2675(RSP)) | 52 |
| 2016/C 181/10 | Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide meetmete kohta, millega ohjata Süüria konfliktist tingitud põgenikevoolu (2013/2837(RSP)) | 56 |
| | Neljapäev, 10. oktoober 2013 |
| 2016/C 181/11 | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon vangide väidetava transpordi ja ebaseadusliku kinnipidamise kohta Euroopa riikides Luure Keskagentuuri poolt (2013/2702(RSP)) | 61 |
| 2016/C 181/12 | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon ELi piiriülese õiguskaitsekoostöö tugevdamise ning Prümi otsuse ja Euroopa Teabevahetusmudeli rakendamise kohta (2013/2586(RSP)) | 67 |
| 2016/C 181/13 | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon kastipõhise diskrimineerimise kohta (2013/2676(RSP)) | 69 |
| 2016/C 181/14 | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2012. aasta tegevuse kohta (2013/2013(INI)) | 73 |
| 2016/C 181/15 | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon kristlaste vastu hiljuti toime pandud vägivallaaktide ja nende tagakiusamise kohta Maaloulas (Süüria) ja Peshāwaris (Pakistan) ning pastor Saeed Abedini juhtumi (Iraan) kohta (2013/2872(RSP)) | 82 |
| 2016/C 181/16 | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon kokkupõrgete kohta Sudaanis ja neile järgnenud meediatsensuuri kohta (2013/2873(RSP)) | 87 |
| 2016/C 181/17 | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon hiljutise vägivalla kohta Iraagis (2013/2874(RSP)) | 92 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 8. oktoober 2013

2016/C 181/01

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon avaliku ja erasektori korruptsiooni mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (2013/2074(INI))

2

2016/C 181/02

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon poliitika kavandamise ja pikaajaliste suundumuste kohta seoses eelarve mõjuga suutlikkuse tõstmisele (2012/2290(INI))

16

2016/C 181/03

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon rahvusvahelise eraõiguse täiendamise kohta tööhõive suhtes kohaldatava kohtualluvuse osas (2013/2023(INI))

19

2016/C 181/04

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon soopõhise tapmise ja puuduolevate naiste kohta (2012/2273(INI))

21

2016/C 181/05

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon eelarvepiirangute mõju kohta piirkondlikele ja kohalikele asutustele seoses ELi struktuurifondide kulutustega liikmesriikides (2013/2042(INI))

29

2016/C 181/06

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon ELi laiaulatusliku kalandusstrateegia kohta Vaikse ookeani piirkonnas (2012/2235(INI))

35

2016/C 181/07

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon püügipiirangute ja territoriaalvete kohta Vahemeres ja Mustas Meres ning konfliktide lahendamise võimaluste kohta (2011/2086(INI))

41

Kolmapäev, 9. oktoober 2013

2016/C 181/08

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta resolutsioon ELi ja Hiina vaheliste läbirääkimiste kohta kahepoolse investeerimislepingu sõlmimiseks (2013/2674(RSP))

45

2016/C 181/09

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta resolutsioon ELi ja Taiwani kaubandussuhete kohta (2013/2675(RSP))

52

2016/C 181/10

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide meetmete kohta, millega ohjata Süüria konfliktist tingitud põgenikevoolu (2013/2837(RSP))

56

Neljapäev, 10. oktoober 2013

2016/C 181/11

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon vangide väidetava transpordi ja ebaseadusliku kinnipidamise kohta Euroopa riikides Luure Keskagentuuri poolt (2013/2702(RSP))

61

2016/C 181/12

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon ELi piiriülese õiguskaitsekoostöö tugevdamise ning Prümi otsuse ja Euroopa Teabevahetusmudeli rakendamise kohta (2013/2586(RSP))

67

2016/C 181/13

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon kastipõhise diskrimineerimise kohta (2013/2676(RSP))

69

2016/C 181/14

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2012. aasta tegevuse kohta (2013/2013(INI))

73

2016/C 181/15

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon kristlaste vastu hiljuti toime pandud vägivallaaktide ja nende tagakiusamise kohta Maaloulas (Süüria) ja Peshāwaris (Pakistan) ning pastor Saeed Abedini juhtumi (Iraan) kohta (2013/2872(RSP))

82

2016/C 181/16

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon kokkupõrgete kohta Sudaanis ja neile järgnenud meediatsensuuri kohta (2013/2873(RSP))

87

2016/C 181/17

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon hiljutise vägivalla kohta Iraagis (2013/2874(RSP))

92

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 9. oktoober 2013 |
| 2016/C 181/18 | Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta otsus, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja Euroopa Keskpanga institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimist demokraatliku vastutuse ja järelevalve teostamise praktilise korra kohta seoses EKP-le ühtse järelevalvemehhanismi raames antud ülesannete täitmisega (2013/2198(ACI)) | 95 |
| 2016/C 181/19 | Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta otsus parlamentidevaheliste delegatsioonide, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevate delegatsioonide, parlamentaarsetes koostöökomisjonides ja mitmepoolsetes parlamentaarsetes assambleedes osalevate delegatsioonide ja nende liikmete arvu kohta (2013/2853(RSO)) | 96 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 9. oktoober 2013

2016/C 181/18

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta otsus, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja Euroopa Keskpanga institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimist demokraatliku vastutuse ja järelevalve teostamise praktilise korra kohta seoses EKP-le ühtse järelevalvemehhanismi raames antud ülesannete täitmisega (2013/2198(ACI))

95

2016/C 181/19

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta otsus parlamentidevaheliste delegatsioonide, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevate delegatsioonide, parlamentaarsetes koostöökomisjonides ja mitmepoolsetes parlamentaarsetes assambleedes osalevate delegatsioonide ja nende liikmete arvu kohta (2013/2853(RSO))

96

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 8. oktoober 2013 |
| 2016/C 181/20 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu tsiviilotstarbelist ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) käsitleva lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahel (06373/2013 – C7-0070/2013 – 2012/0274(NLE)) | 98 |
| 2016/C 181/21 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 28 (taotlus EGF/2011/025 IT/Lombardia, Itaalia) (COM(2013)0470 – C7-0206/2013 – 2013/2138(BUD)) | 98 |
| 2016/C 181/22 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili, Itaalia) (COM(2013)0469 – C7-0207/2013 – 2013/2139(BUD)) | 102 |
| 2016/C 181/23 | P7_TA(2013)0397Meretöönormide konventsiooni kokkuleppe rakendamist käsitleva nõukogu direktiivi 2009/13/EÜ jõustamisega seotud lipuriigi kohustused ***IEuroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv nõukogu direktiivi 2009/13/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ) jõustamisega seotud lipuriigi kohustuste kohta (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD))P7_TC1-COD(2012)0065Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu nõukogu direktiiv 2013/.../EL, 2006. aasta meretöönormide konventsiooni järgimise ja täitmise tagamisega seotud lipuriigi kohustuste kohta | 105 |
| 2016/C 181/24 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD)) | 106 |
| 2016/C 181/25 | Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu protokolli (millega määratakse kaheks aastaks kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta (15777/2012 – C7-0419/2012 – 2012/0258(NLE)) | 164 |
| | Kolmapäev, 9. oktoober 2013 |
| 2016/C 181/26 | P7_TA(2013)0407Väikelaevad ja jetid ***IEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv väikelaevade ja jetide kohta (COM(2011)0456 – C7-0212/2011 – 2011/0197(COD))P7_TC1-COD(2011)0197Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL väikelaevade ja jettide kohta ning direktiivi 94/25/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta | 166 |
| 2016/C 181/27 | P7_TA(2013)0408Kutsekvalifikatsioonide tunnustamine ja siseturu infosüsteemi kaudu tehtav halduskoostöö ***IEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust [...] siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta (COM(2011)0883 – C7-0512/2011 – 2011/0435(COD))P7_TC1-COD(2011)0435Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust (EL) nr 1024/2012 siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta (IMI määrus) | 167 |
| 2016/C 181/28 | Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu allakirjutamise kohta (05835/2013 – C7-0112/2013 – 2012/0334(NLE)) | 168 |
| 2016/C 181/29 | Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu sõlmimise kohta (05859/2013 – C7-0113/2013 – 2012/0332(NLE)) | 169 |
| 2016/C 181/30 | Euroopa Parlamendi 9. oktoobril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD)) | 170 |
| | Neljapäev, 10. oktoober 2013 |
| 2016/C 181/31 | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelist raamlepingut Jordaania Hašimiidi Kuningriigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) sõlmimise kohta (12138/2012 – C7-0008/2013 – 2012/0108(NLE)) | 212 |
| 2016/C 181/32 | P7_TA(2013)0416Euroopa piiride valvamise süsteem (EUROSUR) ***IEuroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa piiride valvamise süsteem (EUROSUR) (COM(2011)0873 – C7-0506/2011 – 2011/0427(COD))P7_TC1-COD(2011)0427Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse Euroopa piiride valvamise süsteem (Eurosur) | 213 |
| 2016/C 181/33 | P7_TA(2013)0417Kaadmiumi sisaldavad kantavad patareid ja akud ***IEuroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid käsitlevat direktiivi 2006/66/EÜ seoses kaadmiumi sisaldavate juhtmeta mootortööriistades kasutamiseks ettenähtud kantavate patareide ja akude turulelaskmisega (COM(2012)0136 – C7-0087/2012 – 2012/0066(COD))P7_TC1-COD(2012)0066Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/66/EÜ seoses kaadmiumi sisaldavate juhtmeta mootortööriistades kasutamiseks ette nähtud kantavate patareide ja akude ning vähese elavhõbedasisaldusega nööpelementide turulelaskmisega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/603/EÜ | 214 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 8. oktoober 2013

2016/C 181/20

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu tsiviilotstarbelist ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) käsitleva lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahel (06373/2013 – C7-0070/2013 – 2012/0274(NLE))

98

2016/C 181/21

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 28 (taotlus EGF/2011/025 IT/Lombardia, Itaalia) (COM(2013)0470 – C7-0206/2013 – 2013/2138(BUD))

98

2016/C 181/22

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili, Itaalia) (COM(2013)0469 – C7-0207/2013 – 2013/2139(BUD))

102

2016/C 181/23

P7_TA(2013)0397Meretöönormide konventsiooni kokkuleppe rakendamist käsitleva nõukogu direktiivi 2009/13/EÜ jõustamisega seotud lipuriigi kohustused ***IEuroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv nõukogu direktiivi 2009/13/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ) jõustamisega seotud lipuriigi kohustuste kohta (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD))P7_TC1-COD(2012)0065Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu nõukogu direktiiv 2013/.../EL, 2006. aasta meretöönormide konventsiooni järgimise ja täitmise tagamisega seotud lipuriigi kohustuste kohta

105

2016/C 181/24

Euroopa Parlamendi 8. oktoobril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD))

106

2016/C 181/25

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu protokolli (millega määratakse kaheks aastaks kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta (15777/2012 – C7-0419/2012 – 2012/0258(NLE))

164

Kolmapäev, 9. oktoober 2013

2016/C 181/26

P7_TA(2013)0407Väikelaevad ja jetid ***IEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv väikelaevade ja jetide kohta (COM(2011)0456 – C7-0212/2011 – 2011/0197(COD))P7_TC1-COD(2011)0197Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL väikelaevade ja jettide kohta ning direktiivi 94/25/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta

166

2016/C 181/27

P7_TA(2013)0408Kutsekvalifikatsioonide tunnustamine ja siseturu infosüsteemi kaudu tehtav halduskoostöö ***IEuroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust [...] siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta (COM(2011)0883 – C7-0512/2011 – 2011/0435(COD))P7_TC1-COD(2011)0435Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust (EL) nr 1024/2012 siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta (IMI määrus)

167

2016/C 181/28

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu allakirjutamise kohta (05835/2013 – C7-0112/2013 – 2012/0334(NLE))

168

2016/C 181/29

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu sõlmimise kohta (05859/2013 – C7-0113/2013 – 2012/0332(NLE))

169

2016/C 181/30

Euroopa Parlamendi 9. oktoobril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD))

170

Neljapäev, 10. oktoober 2013

2016/C 181/31

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelist raamlepingut Jordaania Hašimiidi Kuningriigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) sõlmimise kohta (12138/2012 – C7-0008/2013 – 2012/0108(NLE))

212

2016/C 181/32

P7_TA(2013)0416Euroopa piiride valvamise süsteem (EUROSUR) ***IEuroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa piiride valvamise süsteem (EUROSUR) (COM(2011)0873 – C7-0506/2011 – 2011/0427(COD))P7_TC1-COD(2011)0427Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse Euroopa piiride valvamise süsteem (Eurosur)

213

2016/C 181/33

P7_TA(2013)0417Kaadmiumi sisaldavad kantavad patareid ja akud ***IEuroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid käsitlevat direktiivi 2006/66/EÜ seoses kaadmiumi sisaldavate juhtmeta mootortööriistades kasutamiseks ettenähtud kantavate patareide ja akude turulelaskmisega (COM(2012)0136 – C7-0087/2012 – 2012/0066(COD))P7_TC1-COD(2012)0066Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/66/EÜ seoses kaadmiumi sisaldavate juhtmeta mootortööriistades kasutamiseks ette nähtud kantavate patareide ja akude ning vähese elavhõbedasisaldusega nööpelementide turulelaskmisega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/603/EÜ

214

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

19.5.2016

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2013–2014

7.–10. oktoobri 2013. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 13 E, 17.1.2014.

9. oktoobril 2013. aastal vastu võetud tekst, mis käsitleb 2011. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 328, 7.12.2013.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 8. oktoober 2013

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/2

---

P7_TA(2013)0394

Korruptsioon avalikus ja erasektoris ning selle mõju inimõigustele kolmandates riikides

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon avaliku ja erasektori korruptsiooni mõju kohta inimõigustele kolmandates riikides (2013/2074(INI))

(2016/C 181/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastast konventsiooni (UNCAC), mis avati allkirjastamiseks Meridas 9. detsembril 2003, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastast konventsiooni (UNCAC), mis avati allkirjastamiseks Meridas 9. detsembril 2003,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) konventsiooni, milles käsitletakse võitlust välisriigi ametiisikutele altkäemaksu andmise vastu rahvusvahelistes äritehingutes ning mis avati allkirjastamiseks Pariisis 17. detsembril 1997. aastal, ja võttes arvesse konventsiooni täiendavaid soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) konventsiooni, milles käsitletakse võitlust välisriigi ametiisikutele altkäemaksu andmise vastu rahvusvahelistes äritehingutes ning mis avati allkirjastamiseks Pariisis 17. detsembril 1997. aastal, ja võttes arvesse konventsiooni täiendavaid soovitusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 12. detsembri 2011. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Inimõiguste ja demokraatia tulemuslikum edendamine välistegevuse raames” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni 12. detsembri 2011. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Inimõiguste ja demokraatia tulemuslikum edendamine välistegevuse raames” (COM(2011)0886),

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ning ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava, mis võeti vastu välisasjade nõukogu 3179. istungil 25. juunil 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ning ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava, mis võeti vastu välisasjade nõukogu 3179. istungil 25. juunil 2012. aastal,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. mai 2001. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa Liidu roll inimõiguste ja demokratiseerimise edendamisel kolmandates riikides” (COM(2001)0252), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. mai 2001. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa Liidu roll inimõiguste ja demokratiseerimise edendamisel kolmandates riikides” (COM(2001)0252),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (COM(2011)0681),

| — | võttes arvesse nõukogu dokumentide kogumikku, milles käsitletakse inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikas („Mainstreaming Human Rights and Gender into European Security and Defence Policy”) (1), ning eelkõige nõukogu dokumenti üldiste käitumisnormide kohta EJKP operatsioonides (dok 08373/3/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu dokumentide kogumikku, milles käsitletakse inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikas („Mainstreaming Human Rights and Gender into European Security and Defence Policy”) (1), ning eelkõige nõukogu dokumenti üldiste käitumisnormide kohta EJKP operatsioonides (dok 08373/3/2005),

| — | võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ülemaailmset tegevuskava „Lubaduse täitmine: ühisel jõul saavutame aastatuhande arengueesmärgid”, mis võeti ÜRO Peaassamblees vastu 10. oktoobril 2010, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülemaailmset tegevuskava „Lubaduse täitmine: ühisel jõul saavutame aastatuhande arengueesmärgid”, mis võeti ÜRO Peaassamblees vastu 10. oktoobril 2010,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. veebruari 2013. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Inimväärne elu kõigile: vaesuse kaotamine ja maailmale säästva tuleviku tagamine” (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. veebruari 2013. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Inimväärne elu kõigile: vaesuse kaotamine ja maailmale säästva tuleviku tagamine” (COM(2013)0092),

| — | võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2008. aastal vastu võetud aruannet „Euroopa Investeerimispanga (EIP) poliitikameetmed, millega välditakse ja takistatakse korruptsiooni, pettust, salakokkuleppeid, sundi, rahapesu ja terrorismi rahastamist Euroopa Investeerimispanga tegevuses” (EIP pettustevastased poliitikameetmed), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2008. aastal vastu võetud aruannet „Euroopa Investeerimispanga (EIP) poliitikameetmed, millega välditakse ja takistatakse korruptsiooni, pettust, salakokkuleppeid, sundi, rahapesu ja terrorismi rahastamist Euroopa Investeerimispanga tegevuses” (EIP pettustevastased poliitikameetmed),

| — | võttes arvesse Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) täitepoliitikat ja -menetlusi, mis jõustusid märtsis 2009, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) täitepoliitikat ja -menetlusi, mis jõustusid märtsis 2009,

| — | võttes arvesse dokumenti „Ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted: ÜRO raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada” elluviimine” (HR/PUB/11/04), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti „Ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted: ÜRO raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada” elluviimine” (HR/PUB/11/04),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni demokratiseerimist toetava ELi välispoliitika kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni demokratiseerimist toetava ELi välispoliitika kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (3),

| — | võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mis võeti vastu üldasjade nõukogu 2914. istungil 8. detsembril 2008. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mis võeti vastu üldasjade nõukogu 2914. istungil 8. detsembril 2008. aastal,

| — | võttes arvesse 17. septembril 2008. aastal Montreux’s vastu võetud Montreux dokumenti riikide asjaomaste rahvusvaheliste õiguslike kohustuste ja heade tavade kohta seoses sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete tegevusega relvastatud konfliktis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. septembril 2008. aastal Montreux’s vastu võetud Montreux dokumenti riikide asjaomaste rahvusvaheliste õiguslike kohustuste ja heade tavade kohta seoses sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete tegevusega relvastatud konfliktis,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu konventsiooni korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise kohta, mis avati allkirjastamiseks 27. jaanuaril 1999. aastal, ning Euroopa Nõukogu konventsiooni korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide kohta, mis avati allkirjastamiseks 4. novembril 1999. aastal, samuti resolutsioone (98) 7 ja (99) 5, mis võeti Euroopa Nõukogu ministrite komitees vastu vastavalt 5. mail 1998. aastal ja 1. mail 1999. aastal ning millega loodi korruptsioonivastaste riikide ühendus (GRECO), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu konventsiooni korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise kohta, mis avati allkirjastamiseks 27. jaanuaril 1999. aastal, ning Euroopa Nõukogu konventsiooni korruptsiooni tsiviilõiguslike aspektide kohta, mis avati allkirjastamiseks 4. novembril 1999. aastal, samuti resolutsioone (98) 7 ja (99) 5, mis võeti Euroopa Nõukogu ministrite komitees vastu vastavalt 5. mail 1998. aastal ja 1. mail 1999. aastal ning millega loodi korruptsioonivastaste riikide ühendus (GRECO),

| — | võttes arvesse 26.–27. novembril 2012. aastal vastu võetud nn Jakarta deklaratsiooni korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste põhimõtete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26.–27. novembril 2012. aastal vastu võetud nn Jakarta deklaratsiooni korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste põhimõtete kohta,

| — | võttes arvesse nn Pariisi põhimõtteid inimõigustega tegelevate riiklike asutuste jaoks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nn Pariisi põhimõtteid inimõigustega tegelevate riiklike asutuste jaoks (4),

| — | võttes arvesse OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele (5),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta (6),

| — | võttes arvesse ÜRO algatust Global Compact (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO algatust Global Compact (7),

| — | võttes arvesse eraturvateenuste pakkujate rahvusvahelist toimimisjuhendit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eraturvateenuste pakkujate rahvusvahelist toimimisjuhendit,

| — | võttes arvesse relvakaubanduslepingut, mis võeti vastu 18.–28. märtsil 2013 New Yorgis toimunud relvakaubanduslepingu alasel ÜRO lõppkonverentsil (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse relvakaubanduslepingut, mis võeti vastu 18.–28. märtsil 2013 New Yorgis toimunud relvakaubanduslepingu alasel ÜRO lõppkonverentsil (8),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0250/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0250/2013),

| A. | arvestades, et korruptsiooni võib määratleda isikule antud võimu kuritarvitamisena isikliku või kollektiivse otsese või kaudse kasu eesmärgil, ning arvestades, et ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni määratluse kohaselt hõlmab korruptsioon altkäemaksu andmist, omastamist, mõjuvõimuga kauplemist, ametiseisundi kuritarvitamist ja ebaseaduslikku rikastumist; arvestades, et pettus, šantaaž ja väljapressimine, kaalutlusõiguse kuritarvitamine, erapoolikus, onupojapoliitika ja klientelism ning ebaseaduslikud poliitilised annetused on korruptsiooniga lähedalt seotud; arvestades, et korruptsioon võib olla seotud kollektiivselt juhitud organiseeritud kuritegevusega, mis tegutseb ametlike struktuuridega paralleelselt, eriti juhul kui ametivõimud ei suuda end kehtestada või tagada õigusaktide jõustamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et korruptsiooni võib määratleda isikule antud võimu kuritarvitamisena isikliku või kollektiivse otsese või kaudse kasu eesmärgil, ning arvestades, et ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni määratluse kohaselt hõlmab korruptsioon altkäemaksu andmist, omastamist, mõjuvõimuga kauplemist, ametiseisundi kuritarvitamist ja ebaseaduslikku rikastumist; arvestades, et pettus, šantaaž ja väljapressimine, kaalutlusõiguse kuritarvitamine, erapoolikus, onupojapoliitika ja klientelism ning ebaseaduslikud poliitilised annetused on korruptsiooniga lähedalt seotud; arvestades, et korruptsioon võib olla seotud kollektiivselt juhitud organiseeritud kuritegevusega, mis tegutseb ametlike struktuuridega paralleelselt, eriti juhul kui ametivõimud ei suuda end kehtestada või tagada õigusaktide jõustamist;

| B. | arvestades, et korruptsioon taastoodab ja süvendab inimõiguste, sh nii tsiviilvaldkonna kui ka poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste võrdse järgimise küsimuses ebavõrdsust, ebaõiglust ja diskrimineerimist; arvestades, et korruptsioonil võib olla negatiivne keskkonnamõju ning see mõjutab ebaproportsionaalselt kõige ebasoodsamas olukorras olevaid ja marginaliseerunud ühiskonnarühmi, kuna ei võimalda neile võrdset juurdepääsu poliitilistes protsessides osalemisele, avalikele teenustele, õiguskaitsele, julgeolekule, maale, töökohtadele, haridusele, tervishoiule ja elamispinnale; arvestades, et korruptsioon mõjutab eelkõige püüdeid teha lõpp diskrimineerimisele ning saavutada sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine, kuna sellega piiratakse naiste võimalust oma õigusi kasutada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et korruptsioon taastoodab ja süvendab inimõiguste, sh nii tsiviilvaldkonna kui ka poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste võrdse järgimise küsimuses ebavõrdsust, ebaõiglust ja diskrimineerimist; arvestades, et korruptsioonil võib olla negatiivne keskkonnamõju ning see mõjutab ebaproportsionaalselt kõige ebasoodsamas olukorras olevaid ja marginaliseerunud ühiskonnarühmi, kuna ei võimalda neile võrdset juurdepääsu poliitilistes protsessides osalemisele, avalikele teenustele, õiguskaitsele, julgeolekule, maale, töökohtadele, haridusele, tervishoiule ja elamispinnale; arvestades, et korruptsioon mõjutab eelkõige püüdeid teha lõpp diskrimineerimisele ning saavutada sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine, kuna sellega piiratakse naiste võimalust oma õigusi kasutada;

| C. | arvestades, et korruptsioon võib kahjustada majandusarengut, takistades kohati ettevõtlust ja investeerimist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et korruptsioon võib kahjustada majandusarengut, takistades kohati ettevõtlust ja investeerimist;

| D. | arvestades, et korruptsioonivastane võitlus kuulub Cotonou lepingu artikli 9 lõikes 3 ja artiklis 97 sätestatud ja määratletud hea valitsemistava juurde; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et korruptsioonivastane võitlus kuulub Cotonou lepingu artikli 9 lõikes 3 ja artiklis 97 sätestatud ja määratletud hea valitsemistava juurde;

| E. | arvestades, et korruptsioon ja inimõiguste rikkumised seonduvad tavapäraselt võimu kuritarvitamise ja vastutustunde puudumisega ning diskrimineerimise eri vormide institutsionaliseerimisega; arvestades, et korruptsiooni esineb reeglipäraselt sagedamini seal, kus inimõiguste jõustamine on puudulik või olematu, ning arvestades, et korruptsiooni vähendab sageli nende asutuste ja üksuste tõhusust, mille ülesanne on tagada kontroll ja tasakaal ning demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamine (parlament, õiguskaitseasutused, kohtu- ja õigussüsteem ning kodanikuühiskond); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et korruptsioon ja inimõiguste rikkumised seonduvad tavapäraselt võimu kuritarvitamise ja vastutustunde puudumisega ning diskrimineerimise eri vormide institutsionaliseerimisega; arvestades, et korruptsiooni esineb reeglipäraselt sagedamini seal, kus inimõiguste jõustamine on puudulik või olematu, ning arvestades, et korruptsiooni vähendab sageli nende asutuste ja üksuste tõhusust, mille ülesanne on tagada kontroll ja tasakaal ning demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamine (parlament, õiguskaitseasutused, kohtu- ja õigussüsteem ning kodanikuühiskond);

| F. | arvestades, et korruptsioon on tavaliselt sügavalt juurdunud nende ühiskondade mõttelaadis, kus see on levinud nähtus, ning mistahes jõupingutused sellega võitlemisel peavad eelkõige keskenduma haridussüsteemile, olles suunatud inimestele juba võimalikult varases eas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et korruptsioon on tavaliselt sügavalt juurdunud nende ühiskondade mõttelaadis, kus see on levinud nähtus, ning mistahes jõupingutused sellega võitlemisel peavad eelkõige keskenduma haridussüsteemile, olles suunatud inimestele juba võimalikult varases eas;

| G. | arvestades, et riigid alati ei enneta ega karista avaliku ja erasektori korrumpeerumist, jättes seega täitmata kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti ning muude asjaomaste inimõigusalaste rahvusvaheliste ja piirkondlike õigusaktide raames võetud rahvusvahelised kohustused; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et riigid alati ei enneta ega karista avaliku ja erasektori korrumpeerumist, jättes seega täitmata kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti ning muude asjaomaste inimõigusalaste rahvusvaheliste ja piirkondlike õigusaktide raames võetud rahvusvahelised kohustused;

| H. | arvestades, et korruptsioon moonutab valitsemissektori kulude mahtu ja jaotumist ning kahjustab seeläbi tõsiselt riigi võimet kasutada olemasolevaid ressursse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste täielikuks realiseerimiseks võimalikult tõhusalt, ning arvestades, et korruptsiooni tõttu jääb olulisel hulgal rahalisi vahendeid majandusse investeerimata ning see takistab riikide, sh ELi liikmesriikide taastumist majandusraskustest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et korruptsioon moonutab valitsemissektori kulude mahtu ja jaotumist ning kahjustab seeläbi tõsiselt riigi võimet kasutada olemasolevaid ressursse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste täielikuks realiseerimiseks võimalikult tõhusalt, ning arvestades, et korruptsiooni tõttu jääb olulisel hulgal rahalisi vahendeid majandusse investeerimata ning see takistab riikide, sh ELi liikmesriikide taastumist majandusraskustest;

| I. | arvestades, et kõrgel tasemel esinev korruptsioon võib kahjustada ja destabiliseerida asjaomaseid riike ning kahjustada üldiselt riigi kui sellise toimimist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõrgel tasemel esinev korruptsioon võib kahjustada ja destabiliseerida asjaomaseid riike ning kahjustada üldiselt riigi kui sellise toimimist;

| J. | arvestades, et Maailmapanga andmetel moodustab korruptsioon 5 % kogu maailma SKPst (2,6 triljonit USA dollarit) ja igal aastal makstakse altkäemaksuna üle 1 triljoni USA dollari; arvestades, et korruptsioon suurendab 10 % võrra ettevõtluse kogukulusid maailmas ja 25 % võrra hankelepingute kulusid arenguriikides (9); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Maailmapanga andmetel moodustab korruptsioon 5 % kogu maailma SKPst (2,6 triljonit USA dollarit) ja igal aastal makstakse altkäemaksuna üle 1 triljoni USA dollari; arvestades, et korruptsioon suurendab 10 % võrra ettevõtluse kogukulusid maailmas ja 25 % võrra hankelepingute kulusid arenguriikides (9);

| K. | arvestades, et Maailmapanga hinnangul kõrvaldatakse kõrgel tasandil esineva korruptsiooniga igal aastal 20–40 miljardit USA dollarit (s.o 20–40 % ametlikust arenguabist) arengumaade riigieelarvest ja peidetakse välisriikidesse (10); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Maailmapanga hinnangul kõrvaldatakse kõrgel tasandil esineva korruptsiooniga igal aastal 20–40 miljardit USA dollarit (s.o 20–40 % ametlikust arenguabist) arengumaade riigieelarvest ja peidetakse välisriikidesse (10);

| L. | arvestades, et aastatel 2000–2009 kaotasid arengumaad 8,44 triljonit USA dollarit ebaseaduslike rahavoogude tõttu, mis on 10 korda suurem summa kui see, mis nad said arenguabina; arvestades, et möödunud aastakümnel kaotasid arengumaad ebaseaduslike rahavoogude tõttu igal aastal 585,9 miljardit USA dollarit; arvestades, et igal aastal korruptsiooni abil kõrvaldatud summadest piisaks kogu maailma nälgivate inimeste 80-kordseks toitmiseks, samas kui vargused ja altkäemaksud suurendavad puhta joogivee ja kanalisatsiooniteenuste projektide maksumust kogu maailmas isegi kuni 40 % (11); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et aastatel 2000–2009 kaotasid arengumaad 8,44 triljonit USA dollarit ebaseaduslike rahavoogude tõttu, mis on 10 korda suurem summa kui see, mis nad said arenguabina; arvestades, et möödunud aastakümnel kaotasid arengumaad ebaseaduslike rahavoogude tõttu igal aastal 585,9 miljardit USA dollarit; arvestades, et igal aastal korruptsiooni abil kõrvaldatud summadest piisaks kogu maailma nälgivate inimeste 80-kordseks toitmiseks, samas kui vargused ja altkäemaksud suurendavad puhta joogivee ja kanalisatsiooniteenuste projektide maksumust kogu maailmas isegi kuni 40 % (11);

| M. | arvestades, et korruptsioon on arenguriikides konfliktide, rahvusvahelise humanitaarõiguse laialdase rikkumise ja rikkumiste karistamata jäämise peamine põhjus ja katalüsaator, kuna ohustab demokraatia kindlustamist ja inimõiguste jõustamist; arvestades, et valitsussektori ametikohtadega seonduva korruptsiooni ja ebaseadusliku rikastumise küsimuses valitsev status quo on toonud kaasa võimuvõitluse ja võimu põlistamise, aga ka uute relvarühmituste loomise ja laialdase vägivalla; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et korruptsioon on arenguriikides konfliktide, rahvusvahelise humanitaarõiguse laialdase rikkumise ja rikkumiste karistamata jäämise peamine põhjus ja katalüsaator, kuna ohustab demokraatia kindlustamist ja inimõiguste jõustamist; arvestades, et valitsussektori ametikohtadega seonduva korruptsiooni ja ebaseadusliku rikastumise küsimuses valitsev status quo on toonud kaasa võimuvõitluse ja võimu põlistamise, aga ka uute relvarühmituste loomise ja laialdase vägivalla;

| N. | arvestades, et kohtusüsteemis rikub korruptsioon diskrimineerimise keelu ja õiguskaitse kättesaadavuse põhimõtteid ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, kuid need põhimõtted on kõikide muude inimõiguste jõustamiseks äärmiselt olulised, ning arvestades, et korruptsioon moonutab oluliselt kohtusüsteemi ja riigi haldusstruktuuri sõltumatust, pädevust ja erapooletust, kuna soodustab umbusaldust riigiasutuste vastu, õõnestab õigusriigi põhimõtteid ja põhjustab vägivalda; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kohtusüsteemis rikub korruptsioon diskrimineerimise keelu ja õiguskaitse kättesaadavuse põhimõtteid ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, kuid need põhimõtted on kõikide muude inimõiguste jõustamiseks äärmiselt olulised, ning arvestades, et korruptsioon moonutab oluliselt kohtusüsteemi ja riigi haldusstruktuuri sõltumatust, pädevust ja erapooletust, kuna soodustab umbusaldust riigiasutuste vastu, õõnestab õigusriigi põhimõtteid ja põhjustab vägivalda;

| O. | arvestades, et avalike teenuste osutamine võimaldab riikidel täita inimõiguste vallas võetud rahvusvahelist kohustust tagada inimarenguks vajalikud tegurid, nagu veevarustus, toit, tervishoid, haridus, eluase, julgeolek ja avalik kord; arvestades, et korruptsioon muutub riigihangete puhul massiliseks, kui puuduvad avatus, läbipaistvus, teave, konkurents, stiimulid, rangelt jõustatavad selged eeskirjad ja õigusaktid ning sõltumatud järelevalve- ja karistusmehhanismid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et avalike teenuste osutamine võimaldab riikidel täita inimõiguste vallas võetud rahvusvahelist kohustust tagada inimarenguks vajalikud tegurid, nagu veevarustus, toit, tervishoid, haridus, eluase, julgeolek ja avalik kord; arvestades, et korruptsioon muutub riigihangete puhul massiliseks, kui puuduvad avatus, läbipaistvus, teave, konkurents, stiimulid, rangelt jõustatavad selged eeskirjad ja õigusaktid ning sõltumatud järelevalve- ja karistusmehhanismid;

| P. | arvestades, et ulatuslik korruptsioon ning läbipaistvuse, teabe kättesaadavuse ja kaasava osalemise puudumine otsustamisprotsessides võtab kodanikelt võimaluse kontrollida valitsuse ja poliitiliste esindajate tegevust ning kindlustada seeläbi ressursside kasutamisest ja turu toimimisest saadava sissetuleku kasutamine inimõiguste järgimise tagamiseks; arvestades, et valitsuste kohus on teha kõik neist olenev, et võidelda korruptsiooniga avaliku sektori ja eraettevõtetes; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ulatuslik korruptsioon ning läbipaistvuse, teabe kättesaadavuse ja kaasava osalemise puudumine otsustamisprotsessides võtab kodanikelt võimaluse kontrollida valitsuse ja poliitiliste esindajate tegevust ning kindlustada seeläbi ressursside kasutamisest ja turu toimimisest saadava sissetuleku kasutamine inimõiguste järgimise tagamiseks; arvestades, et valitsuste kohus on teha kõik neist olenev, et võidelda korruptsiooniga avaliku sektori ja eraettevõtetes;

| Q. | arvestades, et inimõiguste kaitsjad, ajakirjandus, kodanikuühiskonna organisatsioonid, ametiühingud ja uurivad ajakirjanikud on korruptsioonivastases võitluses äärmiselt olulised, kuna hoiavad silma peal riigieelarvel, jälgivad valitsuste ja suurte, eelkõige rahvusvaheliste ettevõtete tegevust ning erakondade rahastamist, omavad suutlikkust suurendavaid oskusi ja oskusteavet ning nõuavad läbipaistvuse ja aruandekohustuse tagamist; arvestades, et organiseeritud kuritegelikud rühmitused, mitteametlikud niiditõmbajad ja riigiasutused võtavad eriti arenguriikides järjest sagedamini sihikule ja ahistavad korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevust kajastavaid ajakirjanikke; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et inimõiguste kaitsjad, ajakirjandus, kodanikuühiskonna organisatsioonid, ametiühingud ja uurivad ajakirjanikud on korruptsioonivastases võitluses äärmiselt olulised, kuna hoiavad silma peal riigieelarvel, jälgivad valitsuste ja suurte, eelkõige rahvusvaheliste ettevõtete tegevust ning erakondade rahastamist, omavad suutlikkust suurendavaid oskusi ja oskusteavet ning nõuavad läbipaistvuse ja aruandekohustuse tagamist; arvestades, et organiseeritud kuritegelikud rühmitused, mitteametlikud niiditõmbajad ja riigiasutused võtavad eriti arenguriikides järjest sagedamini sihikule ja ahistavad korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevust kajastavaid ajakirjanikke;

| R. | arvestades, et vaba ja sõltumatu ajakirjandus ja meedia, nii võrgus kui ka väljaspool seda, on vajalikud selleks, et tagada läbipaistvus ja kontroll võitluseks korruptsiooni vastu, pakkudes platvormi korruptsiooni paljastamiseks ning tagades inimestele ja ühiskonnale juurdepääsu teabele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et vaba ja sõltumatu ajakirjandus ja meedia, nii võrgus kui ka väljaspool seda, on vajalikud selleks, et tagada läbipaistvus ja kontroll võitluseks korruptsiooni vastu, pakkudes platvormi korruptsiooni paljastamiseks ning tagades inimestele ja ühiskonnale juurdepääsu teabele;

| S. | arvestades, et avatud andmed ja avatud valitsus annavad kodanikele õiguse saada juurdepääs teabele valitsussektori eelarvete ja kulude kohta; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et avatud andmed ja avatud valitsus annavad kodanikele õiguse saada juurdepääs teabele valitsussektori eelarvete ja kulude kohta;

| T. | arvestades, et rikkumistest teatamine on korruptsiooni, pettuste, halva juhtimise ja inimõiguste rikkumiste paljastamiseks äärmiselt oluline, kuigi kujutab endast rikkumisest teatanud isiku jaoks suurt ohtu, ning arvestades, et inimesi võib rikkumistest teatamast takistada nii kaitse puudumine kättemaksu eest kui ka teabekontroll, laimu ja valesüüdistusi käsitlevate õigusaktide olemasolu ning rikkumistest teatajate väidete ebapiisav uurimine, ning sageli võib olla ohus nii nende endi kui ka nende perede turvalisus; arvestades, et ELil on kohustus neid kaitsta, kasutades eelkõige kõige tõhusamalt ära selliseid koostöövahendeid nagu demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et rikkumistest teatamine on korruptsiooni, pettuste, halva juhtimise ja inimõiguste rikkumiste paljastamiseks äärmiselt oluline, kuigi kujutab endast rikkumisest teatanud isiku jaoks suurt ohtu, ning arvestades, et inimesi võib rikkumistest teatamast takistada nii kaitse puudumine kättemaksu eest kui ka teabekontroll, laimu ja valesüüdistusi käsitlevate õigusaktide olemasolu ning rikkumistest teatajate väidete ebapiisav uurimine, ning sageli võib olla ohus nii nende endi kui ka nende perede turvalisus; arvestades, et ELil on kohustus neid kaitsta, kasutades eelkõige kõige tõhusamalt ära selliseid koostöövahendeid nagu demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend;

| U. | arvestades, et hädaolukordade ja abi andmisega seotud tegevus loob oma olemuse, asjaomaste meetmete mitmetahulisuse ja meetmeid läbiviivate osalejate mitmekesisuse tõttu korruptsioonivõimalusi, ning arvestades, et nimetatud „võimalused” hõlmavad altkäemaksu, väljapressimist abiorganisatsioonide personalilt ja nende takistamist, aga ka abiorganisatsioonide personali enda rikkumisi, pettust, raamatupidamisdokumentide võltsimist, saadud abi kõrvalesuunamist ning abi vajavate inimeste ärakasutamist, ning suurendavad meeleheidet seoses mistahes riigiasutustega; arvestades, et humanitaarabi seadusevastase omastamise puhul on tegemist rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsise rikkumisega; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et hädaolukordade ja abi andmisega seotud tegevus loob oma olemuse, asjaomaste meetmete mitmetahulisuse ja meetmeid läbiviivate osalejate mitmekesisuse tõttu korruptsioonivõimalusi, ning arvestades, et nimetatud „võimalused” hõlmavad altkäemaksu, väljapressimist abiorganisatsioonide personalilt ja nende takistamist, aga ka abiorganisatsioonide personali enda rikkumisi, pettust, raamatupidamisdokumentide võltsimist, saadud abi kõrvalesuunamist ning abi vajavate inimeste ärakasutamist, ning suurendavad meeleheidet seoses mistahes riigiasutustega; arvestades, et humanitaarabi seadusevastase omastamise puhul on tegemist rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsise rikkumisega;

| V. | arvestades, et 25 % kõikidest Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) alustatud juurdlustest puudutasid kolmandatele riikidele antavat Euroopa välisabi ning nende juurdluste tulemusel saadi tagasi 17,5 miljonit eurot (12); |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 25 % kõikidest Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) alustatud juurdlustest puudutasid kolmandatele riikidele antavat Euroopa välisabi ning nende juurdluste tulemusel saadi tagasi 17,5 miljonit eurot (12);

| W. | arvestades, et arenguriikidele antav ELi abi võib olla kasutu, kui seejuures ei rakendata süsteemi, mis hõlmaks nõuetekohast kontrolli abi saavates riikides, ega teostata täielikku ja sõltumatut järelevalvet vahendite kasutamist juhtiva usaldusväärsuse tagamise süsteemi üle; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et arenguriikidele antav ELi abi võib olla kasutu, kui seejuures ei rakendata süsteemi, mis hõlmaks nõuetekohast kontrolli abi saavates riikides, ega teostata täielikku ja sõltumatut järelevalvet vahendite kasutamist juhtiva usaldusväärsuse tagamise süsteemi üle;

| X. | arvestades, et Euroopa riiklikud pangad (kas ELi asutused, nagu Euroopa Investeerimispank, või kelle osanikest enamus on ELi liikmesriigid, nagu Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank) on olnud väidetavalt seotud korruptsiooniskandaalidega väljapool Euroopa Liitu toimunud tegevuse tõttu; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Euroopa riiklikud pangad (kas ELi asutused, nagu Euroopa Investeerimispank, või kelle osanikest enamus on ELi liikmesriigid, nagu Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank) on olnud väidetavalt seotud korruptsiooniskandaalidega väljapool Euroopa Liitu toimunud tegevuse tõttu;

| Y. | arvestades, et abi rahastajad ja rahvusvahelised finantseerimisasutused, nagu Maailmapank ja Rahvusvaheline Valuutafond, peaksid laenu võtnud riikides edendama tõelisi valitsusreforme ning andma panuse tõhusasse korruptsioonivastasesse võitlusse, samuti kriitiliselt hindama tõendatud korruptsiooniohtu ja inimõiguste halvenemise võimalust seoses struktuurilise kohandamise programmide raames kehtestatud paljude meetmetega (näiteks riigiettevõtete erastamine), ning tegelema selle küsimusega; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et abi rahastajad ja rahvusvahelised finantseerimisasutused, nagu Maailmapank ja Rahvusvaheline Valuutafond, peaksid laenu võtnud riikides edendama tõelisi valitsusreforme ning andma panuse tõhusasse korruptsioonivastasesse võitlusse, samuti kriitiliselt hindama tõendatud korruptsiooniohtu ja inimõiguste halvenemise võimalust seoses struktuurilise kohandamise programmide raames kehtestatud paljude meetmetega (näiteks riigiettevõtete erastamine), ning tegelema selle küsimusega;

| Z. | arvestades, et inimkaubandus sõltub suurel määral ohvrite päritolu-, transiidi- ja sihtriikide valitsuste, haldusaparaatide, õiguskaitseasutuste ning erasektori kõiki tasandeid läbivatest keerukatest korruptsioonivõrgustikest, ning arvestades, et korruptsioon nõrgendab inimkaubanduse vastu võitlejate tegevuse mõju, kuna puudutab ka politseid ja kohtusüsteemi, inimkaubitsejate vahistamise ja vastutuselevõtmise menetlusi ning õigus- ja tunnistajakaitse võimaldamist inimkaubanduse ohvritele; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et inimkaubandus sõltub suurel määral ohvrite päritolu-, transiidi- ja sihtriikide valitsuste, haldusaparaatide, õiguskaitseasutuste ning erasektori kõiki tasandeid läbivatest keerukatest korruptsioonivõrgustikest, ning arvestades, et korruptsioon nõrgendab inimkaubanduse vastu võitlejate tegevuse mõju, kuna puudutab ka politseid ja kohtusüsteemi, inimkaubitsejate vahistamise ja vastutuselevõtmise menetlusi ning õigus- ja tunnistajakaitse võimaldamist inimkaubanduse ohvritele;

| AA. | arvestades, et relvajõudude, kaitsesektori, õiguskaitseasutuste ja rahuvalvejõudude korrumpeerumine ning nendepoolne võimu kuritarvitamine ohustab tõsiselt arenguriikide kodanike elu, füüsilist puutumatust, kaitset, vabadust ning õigusi, ning arvestades, et kaitsesektorit ja kaitsevaldkonna riigihankeid iseloomustab jätkuvalt lubamatult suur korruptsioonitase, kusjuures kõnealused valdkonnad pakuvad riikliku julgeolekuga seonduva salastatuse tõttu eriliselt häid korruptsioonivõimalusi; arvestades, et eriti tähelepanelikult tuleks jälgida turvaseadmete riigihankeid; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et relvajõudude, kaitsesektori, õiguskaitseasutuste ja rahuvalvejõudude korrumpeerumine ning nendepoolne võimu kuritarvitamine ohustab tõsiselt arenguriikide kodanike elu, füüsilist puutumatust, kaitset, vabadust ning õigusi, ning arvestades, et kaitsesektorit ja kaitsevaldkonna riigihankeid iseloomustab jätkuvalt lubamatult suur korruptsioonitase, kusjuures kõnealused valdkonnad pakuvad riikliku julgeolekuga seonduva salastatuse tõttu eriliselt häid korruptsioonivõimalusi; arvestades, et eriti tähelepanelikult tuleks jälgida turvaseadmete riigihankeid;

| AB. | arvestades, et viimase kahekümne aasta jooksul on nii avaliku kui ka erasektori toimijad hakanud järjest rohkem kasutama sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete teenuseid, ning arvestades, et nimetatud ettevõtted on oma tegevuse iseloomu tõttu eriti korruptsioonialtid, samuti on neid süüdistatud inimõiguste tõsistes rikkumistes, kusjuures valdavalt tegutsevad nad sellistes valdkondades, kus puuduvad ranged eeskirjad ja relvajõududele kehtestatud tavapärane aruandluskohustus üldsuse ees; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et viimase kahekümne aasta jooksul on nii avaliku kui ka erasektori toimijad hakanud järjest rohkem kasutama sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete teenuseid, ning arvestades, et nimetatud ettevõtted on oma tegevuse iseloomu tõttu eriti korruptsioonialtid, samuti on neid süüdistatud inimõiguste tõsistes rikkumistes, kusjuures valdavalt tegutsevad nad sellistes valdkondades, kus puuduvad ranged eeskirjad ja relvajõududele kehtestatud tavapärane aruandluskohustus üldsuse ees;

| AC. | arvestades, et ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni IV ja V peatükis käsitletud vastastikuse õigusabi ja vara tagasivõitmise mehhanismide rakendamine, kasutamine ja tulemuslikkus on konventsiooni osalisriikide seas endiselt madal, ning arvestades, et asjaomased osalisriigid ei ole veel täielikult täitnud konventsiooni nimetatud peatükkides (vastavalt „Rahvusvaheline koostöö” ja „Vara tagasivõitmine”) sisalduvaid rahvusvahelise koostöö kohustusi, täpsemalt vastastikuse õigusabi kohustust, mida käsitletakse ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni artiklis 46; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni IV ja V peatükis käsitletud vastastikuse õigusabi ja vara tagasivõitmise mehhanismide rakendamine, kasutamine ja tulemuslikkus on konventsiooni osalisriikide seas endiselt madal, ning arvestades, et asjaomased osalisriigid ei ole veel täielikult täitnud konventsiooni nimetatud peatükkides (vastavalt „Rahvusvaheline koostöö” ja „Vara tagasivõitmine”) sisalduvaid rahvusvahelise koostöö kohustusi, täpsemalt vastastikuse õigusabi kohustust, mida käsitletakse ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni artiklis 46;

| AD. | arvestades, et ülemaailmse tavarelvade ja laskemoonaga kauplemise vähene reguleerimine ja läbipaistmatus põhjustab konflikte, korruptsiooni, vaesust, inimõiguste rikkumisi ja karistamatust; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et ülemaailmse tavarelvade ja laskemoonaga kauplemise vähene reguleerimine ja läbipaistmatus põhjustab konflikte, korruptsiooni, vaesust, inimõiguste rikkumisi ja karistamatust;

| AE. | arvestades, et arenenud riikide, sh ELi liikmesriikide teatavad ettevõtjad, juristid, finantseerimisasutused ja riigiametnikud on arenguriikides levinud massilises korruptsioonis enamasti kaassüüdlased ja isegi -abilised, ning arvestades, et asjaomased asutused ja suurettevõtted on töötanud rahapesu tõkestamist käsitlevaid ELi ja rahvusvahelisi eeskirju jultunult eirates välja võimalused arenenud ja arenguriikide korruptsioonist saadud raha pesemiseks, läbipaistmatute struktuuride loomiseks ja varade peitmiseks pangasaladusega kaitstud jurisdiktsioonidesse; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et arenenud riikide, sh ELi liikmesriikide teatavad ettevõtjad, juristid, finantseerimisasutused ja riigiametnikud on arenguriikides levinud massilises korruptsioonis enamasti kaassüüdlased ja isegi -abilised, ning arvestades, et asjaomased asutused ja suurettevõtted on töötanud rahapesu tõkestamist käsitlevaid ELi ja rahvusvahelisi eeskirju jultunult eirates välja võimalused arenenud ja arenguriikide korruptsioonist saadud raha pesemiseks, läbipaistmatute struktuuride loomiseks ja varade peitmiseks pangasaladusega kaitstud jurisdiktsioonidesse;

| AF. | arvestades, et korruptsiooni vastu võitlemise poliitika inimõigustepõhine käsitus aitab suurendada üldsuse teadlikkust sellest, et korruptsioon ei mõjuta ainult riiklikke vahendeid, vaid ka kodanike individuaalseid õigusi ja võimalusi; arvestades, et rahvusvaheliste korruptsioonivastase võitluse ja inimõigusliikumiste tihe seotus tõstab üldsuse teadlikkust ja soovi avatuse, aruandluse ja õigluse järele, ning arvestades, et korruptsioonijuhtumite ja inimõiguste rikkumiste seostamine loob uusi tegevusvõimalusi, eriti juhul, kus korruptsiooni tõkestamiseks saab kasutada inimõiguste austamise jälgimiseks kasutatavaid olemasolevaid riiklikke, piirkondlikke ja rahvusvahelisi mehhanisme; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et korruptsiooni vastu võitlemise poliitika inimõigustepõhine käsitus aitab suurendada üldsuse teadlikkust sellest, et korruptsioon ei mõjuta ainult riiklikke vahendeid, vaid ka kodanike individuaalseid õigusi ja võimalusi; arvestades, et rahvusvaheliste korruptsioonivastase võitluse ja inimõigusliikumiste tihe seotus tõstab üldsuse teadlikkust ja soovi avatuse, aruandluse ja õigluse järele, ning arvestades, et korruptsioonijuhtumite ja inimõiguste rikkumiste seostamine loob uusi tegevusvõimalusi, eriti juhul, kus korruptsiooni tõkestamiseks saab kasutada inimõiguste austamise jälgimiseks kasutatavaid olemasolevaid riiklikke, piirkondlikke ja rahvusvahelisi mehhanisme;

Sise- ja välispoliitika sidusus

| 1. | on veendunud, et EList saab korruptsioonivastase võitluse usutav ja mõjukas juht ainult siis, kui ta suudab pädevalt tegeleda organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu probleemidega oma territooriumil; peab sellega seoses kiiduväärseks komisjoni avaldatavat ELi korruptsioonivastase võitluse aruannet; avaldab lootust, et kui komisjon teeb liikmesriikides kindlaks need valdkonnad, kus korruptsioonioht on kõige suurem, aitab see tõhustada korruptsioonivastase võitluse vallas tehtavaid jõupingutusi, hõlbustada parimate tavade vahetamist, määrata kindlaks ELis valitsevad suundumused ning soodustada vastastikust õppimist ning ELi ja rahvusvaheliste kohustuste järjest paremat täitmist; kutsub komisjoni üles esitama korruptsioonivastase võitluse vallas ELi poliitilisi algatusi, nagu ELi korruptsioonivastase võitluse tegevuskava; |
| --- | --- |

1.

on veendunud, et EList saab korruptsioonivastase võitluse usutav ja mõjukas juht ainult siis, kui ta suudab pädevalt tegeleda organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu probleemidega oma territooriumil; peab sellega seoses kiiduväärseks komisjoni avaldatavat ELi korruptsioonivastase võitluse aruannet; avaldab lootust, et kui komisjon teeb liikmesriikides kindlaks need valdkonnad, kus korruptsioonioht on kõige suurem, aitab see tõhustada korruptsioonivastase võitluse vallas tehtavaid jõupingutusi, hõlbustada parimate tavade vahetamist, määrata kindlaks ELis valitsevad suundumused ning soodustada vastastikust õppimist ning ELi ja rahvusvaheliste kohustuste järjest paremat täitmist; kutsub komisjoni üles esitama korruptsioonivastase võitluse vallas ELi poliitilisi algatusi, nagu ELi korruptsioonivastase võitluse tegevuskava;

| 2. | väljendab sellega seoses heameelt selle üle, et toimuvad uued läbirääkimised hoiuste intresside maksustamise direktiivi üle, mille eesmärk on lõpetada tulemuslikult pangasaladuse hoidmine; on seisukohal, et korruptsioonivastase võitluse eeltingimus nii ELis kui ka kolmandates riikides on äriühingute ja usaldusfondide registreid käsitleva reguleerimise ja sellealase läbipaistvuse parandamine kõikides ELi liikmesriikides; on veendunud, et ELi eeskirjadega tuleks kehtestada kohustus registreerida kõik õiguslikud struktuurid ja nende tegelike tulusaajate andmed, kusjuures need andmed tuleks avaldada internetis, elektrooniliselt märgistatud ja otsinguid võimaldaval kujul, et nendele oleks võimalik tasuta juurde pääseda; |
| --- | --- |

2.

väljendab sellega seoses heameelt selle üle, et toimuvad uued läbirääkimised hoiuste intresside maksustamise direktiivi üle, mille eesmärk on lõpetada tulemuslikult pangasaladuse hoidmine; on seisukohal, et korruptsioonivastase võitluse eeltingimus nii ELis kui ka kolmandates riikides on äriühingute ja usaldusfondide registreid käsitleva reguleerimise ja sellealase läbipaistvuse parandamine kõikides ELi liikmesriikides; on veendunud, et ELi eeskirjadega tuleks kehtestada kohustus registreerida kõik õiguslikud struktuurid ja nende tegelike tulusaajate andmed, kusjuures need andmed tuleks avaldada internetis, elektrooniliselt märgistatud ja otsinguid võimaldaval kujul, et nendele oleks võimalik tasuta juurde pääseda;

| 3. | on seisukohal, et EL peaks võtma eeskujuks USA, kus kiideti 2012. aastal heaks Sergei Magnitski juhtumi eest vastutavaid isikuid käsitlev seadus (Sergei Magnitsky Rule of Law Accountability Act), ning võtma ELi tasandil vastu sarnase õigusakti, millega luua sümboolne ja koordineeriv tegevusraamistik, mille abil luuakse seosed korruptsiooni ja inimõiguste rikkumiste vahel; palub seetõttu, et nõukogu võtaks vastu otsuse koostada ELi ühisnimekiri ametnikest, kes on seotud Sergei Magnitski surma, sellele järgnenud kohtuliku kinnimätsimise ning tema perekonna jätkuva ja pideva tagakiusamisega; lisab, et nõukogu kõnealuse otsusega tuleks nendele ametnikele kehtestada sihipärased sanktsioonid (näiteks kogu ELi hõlmav viisakeeld ning kõikide nende või nende lähimate perekonnaliikmete poolt Euroopa Liidus hoiustatava finantsvara külmutamine); kutsub komisjoni üles töötama välja tegevuskava, et luua mehhanism, mille abil koostada nimekirjad kolmandate riikide ametnikest (sh politseinikud, prokurörid ja kohtunikud), kes on seotud inimõiguste tõsiste rikkumistega ning rikkumistest teatajate, korruptsiooni kajastavate ajakirjanike või inimõiguste aktivistide vastu suunatud kohtulike manipulatsioonidega kolmandates riikides, ning kehtestada neile sarnased sihipärased sanktsioonid; rõhutab, et kõnealusesse nimekirja kandmise kriteeriumid peaksid põhinema hästi dokumenteeritud, kattuvatel ja sõltumatutel allikatel ning veenvatel asitõenditel, kusjuures asjaomastele isikutele tuleb võimaldada ka õiguskaitse võimalus; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et EL peaks võtma eeskujuks USA, kus kiideti 2012. aastal heaks Sergei Magnitski juhtumi eest vastutavaid isikuid käsitlev seadus (Sergei Magnitsky Rule of Law Accountability Act), ning võtma ELi tasandil vastu sarnase õigusakti, millega luua sümboolne ja koordineeriv tegevusraamistik, mille abil luuakse seosed korruptsiooni ja inimõiguste rikkumiste vahel; palub seetõttu, et nõukogu võtaks vastu otsuse koostada ELi ühisnimekiri ametnikest, kes on seotud Sergei Magnitski surma, sellele järgnenud kohtuliku kinnimätsimise ning tema perekonna jätkuva ja pideva tagakiusamisega; lisab, et nõukogu kõnealuse otsusega tuleks nendele ametnikele kehtestada sihipärased sanktsioonid (näiteks kogu ELi hõlmav viisakeeld ning kõikide nende või nende lähimate perekonnaliikmete poolt Euroopa Liidus hoiustatava finantsvara külmutamine); kutsub komisjoni üles töötama välja tegevuskava, et luua mehhanism, mille abil koostada nimekirjad kolmandate riikide ametnikest (sh politseinikud, prokurörid ja kohtunikud), kes on seotud inimõiguste tõsiste rikkumistega ning rikkumistest teatajate, korruptsiooni kajastavate ajakirjanike või inimõiguste aktivistide vastu suunatud kohtulike manipulatsioonidega kolmandates riikides, ning kehtestada neile sarnased sihipärased sanktsioonid; rõhutab, et kõnealusesse nimekirja kandmise kriteeriumid peaksid põhinema hästi dokumenteeritud, kattuvatel ja sõltumatutel allikatel ning veenvatel asitõenditel, kusjuures asjaomastele isikutele tuleb võimaldada ka õiguskaitse võimalus;

Välisabi ning riigieelarvete alane aruandlus ja läbipaistvus

| 4. | toetab täielikult ELi võetud kohustust järgida arengupoliitikas ja igakülgselt arvesse võtta demokraatliku omavastutuse kontseptsiooni, st kodanike tulemuslikku ja täielikku kaasamist arengustrateegiate ning rahastajate ja partnerriikide valitsuste poliitika kujundamisse, rakendamisse ja jälgimisse; on arvamusel, et sellise poliitikaga toetatakse programmi abisaajate kaasamist ja aidatakse korruptsioonivastase võitluse raames kaasa paremale järelevalvele ja aruandlusele; ergutab komisjoni ja liikmesriike kohaldama põhimõtet seada arenguabi programmide tingimuseks rahvusvaheliste korruptsioonivastaste eeskirjade järgimise ning lisama korruptsioonivastase klausli riigihankelepingutesse, nagu on soovitanud OECD; nõuab, et komisjon aitaks jätkuvalt kaasa abi suurele läbipaistvusele digitaalsel, masinloetaval kujul, ning kasutaks ühiseid norme, et tagada võrreldavus nii teiste rahastajate tegevusega kui ka konkreetselt abi saavate riikide valitsuste vajadustega; |
| --- | --- |

4.

toetab täielikult ELi võetud kohustust järgida arengupoliitikas ja igakülgselt arvesse võtta demokraatliku omavastutuse kontseptsiooni, st kodanike tulemuslikku ja täielikku kaasamist arengustrateegiate ning rahastajate ja partnerriikide valitsuste poliitika kujundamisse, rakendamisse ja jälgimisse; on arvamusel, et sellise poliitikaga toetatakse programmi abisaajate kaasamist ja aidatakse korruptsioonivastase võitluse raames kaasa paremale järelevalvele ja aruandlusele; ergutab komisjoni ja liikmesriike kohaldama põhimõtet seada arenguabi programmide tingimuseks rahvusvaheliste korruptsioonivastaste eeskirjade järgimise ning lisama korruptsioonivastase klausli riigihankelepingutesse, nagu on soovitanud OECD; nõuab, et komisjon aitaks jätkuvalt kaasa abi suurele läbipaistvusele digitaalsel, masinloetaval kujul, ning kasutaks ühiseid norme, et tagada võrreldavus nii teiste rahastajate tegevusega kui ka konkreetselt abi saavate riikide valitsuste vajadustega;

| 5. | rõhutab, et selleks, et kombineeritud vahendite kasutamine tagaks arenguabi rahastamise suurema tõhususe, tuleb nende vahendite haldamine läbi vaadata eesmärgiga kindlustada projektide valikukriteeriumide suurem läbipaistvus ning aruandlus ühiskonna ees tervikuna; tuletab meelde, et kui kehtestatakse piisav arv projektide valiku, järelevalve ja hindamise miinimumnõudeid, võib see parandada võrreldavust ja anda ühtse aluse toimingute tõhusust käsitleva teabe kogumisele; märgib, et selleks et õigustada kombineeritud vahendite kasutamist abiressursina tuleks projektide edenemisest ja arengule avaldatavast mõjust süstemaatiliselt aru anda mitte ainult rahastajatele ja asjaomastele Euroopa finantseerimisasutustele, vaid ka üldsusele; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et selleks, et kombineeritud vahendite kasutamine tagaks arenguabi rahastamise suurema tõhususe, tuleb nende vahendite haldamine läbi vaadata eesmärgiga kindlustada projektide valikukriteeriumide suurem läbipaistvus ning aruandlus ühiskonna ees tervikuna; tuletab meelde, et kui kehtestatakse piisav arv projektide valiku, järelevalve ja hindamise miinimumnõudeid, võib see parandada võrreldavust ja anda ühtse aluse toimingute tõhusust käsitleva teabe kogumisele; märgib, et selleks et õigustada kombineeritud vahendite kasutamist abiressursina tuleks projektide edenemisest ja arengule avaldatavast mõjust süstemaatiliselt aru anda mitte ainult rahastajatele ja asjaomastele Euroopa finantseerimisasutustele, vaid ka üldsusele;

| 6. | on seisukohal, et komisjon peaks kehtestama ELi rahastatud projektide rakendamisel kasutatavatele hankeprotsessidele võimalikult kõrged usaldusväärsuse nõuded, tagades eelkõige kohaliku tasandi organisatsioonide parema juurdepääsu hankemenetlustele; rõhutab, et laiem osalejate ring, mis koosneb nendest, keda pakkumismenetlus mõjutab (näiteks maaomanike ühendused või ebasoodsas olukorras olevad rühmad), tuleb hankemenetluste inimõigustepõhisele käsitusele ainult kasuks; on arvamusel, et inimõigustepõhise lähenemisviisi järgimine hangetes ergutab ühtlasi ametiasutusi aitama ebasoodsas olukorras olevatel rühmadel hankeprotsessides osaleda ning laiendama hankemenetlustes kasutatavaid ettevõtete hindamise kriteeriume; tuletab meelde, et ELi vahendite nõuetekohase kasutamise kontrollimise seisukohast on äärmiselt oluline teostada koostöös kodanikuühiskonnaga järelevalvet projektide tulemuste üle ning võtta kohalikud ametiasutused vastutusele; nõuab tungivalt, et komisjon ei sõlmiks projektilepinguid selliste ettevõtetega, mille tegelikud tulusaajad ei ole teada või mille struktuur võimaldab siirdehindade lihtsat kasutamist; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et komisjon peaks kehtestama ELi rahastatud projektide rakendamisel kasutatavatele hankeprotsessidele võimalikult kõrged usaldusväärsuse nõuded, tagades eelkõige kohaliku tasandi organisatsioonide parema juurdepääsu hankemenetlustele; rõhutab, et laiem osalejate ring, mis koosneb nendest, keda pakkumismenetlus mõjutab (näiteks maaomanike ühendused või ebasoodsas olukorras olevad rühmad), tuleb hankemenetluste inimõigustepõhisele käsitusele ainult kasuks; on arvamusel, et inimõigustepõhise lähenemisviisi järgimine hangetes ergutab ühtlasi ametiasutusi aitama ebasoodsas olukorras olevatel rühmadel hankeprotsessides osaleda ning laiendama hankemenetlustes kasutatavaid ettevõtete hindamise kriteeriume; tuletab meelde, et ELi vahendite nõuetekohase kasutamise kontrollimise seisukohast on äärmiselt oluline teostada koostöös kodanikuühiskonnaga järelevalvet projektide tulemuste üle ning võtta kohalikud ametiasutused vastutusele; nõuab tungivalt, et komisjon ei sõlmiks projektilepinguid selliste ettevõtetega, mille tegelikud tulusaajad ei ole teada või mille struktuur võimaldab siirdehindade lihtsat kasutamist;

| 7. | nõuab tungivalt, et EL suurendaks läbipaistvust, toetades võetud abikohustuste jälgimise ülemaailmse süsteemi loomist selleks, et doonorriigid peaksid kinni abilubadustest ning annaksid aru toetatavatest projektidest, asutustest ja rühmadest; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et EL suurendaks läbipaistvust, toetades võetud abikohustuste jälgimise ülemaailmse süsteemi loomist selleks, et doonorriigid peaksid kinni abilubadustest ning annaksid aru toetatavatest projektidest, asutustest ja rühmadest;

| 8. | tuletab sellele lisaks meelde, et ELi rahastatavate projektide rakendamisel tuleb ennetada ebaausaid võtteid, nagu projektikulude ülepaisutamine, maksete tegemine fiktiivsetele projektidele ja töötajatele, majandus- ja/või tööstuskompensatsioonide ebakohane ja korruptiivne kasutamine, riiklike vahendite selge varastamine, reisikulude ülepaisutamine ja altkäemaksud; kordab seetõttu vajadust jälgida kogu ELi poolse rahastamise protsessi, sh poliitikakujundamist ja reguleerimist, planeerimist ja eelarvestamist, rahastamist, rahaülekandeid, juhtimist ja programmide arendamist, pakkumis- ja hankemenetlusi, ehitust, käitamist ja hooldust ning teenuste eest maksmist; |
| --- | --- |

8.

tuletab sellele lisaks meelde, et ELi rahastatavate projektide rakendamisel tuleb ennetada ebaausaid võtteid, nagu projektikulude ülepaisutamine, maksete tegemine fiktiivsetele projektidele ja töötajatele, majandus- ja/või tööstuskompensatsioonide ebakohane ja korruptiivne kasutamine, riiklike vahendite selge varastamine, reisikulude ülepaisutamine ja altkäemaksud; kordab seetõttu vajadust jälgida kogu ELi poolse rahastamise protsessi, sh poliitikakujundamist ja reguleerimist, planeerimist ja eelarvestamist, rahastamist, rahaülekandeid, juhtimist ja programmide arendamist, pakkumis- ja hankemenetlusi, ehitust, käitamist ja hooldust ning teenuste eest maksmist;

| 9. | teeb komisjonile ettepaneku avalikustada OLAFi aruandlussüsteemi seoses riigihangetes osalejate ja ELi abi saajate poolse ELi vahendite väärkasutamisest teatamisega, ning koostada poliitilised suunised selle kohta, kuidas menetleda rikkumistest teatajate käest saadud teavet selliste rikkumiste kohta kolmandates riikides, et võimaldada nõuetekohaste järelmeetmete võtmist, tagasisidet ja rikkumistest teatajate kaitsmist kättemaksu eest, kusjuures erilist tähelepanu tuleks pöörata kõige kaitsetumate elanikerühmade, eriti naiste olukorrale paljudes arenguriikides, kuna sageli on korruptsiooni ohvrid just naised, kes teevad selle paljastamise nimel koostööd, kuid satuvad siis sellise abi tõttu haavatavamasse olukorda ja muutuvad tagakiusamise objektiks; |
| --- | --- |

9.

teeb komisjonile ettepaneku avalikustada OLAFi aruandlussüsteemi seoses riigihangetes osalejate ja ELi abi saajate poolse ELi vahendite väärkasutamisest teatamisega, ning koostada poliitilised suunised selle kohta, kuidas menetleda rikkumistest teatajate käest saadud teavet selliste rikkumiste kohta kolmandates riikides, et võimaldada nõuetekohaste järelmeetmete võtmist, tagasisidet ja rikkumistest teatajate kaitsmist kättemaksu eest, kusjuures erilist tähelepanu tuleks pöörata kõige kaitsetumate elanikerühmade, eriti naiste olukorrale paljudes arenguriikides, kuna sageli on korruptsiooni ohvrid just naised, kes teevad selle paljastamise nimel koostööd, kuid satuvad siis sellise abi tõttu haavatavamasse olukorda ja muutuvad tagakiusamise objektiks;

| 10. | rõhutab, et EL peab toonitama osalemisõiguse ja teabesaamisõiguse rakendamise ning avaliku sektori aruandlusmehhanismide, näiteks avatud andmete olulisust demokraatia aluspõhimõtetena – seda tuleb teha kõikidel kolmandate riikidega peetavatel aruteluplatvormidel, sh kahepoolsete suhete raames ja kõige kõrgemal tasandil; rõhutab, et sellega seoses on äärmiselt oluline ajakirjandus- ja meediavabadus nii internetis kui ka muudes kanalites; teeb ELile ettepaneku rahastada kolmandates riikides ja eriti demokratiseerimisjärgus olevates riikides projekte, mille eesmärk on toetada nimetatud põhimõtete jõustamist, et tagada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ning kodanikuühiskonna, eriti inimõiguste kaitsjate, ametiühingute, naiste ja eeskätt haavatavate rühmade kaasamine nendesse protsessidesse, ning aidata töötada välja sellised seadused, mis võimaldavad rikkumistest teatajaid tulemuslikult kaitsta; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et EL peab toonitama osalemisõiguse ja teabesaamisõiguse rakendamise ning avaliku sektori aruandlusmehhanismide, näiteks avatud andmete olulisust demokraatia aluspõhimõtetena – seda tuleb teha kõikidel kolmandate riikidega peetavatel aruteluplatvormidel, sh kahepoolsete suhete raames ja kõige kõrgemal tasandil; rõhutab, et sellega seoses on äärmiselt oluline ajakirjandus- ja meediavabadus nii internetis kui ka muudes kanalites; teeb ELile ettepaneku rahastada kolmandates riikides ja eriti demokratiseerimisjärgus olevates riikides projekte, mille eesmärk on toetada nimetatud põhimõtete jõustamist, et tagada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ning kodanikuühiskonna, eriti inimõiguste kaitsjate, ametiühingute, naiste ja eeskätt haavatavate rühmade kaasamine nendesse protsessidesse, ning aidata töötada välja sellised seadused, mis võimaldavad rikkumistest teatajaid tulemuslikult kaitsta;

| 11. | märgib sellega seoses, et EL peab näitama oma tegevusega eeskuju; kordab, et EL ja selle liikmesriigid peaksid osalema aktiivselt rahvusvahelistes suurema eelarvealase läbipaistvuse algatustes (näiteks avatud valitsuse partnerlus, avatud eelarve algatus ja rahvusvahelise abi läbipaistvuse algatus), et ergutada ka partnerriike end samaväärsel moel siduma, kuna see on rahvusvaheliste inimõigustealaste standardite seisukohast hädavajalik; |
| --- | --- |

11.

märgib sellega seoses, et EL peab näitama oma tegevusega eeskuju; kordab, et EL ja selle liikmesriigid peaksid osalema aktiivselt rahvusvahelistes suurema eelarvealase läbipaistvuse algatustes (näiteks avatud valitsuse partnerlus, avatud eelarve algatus ja rahvusvahelise abi läbipaistvuse algatus), et ergutada ka partnerriike end samaväärsel moel siduma, kuna see on rahvusvaheliste inimõigustealaste standardite seisukohast hädavajalik;

| 12. | palub komisjonil teha ettepanek laiendada inimõiguste kaitsjaid käsitlevates ELi suunistes inimõiguste kaitsjate määratlust, et hõlmata ka korruptsioonivastase võitluse aktivistid, uurivad ajakirjanikud ja eriti rikkumistest teadaandjad; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil teha ettepanek laiendada inimõiguste kaitsjaid käsitlevates ELi suunistes inimõiguste kaitsjate määratlust, et hõlmata ka korruptsioonivastase võitluse aktivistid, uurivad ajakirjanikud ja eriti rikkumistest teadaandjad;

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et kuna EL on maailmas juhtiv rahastaja, peaks ta järjest enam lähtuma hiljutistest suundumustest, mille puhul ELi välisabi andmine seoti eelarvereformidega, et saavutada suurem läbipaistvus, andmete parem kättesaadavus ja osalemisprotsesside kaasavus, kusjuures selles valdkonnas järgitavaid põhimõtteid tuleks ühtlustada teiste rahastajatega; on arvamusel, et EL peaks abi saavate riikide valitsustele kehtestama stiimulipõhise lähenemisviisiga selged ja avalikud võrdlusalused ja kriteeriumid, pakkudes koolitust või tehnilist abi, et nad avaksid oma eelarvemenetlused ja teeksid jõupingutusi läbipaistvuse, üldsuse osalemise ja järelevalve aspektides; nõuab tungivalt, et EL edendaks ja toetaks arenguriikides järelevalveorganite, sh parlamentide, kontrollikodade, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja meedia jaoks soodsa keskkonna loomist, et nad saaksid täita oma põhiülesandeid ja võidelda seeläbi korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu sellele, et kuna EL on maailmas juhtiv rahastaja, peaks ta järjest enam lähtuma hiljutistest suundumustest, mille puhul ELi välisabi andmine seoti eelarvereformidega, et saavutada suurem läbipaistvus, andmete parem kättesaadavus ja osalemisprotsesside kaasavus, kusjuures selles valdkonnas järgitavaid põhimõtteid tuleks ühtlustada teiste rahastajatega; on arvamusel, et EL peaks abi saavate riikide valitsustele kehtestama stiimulipõhise lähenemisviisiga selged ja avalikud võrdlusalused ja kriteeriumid, pakkudes koolitust või tehnilist abi, et nad avaksid oma eelarvemenetlused ja teeksid jõupingutusi läbipaistvuse, üldsuse osalemise ja järelevalve aspektides; nõuab tungivalt, et EL edendaks ja toetaks arenguriikides järelevalveorganite, sh parlamentide, kontrollikodade, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja meedia jaoks soodsa keskkonna loomist, et nad saaksid täita oma põhiülesandeid ja võidelda seeläbi korruptsiooni vastu;

| 14. | juhib teisest küljest tähelepanu asjaolule, et EL peaks kasutama süvendatud partnerlussuhete raamistikku selleks, et avaldada survet ulatuslikust korruptsioonist mõjutatud riikidele, et nad teostaksid reforme eelmainitud põhimõtete rakendamiseks; on arvamusel, et EL peaks reformide vajalikkust esile tõstma nähtava ja läbipaistva poliitilise dialoogi, surve ja koostöö abil ning rakendama piisavaid ja laialdasi seiremehhanisme; on seisukohal, et EL peaks mõistma avalikult hukka selliste seaduste jõustamise, millega piiratakse meediavabadust ja kodanikuühiskonna tegevust, mis on aruandluse nurgakivi, samuti peaks EL koostama strateegia asjaomaste riikidega suhete korrigeerimiseks, et toetada reforme nähtaval viisil; rõhutab, et kolmandate riikidega sõlmitavates lepingutes on vaja selgelt määratletud ja järgitavaid inimõigusklausleid, mis võimaldaksid inimõiguste jämeda rikkumise korral partnerluslepingu peatada; |
| --- | --- |

14.

juhib teisest küljest tähelepanu asjaolule, et EL peaks kasutama süvendatud partnerlussuhete raamistikku selleks, et avaldada survet ulatuslikust korruptsioonist mõjutatud riikidele, et nad teostaksid reforme eelmainitud põhimõtete rakendamiseks; on arvamusel, et EL peaks reformide vajalikkust esile tõstma nähtava ja läbipaistva poliitilise dialoogi, surve ja koostöö abil ning rakendama piisavaid ja laialdasi seiremehhanisme; on seisukohal, et EL peaks mõistma avalikult hukka selliste seaduste jõustamise, millega piiratakse meediavabadust ja kodanikuühiskonna tegevust, mis on aruandluse nurgakivi, samuti peaks EL koostama strateegia asjaomaste riikidega suhete korrigeerimiseks, et toetada reforme nähtaval viisil; rõhutab, et kolmandate riikidega sõlmitavates lepingutes on vaja selgelt määratletud ja järgitavaid inimõigusklausleid, mis võimaldaksid inimõiguste jämeda rikkumise korral partnerluslepingu peatada;

| 15. | toetab läbipaistvuse suurendamist Euroopa avaliku sektori rahaliste vahendite investeerimist puudutavate otsuste tegemisel, nimelt Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) projektides, millel võib olla kahjulik mõju inimõigustele; nõuab tungivalt, et EIP ja EBRD tugevdaksid oma pettuse- ja korruptsioonivastaseid meetmeid, et tagada väljapoole Euroopa Liitu tehtavate investeeringute täielik läbipaistvus; rõhutab, et EIP ja EBRD peavad kinnitama oma tahet vältida riskantseid, eelkõige finantsvahendajate kaudu tehtavaid investeeringuid ning lisaks hoolsuskohustuse täitmisele kõigi oma klientide tegevuse jälgimisel inimõiguste ja aususe seisukohast võtma omaks riskipõhise lähenemisviisi ja parandama toetatavate projektide mõju hindamist inimõiguste valdkonnas; on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata üldsuse osaluse tagamisele, samuti tasuta ja teavitatud eelnevale konsulteerimisele asjaomaste kogukondadega kõigis rahastatavate projektide kavandamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise etappides; nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid ja komisjon kasutaksid EIP ainukeste liikmete ja EBRD juhtivate aktsionäridena oma mõjuvõimu, et aidata kaasa nende institutsioonide ulatuslikule reformimisele, eesmärgiga tagada suurem demokraatlik järelevalve nende otsuste ja aruandekohustuse üle; |
| --- | --- |

15.

toetab läbipaistvuse suurendamist Euroopa avaliku sektori rahaliste vahendite investeerimist puudutavate otsuste tegemisel, nimelt Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) projektides, millel võib olla kahjulik mõju inimõigustele; nõuab tungivalt, et EIP ja EBRD tugevdaksid oma pettuse- ja korruptsioonivastaseid meetmeid, et tagada väljapoole Euroopa Liitu tehtavate investeeringute täielik läbipaistvus; rõhutab, et EIP ja EBRD peavad kinnitama oma tahet vältida riskantseid, eelkõige finantsvahendajate kaudu tehtavaid investeeringuid ning lisaks hoolsuskohustuse täitmisele kõigi oma klientide tegevuse jälgimisel inimõiguste ja aususe seisukohast võtma omaks riskipõhise lähenemisviisi ja parandama toetatavate projektide mõju hindamist inimõiguste valdkonnas; on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata üldsuse osaluse tagamisele, samuti tasuta ja teavitatud eelnevale konsulteerimisele asjaomaste kogukondadega kõigis rahastatavate projektide kavandamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise etappides; nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid ja komisjon kasutaksid EIP ainukeste liikmete ja EBRD juhtivate aktsionäridena oma mõjuvõimu, et aidata kaasa nende institutsioonide ulatuslikule reformimisele, eesmärgiga tagada suurem demokraatlik järelevalve nende otsuste ja aruandekohustuse üle;

| 16. | on arvamusel, et rahvusvahelised finantseerimisasutused, nagu Rahvusvaheline Valuutafond ja Maailmapanga Grupp, peaksid laenu võtvatele riikidele struktuurilise kohandamise programmide raames pakutavate meetmete puhul läbi viima korruptsiooniohu hinnangu ja hindama meetmete mõju inimõigustele; on seisukohal, et struktuurilise kohandamise programmidega peaks alati kaasnema reformid parema valitsemistava ja suurema läbipaistvuse saavutamiseks; kordab, et programmide rakendamise jälgimiseks tuleks kasutada asjakohaseid, piisavalt rahastatud ja sõltumatuid järelevalvesüsteeme, ning viia läbi korrapäraseid auditeid ja uurimisi; lisab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata maa hõivamisele, sundväljatõstmistele, kaitsealastele riigihangetele, eraldi kaitse-eelarvetele ning sõjalise ja poolsõjalise tegevuse rahastamisele laenu võtvates riikides; kutsub ELi liikmesriike üles kasutama Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga liikmetena oma mõjuvõimu, et saavutada struktuurilise kohandamise programmide ja muude rahastamisprogrammide üle peetavatel läbirääkimistel suurem läbipaistvus ja ulatuslikumate kaasamismehhanismide kasutamine ning tagada parem demokraatlik järelevalve nimetatud organisatsioonide otsuste ja aruandekohustuse üle; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et rahvusvahelised finantseerimisasutused, nagu Rahvusvaheline Valuutafond ja Maailmapanga Grupp, peaksid laenu võtvatele riikidele struktuurilise kohandamise programmide raames pakutavate meetmete puhul läbi viima korruptsiooniohu hinnangu ja hindama meetmete mõju inimõigustele; on seisukohal, et struktuurilise kohandamise programmidega peaks alati kaasnema reformid parema valitsemistava ja suurema läbipaistvuse saavutamiseks; kordab, et programmide rakendamise jälgimiseks tuleks kasutada asjakohaseid, piisavalt rahastatud ja sõltumatuid järelevalvesüsteeme, ning viia läbi korrapäraseid auditeid ja uurimisi; lisab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata maa hõivamisele, sundväljatõstmistele, kaitsealastele riigihangetele, eraldi kaitse-eelarvetele ning sõjalise ja poolsõjalise tegevuse rahastamisele laenu võtvates riikides; kutsub ELi liikmesriike üles kasutama Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga liikmetena oma mõjuvõimu, et saavutada struktuurilise kohandamise programmide ja muude rahastamisprogrammide üle peetavatel läbirääkimistel suurem läbipaistvus ja ulatuslikumate kaasamismehhanismide kasutamine ning tagada parem demokraatlik järelevalve nimetatud organisatsioonide otsuste ja aruandekohustuse üle;

| 17. | palub, et kahe- ja mitmepoolsed finantseerimisasutused, nagu Maailmapanga Grupp, Rahvusvaheline Valuutafond, piirkondlikud arengupangad, ekspordikrediidi agentuurid ja erasektori pangad, nõuaksid, et mäetööstusega tegelevad ettevõtted ja valitsused täidaksid maksete avalikustamise nõudeid ja/või mäetööstuse läbipaistvuse algatuses maksete läbipaistvuse kohta kehtestatud norme, kusjuures see peaks olema mistahes projektide toetamise eeltingimus; |
| --- | --- |

17.

palub, et kahe- ja mitmepoolsed finantseerimisasutused, nagu Maailmapanga Grupp, Rahvusvaheline Valuutafond, piirkondlikud arengupangad, ekspordikrediidi agentuurid ja erasektori pangad, nõuaksid, et mäetööstusega tegelevad ettevõtted ja valitsused täidaksid maksete avalikustamise nõudeid ja/või mäetööstuse läbipaistvuse algatuses maksete läbipaistvuse kohta kehtestatud norme, kusjuures see peaks olema mistahes projektide toetamise eeltingimus;

| 18. | väljendab heameelt rühmituse G20 poolt Soulis vastu võetud korruptsioonivastase tegevuskava üle ja on veendunud, et võetud suund tuleks säilitada, et tagada kooskõlastatud rahvusvahelised jõupingutused peamistes valdkondades korruptsiooni vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

18.

väljendab heameelt rühmituse G20 poolt Soulis vastu võetud korruptsioonivastase tegevuskava üle ja on veendunud, et võetud suund tuleks säilitada, et tagada kooskõlastatud rahvusvahelised jõupingutused peamistes valdkondades korruptsiooni vastu võitlemiseks;

Korruptsioon ja arengupoliitika

| 19. | rõhutab, et kuna arenguriikide vaeseimad inimesed sõltuvad suurel määral avalikest teenustest, kannatavad nad teistest rohkem ka pisikorruptsiooni, sealhulgas nn vaikiva korruptsiooni all, mille korral riigiteenistujad ei osuta teenuseid või ei paku vahendeid, mille eest valitsus on maksnud (näiteks õpetajate puudumine riigikoolides või arstide puudumine esmatasandi raviasutustes); |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et kuna arenguriikide vaeseimad inimesed sõltuvad suurel määral avalikest teenustest, kannatavad nad teistest rohkem ka pisikorruptsiooni, sealhulgas nn vaikiva korruptsiooni all, mille korral riigiteenistujad ei osuta teenuseid või ei paku vahendeid, mille eest valitsus on maksnud (näiteks õpetajate puudumine riigikoolides või arstide puudumine esmatasandi raviasutustes);

| 20. | rõhutab, et korruptsioon takistab välismaiste otseinvesteeringute tegemist ja vähendab välisosalejate soovi arenguriikidega majanduskoostööd teha; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et korruptsioon takistab välismaiste otseinvesteeringute tegemist ja vähendab välisosalejate soovi arenguriikidega majanduskoostööd teha;

| 21. | on arvamusel, et korruptsiooni, sealhulgas maksuparadiiside, maksudest kõrvalehoidumise ja kapitali ebaseadusliku väljaviimise vastu võitlemine moodustab osa laiematest püüdlustest edendada head valitsemistava, mis on esitatud 2011. aasta muutuste kavas (COM(2011)0637) ELi arengupoliitika mõju suurendamise ühe põhiprioriteedina; rõhutab vajadust jõustada täielikult ja viivitamata ÜRO korruptsioonivastane konventsioon; |
| --- | --- |

21.

on arvamusel, et korruptsiooni, sealhulgas maksuparadiiside, maksudest kõrvalehoidumise ja kapitali ebaseadusliku väljaviimise vastu võitlemine moodustab osa laiematest püüdlustest edendada head valitsemistava, mis on esitatud 2011. aasta muutuste kavas (COM(2011)0637) ELi arengupoliitika mõju suurendamise ühe põhiprioriteedina; rõhutab vajadust jõustada täielikult ja viivitamata ÜRO korruptsioonivastane konventsioon;

| 22. | rõhutab, et kõigi korruptsioonivastase võitluse meetmetega peaks kaasnema toetus programmidele, mille eesmärk on korruptsiooni ära hoida harimisega ja teadlikkuse tõstmise kampaaniatega; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et kõigi korruptsioonivastase võitluse meetmetega peaks kaasnema toetus programmidele, mille eesmärk on korruptsiooni ära hoida harimisega ja teadlikkuse tõstmise kampaaniatega;

| 23. | tuletab meelde tõhusat arengukoostööd käsitlevas Busani partnerluskokkuleppes võetud kohustusi ning kutsub ELi ja tema liikmesriike üles neid täitma, et tõhustada ühiseid jõupingutusi korruptsiooni ja ebaseaduslike rahavoogude vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde tõhusat arengukoostööd käsitlevas Busani partnerluskokkuleppes võetud kohustusi ning kutsub ELi ja tema liikmesriike üles neid täitma, et tõhustada ühiseid jõupingutusi korruptsiooni ja ebaseaduslike rahavoogude vastu võitlemisel;

| 24. | on seisukohal, et korruptsiooni vastu võitlemiseks ja selle kaotamiseks on oluline tagada arengupoliitika sidusus; rõhutab ka vajadust suurendada arengukoostöö rahastamisvahendist ja Euroopa Arengufondist eelarve haldamiseks ja maksupettuste vastu võitlemiseks antavat ELi abi; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et korruptsiooni vastu võitlemiseks ja selle kaotamiseks on oluline tagada arengupoliitika sidusus; rõhutab ka vajadust suurendada arengukoostöö rahastamisvahendist ja Euroopa Arengufondist eelarve haldamiseks ja maksupettuste vastu võitlemiseks antavat ELi abi;

Liikmesriikide pädevuse suurendamine

| 25. | nõuab, et liikmesriigid muudaksid vajaduse korral oma kriminaalõigust, et nende jurisdiktsioon hõlmaks kõiki nende territooriumil viibivaid isikuid, kes on andnud altkäemaksu või omastanud riigi vara, olenemata isiku kodakondsusest ja sõltumata sellest, kus kuritegu aset leidis, kui kuriteo abil omandatud vara asub asjaomases liikmesriigis, kui see on seal pestud või kui kõnealusel isikul on liikmesriigiga tihedad sidemed (kodakondsuse või elukoha kaudu või kui ta on sellise ettevõtte tegelik tulusaaja, mille peakorter või tütarettevõte asub asjaomases liikmesriigis); |
| --- | --- |

25.

nõuab, et liikmesriigid muudaksid vajaduse korral oma kriminaalõigust, et nende jurisdiktsioon hõlmaks kõiki nende territooriumil viibivaid isikuid, kes on andnud altkäemaksu või omastanud riigi vara, olenemata isiku kodakondsusest ja sõltumata sellest, kus kuritegu aset leidis, kui kuriteo abil omandatud vara asub asjaomases liikmesriigis, kui see on seal pestud või kui kõnealusel isikul on liikmesriigiga tihedad sidemed (kodakondsuse või elukoha kaudu või kui ta on sellise ettevõtte tegelik tulusaaja, mille peakorter või tütarettevõte asub asjaomases liikmesriigis);

| 26. | juhib siiski tähelepanu sellele, et liikmesriigid peaksid olema ettevaatlikud kolmandatele riikidele teabe andmisel isikute kohta, keda süüdistatakse korruptsioonis, riigi vara omastamises või maksudest kõrvalehoidumises, et mitte levitada ebaõiglasi kahtlustusi inimõiguste kaitsjate kohta, nagu juhtus Ales Bjaljatskiga; |
| --- | --- |

26.

juhib siiski tähelepanu sellele, et liikmesriigid peaksid olema ettevaatlikud kolmandatele riikidele teabe andmisel isikute kohta, keda süüdistatakse korruptsioonis, riigi vara omastamises või maksudest kõrvalehoidumises, et mitte levitada ebaõiglasi kahtlustusi inimõiguste kaitsjate kohta, nagu juhtus Ales Bjaljatskiga;

| 27. | on seisukohal, et laimu ja valesüüdistusi käsitlevad õigusaktid võivad takistada inimesi kolmandates riikides esinevatest korruptsioonijuhtumitest teatamast; nõuab seetõttu tungivalt, et kõik liikmesriigid näitaksid eeskuju ning lõpetaksid oma õigussüsteemis laimu ja valesüüdistusi käsitlevate õigusaktide alusel karistamise vähemalt selliste juhtumite puhul, kus tegemist on liikmesriikides või mujal toimuvat organiseeritud kuritegevust, korruptsiooni ja rahapesu käsitlevate süüdistustega; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et laimu ja valesüüdistusi käsitlevad õigusaktid võivad takistada inimesi kolmandates riikides esinevatest korruptsioonijuhtumitest teatamast; nõuab seetõttu tungivalt, et kõik liikmesriigid näitaksid eeskuju ning lõpetaksid oma õigussüsteemis laimu ja valesüüdistusi käsitlevate õigusaktide alusel karistamise vähemalt selliste juhtumite puhul, kus tegemist on liikmesriikides või mujal toimuvat organiseeritud kuritegevust, korruptsiooni ja rahapesu käsitlevate süüdistustega;

| 28. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni soovituste kohaselt õiguslikud ja muud meetmed, et määratleda kuriteona sihiliku ebaseadusliku rikastumise juhtumid, st riigiametniku varade märkimisväärse suurenemise, mida ta ei suuda mõistlikult selgitada seoses oma seadusliku sissetulekuga; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni soovituste kohaselt õiguslikud ja muud meetmed, et määratleda kuriteona sihiliku ebaseadusliku rikastumise juhtumid, st riigiametniku varade märkimisväärse suurenemise, mida ta ei suuda mõistlikult selgitada seoses oma seadusliku sissetulekuga;

Korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste suutlikkuse suurendamine

| 29. | peab kiiduväärseks 2012. aasta novembris vastu võetud Jakarta deklaratsiooni korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste põhimõtete kohta; ergutab ELi ja selle liikmesriike tegema veelgi suuremaid jõupingutusi ning koondama rahvusvahelisel tasandil jõud, et suurendada paljudes arenguriikides loodud korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste nappi suutlikkust korruptsiooni ohjeldamisel – enamasti on see vähene suutlikkus tingitud institutsioonilisest korrast, asjaolust, et asutuste tegevus sõltub täitevvõimust, poliitilise toetuse puudumisest, rahaallikatest, ametnike valimise ja nimetamise eeskirjadest ja täidesaatvatest volitustest; |
| --- | --- |

29.

peab kiiduväärseks 2012. aasta novembris vastu võetud Jakarta deklaratsiooni korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste põhimõtete kohta; ergutab ELi ja selle liikmesriike tegema veelgi suuremaid jõupingutusi ning koondama rahvusvahelisel tasandil jõud, et suurendada paljudes arenguriikides loodud korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste nappi suutlikkust korruptsiooni ohjeldamisel – enamasti on see vähene suutlikkus tingitud institutsioonilisest korrast, asjaolust, et asutuste tegevus sõltub täitevvõimust, poliitilise toetuse puudumisest, rahaallikatest, ametnike valimise ja nimetamise eeskirjadest ja täidesaatvatest volitustest;

| 30. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles alustama korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste sõltumatuse ja tulemuslikkuse rahvusvaheliste normide väljatöötamist – need tuleks koostada valitsuste tasandil ning võtta lõpuks vastu ÜRO Peaassamblees, kusjuures need peaksid olema samaväärsed inimõigustega tegelevate riiklike asutuste jaoks koostatud Pariisi põhimõtetega ning olema sama laia reguleerimisalaga; toonitab, et kõnealuseid põhimõtteid tuleks tulemuslikkuse vastastikuse hindamise raames kasutada aruandluse võrdlusalustena; |
| --- | --- |

30.

kutsub ELi ja selle liikmesriike üles alustama korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste sõltumatuse ja tulemuslikkuse rahvusvaheliste normide väljatöötamist – need tuleks koostada valitsuste tasandil ning võtta lõpuks vastu ÜRO Peaassamblees, kusjuures need peaksid olema samaväärsed inimõigustega tegelevate riiklike asutuste jaoks koostatud Pariisi põhimõtetega ning olema sama laia reguleerimisalaga; toonitab, et kõnealuseid põhimõtteid tuleks tulemuslikkuse vastastikuse hindamise raames kasutada aruandluse võrdlusalustena;

| 31. | kutsub komisjoni üles süvendama koostööd teiste rahastajatega ning Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvahelise Organisatsiooniga, et suurendada kõrgeimate kontrolliasutuste suutlikkust abi saavates riikides ja rakendada arenguriikides kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelisi standardeid; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles süvendama koostööd teiste rahastajatega ning Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvahelise Organisatsiooniga, et suurendada kõrgeimate kontrolliasutuste suutlikkust abi saavates riikides ja rakendada arenguriikides kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelisi standardeid;

| 32. | nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid edendaksid ja toetaksid korruptsioonivastase võitluse rahvusvahelise komisjoni loomist kas rahvusvahelise lepingu või ÜRO korruptsioonivastasele konventsioonile lisatava protokolliga, kusjuures nimetatud komisjon oleks kriminaaluurijate rahvusvaheline organ, millele on antud riiklike õiguskaitseasutuste ja prokuratuuriga samaväärsed volitused osalisriikide territooriumil toimunud korruptsioonijuhtumite uurimiseks, nende toimepanijatele süüdistuste esitamiseks ja üksikisikute riiklikus kriminaalkohtus vastutusele võtmiseks; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid edendaksid ja toetaksid korruptsioonivastase võitluse rahvusvahelise komisjoni loomist kas rahvusvahelise lepingu või ÜRO korruptsioonivastasele konventsioonile lisatava protokolliga, kusjuures nimetatud komisjon oleks kriminaaluurijate rahvusvaheline organ, millele on antud riiklike õiguskaitseasutuste ja prokuratuuriga samaväärsed volitused osalisriikide territooriumil toimunud korruptsioonijuhtumite uurimiseks, nende toimepanijatele süüdistuste esitamiseks ja üksikisikute riiklikus kriminaalkohtus vastutusele võtmiseks;

| 33. | kutsub ELi liikmesriike üles toetama ÜRO finantskuritegude, korruptsioonivastase võitluse ja inimõiguste eriraportööri määramist, kellel oleksid laialdased volitused, mis hõlmaksid eesmärgipärast kava ja riikide korruptsioonivastaste meetmete korrapärast hindamist; palub neid liikmesriike, kes on alla kirjutanud 27. jaanuaril 1999. aastal allkirjastamiseks avatud Euroopa Nõukogu korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsioonile, kuid kes ei ole konventsiooni veel ratifitseerinud, see võimalikult kiiresti ratifitseerida; |
| --- | --- |

33.

kutsub ELi liikmesriike üles toetama ÜRO finantskuritegude, korruptsioonivastase võitluse ja inimõiguste eriraportööri määramist, kellel oleksid laialdased volitused, mis hõlmaksid eesmärgipärast kava ja riikide korruptsioonivastaste meetmete korrapärast hindamist; palub neid liikmesriike, kes on alla kirjutanud 27. jaanuaril 1999. aastal allkirjastamiseks avatud Euroopa Nõukogu korruptsiooni kriminaalõigusliku reguleerimise konventsioonile, kuid kes ei ole konventsiooni veel ratifitseerinud, see võimalikult kiiresti ratifitseerida;

Ettevõtja sotsiaalne vastutus

| 34. | juhib tähelepanu rahvusvahelistes äritehingutes välisriigi ametnikele antava altkäemaksu vastu võitlemist käsitleval OECD konventsioonil põhinevale käsiraamatule, mis võimaldab ettevõtetel rakendada tõhusaid sisekontrolli-, eetika- ja vastavusmeetmeid piiriülese korruptsiooni ärahoidmiseks ja tuvastamiseks; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu rahvusvahelistes äritehingutes välisriigi ametnikele antava altkäemaksu vastu võitlemist käsitleval OECD konventsioonil põhinevale käsiraamatule, mis võimaldab ettevõtetel rakendada tõhusaid sisekontrolli-, eetika- ja vastavusmeetmeid piiriülese korruptsiooni ärahoidmiseks ja tuvastamiseks;

| 35. | nõuab, et kõik ELi ettevõtjad täidaksid ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtteid, mis hõlmavad ka inimõiguste austamist kooskõlas ÜRO juhtpõhimõtetega; tunneb heameelt komisjoni valmisoleku üle töötada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks välja inimõiguste suunised; kutsub ELi liikmesriike üles töötama välja ÜRO juhtpõhimõtete riiklikud rakenduskavad ja nõudma, et ka partnerriigid järgiksid ettevõtja sotsiaalse vastutuse rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid, näiteks OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta; |
| --- | --- |

35.

nõuab, et kõik ELi ettevõtjad täidaksid ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtteid, mis hõlmavad ka inimõiguste austamist kooskõlas ÜRO juhtpõhimõtetega; tunneb heameelt komisjoni valmisoleku üle töötada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks välja inimõiguste suunised; kutsub ELi liikmesriike üles töötama välja ÜRO juhtpõhimõtete riiklikud rakenduskavad ja nõudma, et ka partnerriigid järgiksid ettevõtja sotsiaalse vastutuse rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid, näiteks OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta;

| 36. | nõuab tõhusamate läbipaistvus- ja aruandlusnormide väljatöötamist ELi tehnoloogiaettevõtete jaoks seoses sellise tehnoloogia eksportimisega, mida saab kasutada inimõiguste rikkumiseks, korruptsiooni soodustamiseks või ELi julgeolekuhuvide vastaseks tegevuseks; |
| --- | --- |

36.

nõuab tõhusamate läbipaistvus- ja aruandlusnormide väljatöötamist ELi tehnoloogiaettevõtete jaoks seoses sellise tehnoloogia eksportimisega, mida saab kasutada inimõiguste rikkumiseks, korruptsiooni soodustamiseks või ELi julgeolekuhuvide vastaseks tegevuseks;

| 37. | märgib, et kolmandates riikides ja eelkõige konfliktipiirkondades järgitavate ettevõtlustavade parandamiseks esitatud algatustes (näiteks ÜRO algatus Global Compact ning ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted) ei määratleta enamasti ühiseid seisukohti ega suuniste nõuetekohase jõustamise tingimusi, kuna nende täitmisel loodetakse ettevõtete enda vabatahtlikule algatusele; palub, et EL aitaks juhtida rahvusvahelisi jõupingutusi kõnealuste normatiivsete standardite kehtestamiseks (vähemalt ELi jurisdiktsioonis), keskendudes rahvusvaheliste korporatsioonide direktorite vastutusele ja ohvrite õiguskaitsemehhanismidele; |
| --- | --- |

37.

märgib, et kolmandates riikides ja eelkõige konfliktipiirkondades järgitavate ettevõtlustavade parandamiseks esitatud algatustes (näiteks ÜRO algatus Global Compact ning ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted) ei määratleta enamasti ühiseid seisukohti ega suuniste nõuetekohase jõustamise tingimusi, kuna nende täitmisel loodetakse ettevõtete enda vabatahtlikule algatusele; palub, et EL aitaks juhtida rahvusvahelisi jõupingutusi kõnealuste normatiivsete standardite kehtestamiseks (vähemalt ELi jurisdiktsioonis), keskendudes rahvusvaheliste korporatsioonide direktorite vastutusele ja ohvrite õiguskaitsemehhanismidele;

| 38. | nõuab komisjonilt tungivalt sellise õigusakti ettepaneku esitamist, milles nõutakse ELi ettevõtetelt selle tagamist, et nad ei toetaks oma ostudega korruptante, konfliktide õhutajaid ja inimõiguste raskete rikkumiste toimepanijaid, ning kohustatakse neid teostama oma tooraine tarneahelate kontrolle ja auditeid ning avalikustama nende tulemusi; on seisukohal, et ELi ettevõtete hoolsuskohustus kooskõlas OECD suunistega edendaks Euroopa ettevõtete arengut ja muudaks ELi inimõigustealase ja arengupoliitika sidusamaks, eelkõige konfliktipiirkondades; |
| --- | --- |

38.

nõuab komisjonilt tungivalt sellise õigusakti ettepaneku esitamist, milles nõutakse ELi ettevõtetelt selle tagamist, et nad ei toetaks oma ostudega korruptante, konfliktide õhutajaid ja inimõiguste raskete rikkumiste toimepanijaid, ning kohustatakse neid teostama oma tooraine tarneahelate kontrolle ja auditeid ning avalikustama nende tulemusi; on seisukohal, et ELi ettevõtete hoolsuskohustus kooskõlas OECD suunistega edendaks Euroopa ettevõtete arengut ja muudaks ELi inimõigustealase ja arengupoliitika sidusamaks, eelkõige konfliktipiirkondades;

| 39. | rõhutab uuesti, et EL ja liikmesriigid peavad võtma asjakohaseid meetmeid, sealhulgas kriminaalseaduse alusel, et jälgida ja vajaduse korral karistada oma territooriumil asuvaid ettevõtteid, kes on seotud korruptsiooniga kolmandates riikides; kutsub komisjoni üles koostama avalikku nimekirja ettevõtetest, kes on korruptsiooni eest süüdi mõistetud või kelle töötajatele on esitatud süüdistus korruptsioonijuhtumite eest liikmesriikides või kolmandates riikides; on seisukohal, et sellise nimekirja eesmärk peaks olema keelata süüdimõistetud ettevõtjatel osaleda riigihankemenetlustes või kasutada ELi vahendeid ELi liikmesriikides või kolmandates riikides (pooleliolevate kohtumenetluste puhul kohtu õigeksmõistva otsuseni); toonitab, et nn musta nimekirja koostamine võib olla ettevõtete jaoks tõhus stiimul korruptsiooni vältimiseks ning ettevõtte usaldusväärsust käsitlevate sisemenetluste parandamiseks ja karmistamiseks; |
| --- | --- |

39.

rõhutab uuesti, et EL ja liikmesriigid peavad võtma asjakohaseid meetmeid, sealhulgas kriminaalseaduse alusel, et jälgida ja vajaduse korral karistada oma territooriumil asuvaid ettevõtteid, kes on seotud korruptsiooniga kolmandates riikides; kutsub komisjoni üles koostama avalikku nimekirja ettevõtetest, kes on korruptsiooni eest süüdi mõistetud või kelle töötajatele on esitatud süüdistus korruptsioonijuhtumite eest liikmesriikides või kolmandates riikides; on seisukohal, et sellise nimekirja eesmärk peaks olema keelata süüdimõistetud ettevõtjatel osaleda riigihankemenetlustes või kasutada ELi vahendeid ELi liikmesriikides või kolmandates riikides (pooleliolevate kohtumenetluste puhul kohtu õigeksmõistva otsuseni); toonitab, et nn musta nimekirja koostamine võib olla ettevõtete jaoks tõhus stiimul korruptsiooni vältimiseks ning ettevõtte usaldusväärsust käsitlevate sisemenetluste parandamiseks ja karmistamiseks;

| 40. | peab kiiduväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel sõlmitud kokkulepet, milles nõutakse, et mäetööstuses tegutsevad ja põlismetsade raiega tegelevad ettevõtted avalikustaksid valitsustele tehtavad maksed riikide ja projektide kaupa; nõuab tungivalt, et kõikide partnerriikide valitsused nõuaksid nende jurisdiktsiooni alla kuuluvatel finantsturgudel registreeritud või noteeritud rahvusvaheliste ettevõtete maksete samasugust avalikustamist; nõuab tungivalt, et EL edendaks partnerriikidega suheldes sellise aruandluse normiks muutmist; on arvamusel, et komisjon peaks kõnealuste õigusaktide järgmise läbivaatamise raames kaaluma riikide kaupa koostatavate aruannete reguleerimisala laiendamist, et aruanded hõlmaksid ka kõigi sektorite rahvusvahelisi ettevõtteid ja rohkem andmeid, nagu palgad, varad, töötajad, kasum ja maksud; |
| --- | --- |

40.

peab kiiduväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel sõlmitud kokkulepet, milles nõutakse, et mäetööstuses tegutsevad ja põlismetsade raiega tegelevad ettevõtted avalikustaksid valitsustele tehtavad maksed riikide ja projektide kaupa; nõuab tungivalt, et kõikide partnerriikide valitsused nõuaksid nende jurisdiktsiooni alla kuuluvatel finantsturgudel registreeritud või noteeritud rahvusvaheliste ettevõtete maksete samasugust avalikustamist; nõuab tungivalt, et EL edendaks partnerriikidega suheldes sellise aruandluse normiks muutmist; on arvamusel, et komisjon peaks kõnealuste õigusaktide järgmise läbivaatamise raames kaaluma riikide kaupa koostatavate aruannete reguleerimisala laiendamist, et aruanded hõlmaksid ka kõigi sektorite rahvusvahelisi ettevõtteid ja rohkem andmeid, nagu palgad, varad, töötajad, kasum ja maksud;

Rahu- ja stabiilsusoperatsioonid

| 41. | rõhutab, et korruptsioon soodustab sageli kuritegevust ning õhutab konflikte ja ebakindlust; on seisukohal, et korruptsioonivastasele võitlusele tuleks ELi konfliktiennetusmeetmetes ja ebastabiilsete olukordade lahendamisel rohkem tähelepanu pühendada; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et korruptsioon soodustab sageli kuritegevust ning õhutab konflikte ja ebakindlust; on seisukohal, et korruptsioonivastasele võitlusele tuleks ELi konfliktiennetusmeetmetes ja ebastabiilsete olukordade lahendamisel rohkem tähelepanu pühendada;

| 42. | rõhutab, kui oluline on, et ÜRO ja Aafrika Liidu rahuvalvejõududes järgitaks kõrgeid usaldusväärsuse norme, eriti Aafrika rahutagamisrahastu kontekstis; toetab nõuet reformida ÜRO süsteemi usaldusväärsuse hindamiseks, täpsemalt ettepanekut luua ametnike kõikide üleastumiste uurimiseks (ka kohapeal) üks organisatsioonisisene kontrolliüksus; kutsub seetõttu ÜROd üles võtma meetmeid, et tagada rahuvalvajate rikkumiste ohvriks langenud isikutele õigus õiguskaitsevahendile ning parandada aruandlusmehhanisme ja rikkumistest teatajate kaitse poliitikat; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, kui oluline on, et ÜRO ja Aafrika Liidu rahuvalvejõududes järgitaks kõrgeid usaldusväärsuse norme, eriti Aafrika rahutagamisrahastu kontekstis; toetab nõuet reformida ÜRO süsteemi usaldusväärsuse hindamiseks, täpsemalt ettepanekut luua ametnike kõikide üleastumiste uurimiseks (ka kohapeal) üks organisatsioonisisene kontrolliüksus; kutsub seetõttu ÜROd üles võtma meetmeid, et tagada rahuvalvajate rikkumiste ohvriks langenud isikutele õigus õiguskaitsevahendile ning parandada aruandlusmehhanisme ja rikkumistest teatajate kaitse poliitikat;

| 43. | rõhutab vajadust töötada välja üldised käitumisnormid ja ELi ÜJKP operatsioonide tegevusjuhend ning ajakohastada neid, et käsitleda asjakohaselt korruptsioonivastase võitluse vallas tehtavaid jõupingutusi nii missioonidel kui ka missioonide läbiviimise piirkonnas; kutsub ELi ja liikmesriike üles võtma meetmeid, et tagada Euroopa rahu- ja õigusriigimissioonide töötajate rikkumiste ohvriks langenud isikutele õigus tõhusale õiguskaitsevahendile; nõuab tungivalt, et nõukogu looks rikkumistest teatamiseks ohutu ja asjakohase mehhanismi ning töötaks välja rikkumistest teatajate tõhusa kaitse poliitika; toonitab, et kõnealune mehhanism peab olema sootundlik; |
| --- | --- |

43.

rõhutab vajadust töötada välja üldised käitumisnormid ja ELi ÜJKP operatsioonide tegevusjuhend ning ajakohastada neid, et käsitleda asjakohaselt korruptsioonivastase võitluse vallas tehtavaid jõupingutusi nii missioonidel kui ka missioonide läbiviimise piirkonnas; kutsub ELi ja liikmesriike üles võtma meetmeid, et tagada Euroopa rahu- ja õigusriigimissioonide töötajate rikkumiste ohvriks langenud isikutele õigus tõhusale õiguskaitsevahendile; nõuab tungivalt, et nõukogu looks rikkumistest teatamiseks ohutu ja asjakohase mehhanismi ning töötaks välja rikkumistest teatajate tõhusa kaitse poliitika; toonitab, et kõnealune mehhanism peab olema sootundlik;

| 44. | peab kiiduväärseks selliseid algatusi nagu Montreux dokument ning eraturvateenuste pakkujate rahvusvaheline toimimisjuhend; peab kiiduväärseks Euroopa Liidu hiljutist toetusavaldust Montreux dokumendile ning selle kinnitamist paljudes ja üha lisanduvates ELi liikmesriikides; toonitab sellegipoolest, et kokkulepitud põhimõtteid tuleb paremini jõustada; kutsub kõiki ELi liikmesriike üles täiustama oma siseriiklikku õigust ja eeskirju vastavalt Montreux dokumendis sisalduvatele normidele ning teeb ettepaneku, et liikmesriigid ja EL sõlmiksid lepinguid ainult selliste sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtetega, kes järgivad asjaomaste algatuste põhimõtteid; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles toetama sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete rahvusvahelise tegevusjuhendi järelevalvemehhanismi loomist – selleks peaks olema järelevalveorgan, mis suudab menetleda kaebusi ja kehtestada hoiatavaid karistusi (sh vajalike lisapiirangute lisamine lepingutesse, aga ka ametlike hoiatuste ja rahaliste karistuste määramine ning sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtte ajutine või alaline eemaldamine tegevusjuhendi süsteemist), et tagada tegevusjuhendist kinnipidamine ning sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete vastutus tegevusjuhendiga võetud kohustuste täitmise eest; |
| --- | --- |

44.

peab kiiduväärseks selliseid algatusi nagu Montreux dokument ning eraturvateenuste pakkujate rahvusvaheline toimimisjuhend; peab kiiduväärseks Euroopa Liidu hiljutist toetusavaldust Montreux dokumendile ning selle kinnitamist paljudes ja üha lisanduvates ELi liikmesriikides; toonitab sellegipoolest, et kokkulepitud põhimõtteid tuleb paremini jõustada; kutsub kõiki ELi liikmesriike üles täiustama oma siseriiklikku õigust ja eeskirju vastavalt Montreux dokumendis sisalduvatele normidele ning teeb ettepaneku, et liikmesriigid ja EL sõlmiksid lepinguid ainult selliste sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtetega, kes järgivad asjaomaste algatuste põhimõtteid; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles toetama sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete rahvusvahelise tegevusjuhendi järelevalvemehhanismi loomist – selleks peaks olema järelevalveorgan, mis suudab menetleda kaebusi ja kehtestada hoiatavaid karistusi (sh vajalike lisapiirangute lisamine lepingutesse, aga ka ametlike hoiatuste ja rahaliste karistuste määramine ning sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtte ajutine või alaline eemaldamine tegevusjuhendi süsteemist), et tagada tegevusjuhendist kinnipidamine ning sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete vastutus tegevusjuhendiga võetud kohustuste täitmise eest;

| 45. | nõuab, et EL ja liikmesriigid toetaksid sellise rahvusvahelise raamistiku loomist, millega reguleerida sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete tegevust ja kehtestada võrdsed tingimused, et vastuvõtvatel riikidel oleks õigus reguleerida sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete tegevust ning osalisriigid saaksid kasutada oma mõjuvõimu inimõiguste kaitseks ja korruptsiooni vältimiseks; toonitab, et selline raamistik peab hõlmama hoiatavaid karistusi rikkumiste eest, rikkujate vastutusele võtmist ja õiguskaitse tõhusat kättesaadavust ohvrite jaoks, samuti litsentsimis- ja järelevalvesüsteemi, mille abil kohustada kõiki sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtteid teostama sõltumatuid auditeid ning korraldama kogu personali jaoks inimõigusalaseid kohustuslikke koolitusi; |
| --- | --- |

45.

nõuab, et EL ja liikmesriigid toetaksid sellise rahvusvahelise raamistiku loomist, millega reguleerida sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete tegevust ja kehtestada võrdsed tingimused, et vastuvõtvatel riikidel oleks õigus reguleerida sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete tegevust ning osalisriigid saaksid kasutada oma mõjuvõimu inimõiguste kaitseks ja korruptsiooni vältimiseks; toonitab, et selline raamistik peab hõlmama hoiatavaid karistusi rikkumiste eest, rikkujate vastutusele võtmist ja õiguskaitse tõhusat kättesaadavust ohvrite jaoks, samuti litsentsimis- ja järelevalvesüsteemi, mille abil kohustada kõiki sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtteid teostama sõltumatuid auditeid ning korraldama kogu personali jaoks inimõigusalaseid kohustuslikke koolitusi;

Rahvusvaheline koostöö ja abi

| 46. | teeb ettepaneku, et liikmesriigid rakendaksid paremini ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni IV ja V peatükki (vastavalt „Rahvusvaheline koostöö” ja „Vara tagasivõitmine”), et tagada kolmandate riikide taotletud vastastikuse õigusabi suurem tõhusus, selleks tuleks siseriiklikku õigust tõlgendada viisil, mis lihtsustaks taotletud abi andmist, ning taotlejariigis tuleks vastastikuse õigusabi andmise eesmärgil käsitleda konfiskeerimist süüdimõistvast otsusest eraldi, samuti tuleks kolmandate riikide õigussüsteemidele eraldada vajalikud inim- ja finantsressursid, et juhtumeid saaks nõuetekohaselt ja kiiresti käsitleda; nõuab tungivalt, et EL tähtsustaks seda küsimust, kuna see on demokratiseerimisjärgus olevate kolmandate riikide jaoks äärmiselt oluline, ning tegeleks õiguslike takistuste ja ELis asuvate finantskeskuste koostöövalmiduse puudumisega, mis väljendub sageli vastastikuse õigusabi passiivses ja vähetõhusas korras; |
| --- | --- |

46.

teeb ettepaneku, et liikmesriigid rakendaksid paremini ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni IV ja V peatükki (vastavalt „Rahvusvaheline koostöö” ja „Vara tagasivõitmine”), et tagada kolmandate riikide taotletud vastastikuse õigusabi suurem tõhusus, selleks tuleks siseriiklikku õigust tõlgendada viisil, mis lihtsustaks taotletud abi andmist, ning taotlejariigis tuleks vastastikuse õigusabi andmise eesmärgil käsitleda konfiskeerimist süüdimõistvast otsusest eraldi, samuti tuleks kolmandate riikide õigussüsteemidele eraldada vajalikud inim- ja finantsressursid, et juhtumeid saaks nõuetekohaselt ja kiiresti käsitleda; nõuab tungivalt, et EL tähtsustaks seda küsimust, kuna see on demokratiseerimisjärgus olevate kolmandate riikide jaoks äärmiselt oluline, ning tegeleks õiguslike takistuste ja ELis asuvate finantskeskuste koostöövalmiduse puudumisega, mis väljendub sageli vastastikuse õigusabi passiivses ja vähetõhusas korras;

| 47. | on arvamusel, et kõikidesse kolmandate riikidega sõlmitavatesse lepingutesse lisatav standardne inimõiguste klausel peaks hõlmama ka kohustust kaitsta ja edendada head valitsemistava; |
| --- | --- |

47.

on arvamusel, et kõikidesse kolmandate riikidega sõlmitavatesse lepingutesse lisatav standardne inimõiguste klausel peaks hõlmama ka kohustust kaitsta ja edendada head valitsemistava;

| 48. | ärgitab komisjoni tegema Cotonou lepingu järgmise läbivaatamise käigus ettepaneku, et hea valitsemistava järgmine saaks lepingu oluliseks koostisosaks ning laiendataks korruptsiooni määratlust, mis võimaldaks hea valitsemistava klausli rikkumist karistada kõigil raskendavatel asjaoludel ja mitte üksnes siis, kui see on seotud majanduslike ja valdkondlike poliitikameetmete ja programmidega, kus Euroopa Liit on finantsabi andjana oluline partner; |
| --- | --- |

48.

ärgitab komisjoni tegema Cotonou lepingu järgmise läbivaatamise käigus ettepaneku, et hea valitsemistava järgmine saaks lepingu oluliseks koostisosaks ning laiendataks korruptsiooni määratlust, mis võimaldaks hea valitsemistava klausli rikkumist karistada kõigil raskendavatel asjaoludel ja mitte üksnes siis, kui see on seotud majanduslike ja valdkondlike poliitikameetmete ja programmidega, kus Euroopa Liit on finantsabi andjana oluline partner;

| 49. | väljendab heameelt ELi-Egiptuse ja ELi-Tuneesia rakkerühma otsuse üle töötada välja tegevuskava, et tagastada seadusevastaselt omandatud vara, mis on siiani mitmetes kolmandates riikides külmutatud; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid täielikult üle kehtivad rahvusvahelised vara tagasivõitmist käsitlevad eeskirjad, nagu ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni V peatükk, üleminekuetapis olevate araabia riikidega sõlmitud G8 Deauville’i partnerluse varade tagasivõitmise tegevuskava ja nõukogu poolt 26. novembril 2012. aastal välja töötatud uus seadusandlik raamistik; on seisukohal, et varade tagasivõitmist käsitlevad sätted toetavad riikide pingutusi heastada korruptsiooni halvimaid tagajärgi, ning nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid teeksid tõsiseid jõupingutusi, mille eesmärk on lihtsustada seadusvastaselt omastatud ja endiste režiimide poolt kõrvaldatud varade tagastamist araabia kevade riikide rahvastele; rõhutab, et ulatuslikust korruptsioonist mõjutatud režiimidest välja arenenud riigid peavad varade tagasivõitmise ja riigivõla suhtes kasutama inimõigustepõhist käsitusviisi; toetab algatusi riigi välis- ja sisevõla auditeerimiseks, et avastada korruptsioon ja selle tagajärjed inimõigustele; kutsub liikmesriike üles toetama võla auditeerimise algatusi; |
| --- | --- |

49.

väljendab heameelt ELi-Egiptuse ja ELi-Tuneesia rakkerühma otsuse üle töötada välja tegevuskava, et tagastada seadusevastaselt omandatud vara, mis on siiani mitmetes kolmandates riikides külmutatud; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid täielikult üle kehtivad rahvusvahelised vara tagasivõitmist käsitlevad eeskirjad, nagu ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni V peatükk, üleminekuetapis olevate araabia riikidega sõlmitud G8 Deauville’i partnerluse varade tagasivõitmise tegevuskava ja nõukogu poolt 26. novembril 2012. aastal välja töötatud uus seadusandlik raamistik; on seisukohal, et varade tagasivõitmist käsitlevad sätted toetavad riikide pingutusi heastada korruptsiooni halvimaid tagajärgi, ning nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid teeksid tõsiseid jõupingutusi, mille eesmärk on lihtsustada seadusvastaselt omastatud ja endiste režiimide poolt kõrvaldatud varade tagastamist araabia kevade riikide rahvastele; rõhutab, et ulatuslikust korruptsioonist mõjutatud režiimidest välja arenenud riigid peavad varade tagasivõitmise ja riigivõla suhtes kasutama inimõigustepõhist käsitusviisi; toetab algatusi riigi välis- ja sisevõla auditeerimiseks, et avastada korruptsioon ja selle tagajärjed inimõigustele; kutsub liikmesriike üles toetama võla auditeerimise algatusi;

| 50. | kutsub ELi ja liikmesriike üles andma õiguslikku ja tehnilist abi arenguriikidele, kes soovivad saada tagasi Euroopa Liidu territooriumil hoitava õigusvastaselt omandatud vara (või diktaatorite ebaseaduslikult kogutud vara); |
| --- | --- |

50.

kutsub ELi ja liikmesriike üles andma õiguslikku ja tehnilist abi arenguriikidele, kes soovivad saada tagasi Euroopa Liidu territooriumil hoitava õigusvastaselt omandatud vara (või diktaatorite ebaseaduslikult kogutud vara);

| 51. | juhib tähelepanu tõigale, et korruptsioon relvakaubanduses moodustab suure osa ülemaailmsetes tehingutes esinevast korruptsioonist; väljendab heameelt ÜRO Peaassamblee poolt 2. aprillil 2013. aastal vastu võetud relvakaubanduslepingu üle, millega kehtestatakse rahvusvaheliste relvatarnete hindamiseks ühised siduvad normid ja kriteeriumid; peab kiiduväärseks liikmesriikide lubadust allkirjastada relvakaubandusleping võimalikult kiiresti ning kutsub liikmesriike üles asuma juhtpositsioonile ÜRO pingutustes, mis on suunatud sellele, et kõik ÜRO liikmesriigid ratifitseeriksid ja rakendaksid viivituseta rahvusvahelise relvakaubanduslepingu; ergutab ELi jälgima valvsamalt Euroopa relvatootjate eksporti ja võitlema relvakaubandussektori puuduliku läbipaistvusega, eelkõige seoses vahendajate ning majandus- või tööstuskompensatsioonide kasutamisega, kooskõlas nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad; |
| --- | --- |

51.

juhib tähelepanu tõigale, et korruptsioon relvakaubanduses moodustab suure osa ülemaailmsetes tehingutes esinevast korruptsioonist; väljendab heameelt ÜRO Peaassamblee poolt 2. aprillil 2013. aastal vastu võetud relvakaubanduslepingu üle, millega kehtestatakse rahvusvaheliste relvatarnete hindamiseks ühised siduvad normid ja kriteeriumid; peab kiiduväärseks liikmesriikide lubadust allkirjastada relvakaubandusleping võimalikult kiiresti ning kutsub liikmesriike üles asuma juhtpositsioonile ÜRO pingutustes, mis on suunatud sellele, et kõik ÜRO liikmesriigid ratifitseeriksid ja rakendaksid viivituseta rahvusvahelise relvakaubanduslepingu; ergutab ELi jälgima valvsamalt Euroopa relvatootjate eksporti ja võitlema relvakaubandussektori puuduliku läbipaistvusega, eelkõige seoses vahendajate ning majandus- või tööstuskompensatsioonide kasutamisega, kooskõlas nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad;

o

o o

| 52. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, ELi liikmesriikide, kandidaatriikide ja assotsieerunud riikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Aafrika Liidule, Rahvusvahelisele Valuutafondile, Maailmapangale, Euroopa Investeerimispangale, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale ning ÜRO-le. |
| --- | --- |

52.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, ELi liikmesriikide, kandidaatriikide ja assotsieerunud riikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Aafrika Liidule, Rahvusvahelisele Valuutafondile, Maailmapangale, Euroopa Investeerimispangale, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale ning ÜRO-le.

---

(1)  Euroopa Liidu Nõukogu, 2008.

(2)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 165.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0470.

(4)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/48/134.

(5)  OECD (2011), OECD suunised rahvusvahelistele ettevõtetele, OECD Publishing.

(6)  Rahvusvaheline Tööorganisatsioon, 2006 ISBN 92-2-119010-2 ja 978-92-2-119010-3.

(7)  New York, ÜRO peakorter, 26. juuli 2000.

(8)  ÜRO Peaassamblee, A/CONF.217/2013/L.3.

(9)  CleanGovBiz Initiative, OECD 2013.

(10)  CleanGovBiz Initiative, OECD 2013.

(11)  Illicit Financial Flows from Developing Countries Over the Decade Ending 2009, Global Financial Integrity.

(12)  OLAFi 2011. aasta aruanne.

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/16

---

P7_TA(2013)0395

Poliitika kavandamine ja eelarve mõju suutlikkuse tõstmisele

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon poliitika kavandamise ja pikaajaliste suundumuste kohta seoses eelarve mõjuga suutlikkuse tõstmisele (2012/2290(INI))

(2016/C 181/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet (1) ja eelkõige 2013. aasta eelarves sisalduvat ettevalmistavat tegevust „Institutsioonidevaheline süsteem pikaajaliste arengusuundade väljaselgitamiseks”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet (1) ja eelkõige 2013. aasta eelarves sisalduvat ettevalmistavat tegevust „Institutsioonidevaheline süsteem pikaajaliste arengusuundade väljaselgitamiseks”,

| — | võttes arvesse finantsmäärust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju, eelkõige selle artikli 54 lõike 2 punkte a, b ja e, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse finantsmäärust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju, eelkõige selle artikli 54 lõike 2 punkte a, b ja e,

| — | võttes arvesse ESPASi (Euroopa strateegia- ja poliitikaanalüüsisüsteem) projekti raames Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi (EUISS) koostatud aruannet „Ülemaailmsed arengusuunad 2030 – kodanikud omavahel ühendatud ja polütsentrilises maailmas” (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ESPASi (Euroopa strateegia- ja poliitikaanalüüsisüsteem) projekti raames Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi (EUISS) koostatud aruannet „Ülemaailmsed arengusuunad 2030 – kodanikud omavahel ühendatud ja polütsentrilises maailmas” (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0265/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0265/2013),

| A. | arvestades, et me elame kiirete muutuste ajal – sellest annavad tunnistust võimudünaamika, demograafilised muutused, kliimamuutused, linnastumine ja tehnoloogia areng –, mistõttu tekib üha suurenev vajadus selle järele, et kõikide jurisdiktsioonide poliitikakujundajad teeksid peamiste ülemaailmsete arengusuundade uurimisel ja jälgimisel suuremaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et me elame kiirete muutuste ajal – sellest annavad tunnistust võimudünaamika, demograafilised muutused, kliimamuutused, linnastumine ja tehnoloogia areng –, mistõttu tekib üha suurenev vajadus selle järele, et kõikide jurisdiktsioonide poliitikakujundajad teeksid peamiste ülemaailmsete arengusuundade uurimisel ja jälgimisel suuremaid jõupingutusi;

| B. | arvestades, et ELi 2010. aasta eelarves kehtestati Euroopa Parlamendi algatusel komisjonile kohustus viia kahe aasta jooksul läbi katseprojekt, mille eesmärk oli uurida võimalust luua „institutsioonidevaheline süsteem, millega tehakse kindlaks ELi tähtsaimate poliitiliste küsimuste pikaajalised arengusuunad”; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi 2010. aasta eelarves kehtestati Euroopa Parlamendi algatusel komisjonile kohustus viia kahe aasta jooksul läbi katseprojekt, mille eesmärk oli uurida võimalust luua „institutsioonidevaheline süsteem, millega tehakse kindlaks ELi tähtsaimate poliitiliste küsimuste pikaajalised arengusuunad”;

| C. | arvestades, et ELi 2012. aasta eelarves lubati nimetatud projektil minna üle järgmisse etappi ettevalmistava tegevusena kolmeks aastaks perioodil 2012–2014, et luua 2014. aasta lõpuks täielikult toimiv, kõiki asjaomaseid ELi institutsioone hõlmav Euroopa strateegia- ja poliitikaanalüüsisüsteem (ESPAS), arendades tihedamat koostööd erinevate ELi institutsioonide ja organite teadusosakondade vahel, mis tegelevad keskmise pikkuse ja pikaajaliste poliitikasuundade analüüsiga (3), |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi 2012. aasta eelarves lubati nimetatud projektil minna üle järgmisse etappi ettevalmistava tegevusena kolmeks aastaks perioodil 2012–2014, et luua 2014. aasta lõpuks täielikult toimiv, kõiki asjaomaseid ELi institutsioone hõlmav Euroopa strateegia- ja poliitikaanalüüsisüsteem (ESPAS), arendades tihedamat koostööd erinevate ELi institutsioonide ja organite teadusosakondade vahel, mis tegelevad keskmise pikkuse ja pikaajaliste poliitikasuundade analüüsiga (3),

| D. | arvestades, et haldustasandil kestliku institutsioonidevahelise süsteemi loomine peamiste tulevast poliitikakonteksti tõenäoliselt kujundavate suundade tuvastamiseks ja kaardistamiseks aitaks ja toetaks ELi institutsioone probleemideks ettevalmistumisel ja neile reageerimisel ning määratleks sidusad strateegiavalikud järgnevateks aastateks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et haldustasandil kestliku institutsioonidevahelise süsteemi loomine peamiste tulevast poliitikakonteksti tõenäoliselt kujundavate suundade tuvastamiseks ja kaardistamiseks aitaks ja toetaks ELi institutsioone probleemideks ettevalmistumisel ja neile reageerimisel ning määratleks sidusad strateegiavalikud järgnevateks aastateks;

| E. | arvestades, et selline hästi tõestatud ja tunnustatud süsteem võib anda mõtteainet ELi eelarve koostamise kontekstis ja poliitiliste prioriteetide määratlemiseks iga-aastastel ja mitmeaastastel alustel ning rahaliste vahendite otsesemaks sidumiseks poliitiliste eesmärkidega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et selline hästi tõestatud ja tunnustatud süsteem võib anda mõtteainet ELi eelarve koostamise kontekstis ja poliitiliste prioriteetide määratlemiseks iga-aastastel ja mitmeaastastel alustel ning rahaliste vahendite otsesemaks sidumiseks poliitiliste eesmärkidega;

| F. | arvestades, et naiste mõjuvõimu ei ole võimalik saavutada ilma nende õiguste tunnustamise ja tõhusa rakendamiseta; arvestades, et Euroopa strateegia ja poliitilise analüüsi süsteem võib ka pakkuda tõhusat analüüsi probleemide kohta soolise võrdõiguslikkuse edendamisel, alates poliitilisest mõjuvõimust kuni igasuguse naiste diskrimineerimise vastu võitlemiseni; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et naiste mõjuvõimu ei ole võimalik saavutada ilma nende õiguste tunnustamise ja tõhusa rakendamiseta; arvestades, et Euroopa strateegia ja poliitilise analüüsi süsteem võib ka pakkuda tõhusat analüüsi probleemide kohta soolise võrdõiguslikkuse edendamisel, alates poliitilisest mõjuvõimust kuni igasuguse naiste diskrimineerimise vastu võitlemiseni;

| G. | arvestades, et esimeses ESPASi rahastatud ja Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi koostatud aruandes „Ülemaailmsed arengusuunad 2030 – kodanikud omavahel ühendatud ja polütsentrilises maailmas” tuvastatakse mitmed ülemaailmsed arengusuunad, mis võivad maailma järgmistel aastakümnetel kujundada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et esimeses ESPASi rahastatud ja Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi koostatud aruandes „Ülemaailmsed arengusuunad 2030 – kodanikud omavahel ühendatud ja polütsentrilises maailmas” tuvastatakse mitmed ülemaailmsed arengusuunad, mis võivad maailma järgmistel aastakümnetel kujundada;

| H. | arvestades, et nende suundumuste hulka kuuluvad eelkõige: üksikisiku mõjuvõimu suurenemine, mis on osalt tingitud tehnoloogilisest muutusest; suurem surve säästvale arengule kasvava loodusvarade nappuse ja püsiva vaesuse kontekstis, millele lisandub kliimamuutuste mõju, ja rahvusvahelise süsteemi teke, mida iseloomustab võimu eemaldumine riikidest, kus kasvavad erinevused valitsemises, kuna traditsioonilised mehhanismid riikidevahelistes suhetes ei suuda üldsuse nõudmistele enam piisavalt vastata; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nende suundumuste hulka kuuluvad eelkõige: üksikisiku mõjuvõimu suurenemine, mis on osalt tingitud tehnoloogilisest muutusest; suurem surve säästvale arengule kasvava loodusvarade nappuse ja püsiva vaesuse kontekstis, millele lisandub kliimamuutuste mõju, ja rahvusvahelise süsteemi teke, mida iseloomustab võimu eemaldumine riikidest, kus kasvavad erinevused valitsemises, kuna traditsioonilised mehhanismid riikidevahelistes suhetes ei suuda üldsuse nõudmistele enam piisavalt vastata;

| 1. | usub, et sidus ja tõhus ELi poliitika kujundamine sõltub üha enam selliste pikaajaliste ülemaailmsete arengusuundade õigeaegsest tuvastamisest, mis avaldavad suurt mõju probleemidele ja valikutele, millega liit peab üha keerulisemas ja vastastikku sõltuvas maailmas toime tulema; |
| --- | --- |

1.

usub, et sidus ja tõhus ELi poliitika kujundamine sõltub üha enam selliste pikaajaliste ülemaailmsete arengusuundade õigeaegsest tuvastamisest, mis avaldavad suurt mõju probleemidele ja valikutele, millega liit peab üha keerulisemas ja vastastikku sõltuvas maailmas toime tulema;

| 2. | rõhutab, et ELi institutsioonid peavad tegema nende pikaajaliste arengusuundade jälgimisel ja analüüsimisel tõhusat koostööd ning samuti tegema koostööd ja looma võrgustikke muude osalejatega, sh laiema teaduskogukonnaga nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool, kes on huvitatud kolmandates riikides sarnastest küsimustest; rõhutab sellega seoses tõhusa suutlikkuse arendamise jätkamise olulisust, et pakkuda sõltumatut, kvaliteetset institutsioonidevahelist analüüsi ja nõuandeid peamiste arengusuundade kohta, millega poliitikakujundajad peavad ELi süsteemis toime tulema; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et ELi institutsioonid peavad tegema nende pikaajaliste arengusuundade jälgimisel ja analüüsimisel tõhusat koostööd ning samuti tegema koostööd ja looma võrgustikke muude osalejatega, sh laiema teaduskogukonnaga nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool, kes on huvitatud kolmandates riikides sarnastest küsimustest; rõhutab sellega seoses tõhusa suutlikkuse arendamise jätkamise olulisust, et pakkuda sõltumatut, kvaliteetset institutsioonidevahelist analüüsi ja nõuandeid peamiste arengusuundade kohta, millega poliitikakujundajad peavad ELi süsteemis toime tulema;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele vastutavad pikaajaliste sotsiaalmajanduslike strateegiate ja poliitika rakendamise eest ELis erinevad avalik-õiguslikud organisatsioonid, sh Euroopa institutsioonid, ministeeriumid, piirkondlike või kohalike ametiasutuste osakonnad ning konkreetsed ametid; tõstab esile asjaolu, et lisaks liikmesriikide ametiasutustele ja Euroopa Liidu institutsioonidele osalevad pikaajalise strateegia kujundamises ka majandus- ja sotsiaalpartnerid, vabaühendused ja teised sidusrühmad; seetõttu rõhutab, et tuleks kohaldada mitmetasandilist valitsemist; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele vastutavad pikaajaliste sotsiaalmajanduslike strateegiate ja poliitika rakendamise eest ELis erinevad avalik-õiguslikud organisatsioonid, sh Euroopa institutsioonid, ministeeriumid, piirkondlike või kohalike ametiasutuste osakonnad ning konkreetsed ametid; tõstab esile asjaolu, et lisaks liikmesriikide ametiasutustele ja Euroopa Liidu institutsioonidele osalevad pikaajalise strateegia kujundamises ka majandus- ja sotsiaalpartnerid, vabaühendused ja teised sidusrühmad; seetõttu rõhutab, et tuleks kohaldada mitmetasandilist valitsemist;

| 4. | rõhutab, et mitmeaastase, pikaajalise ja horisontaalse iseloomu tõttu on ühtekuuluvuspoliitika kindlasti poliitikavaldkond, mida iseloomustab pikaajaline planeerimine, ning arvestades selle olulist osa ELi eelarves, peab sel olema ka silmapaistev koht tulevikku suunatud eelarve kavandamisel; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et mitmeaastase, pikaajalise ja horisontaalse iseloomu tõttu on ühtekuuluvuspoliitika kindlasti poliitikavaldkond, mida iseloomustab pikaajaline planeerimine, ning arvestades selle olulist osa ELi eelarves, peab sel olema ka silmapaistev koht tulevikku suunatud eelarve kavandamisel;

| 5. | on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika ja teiste valdkondade poliitika väljatöötamine sõltub üha rohkem õigeaegselt tuvastatud ülemaailmsetest pikaajalistest arengusuundadest; juhib seoses sellega tähelepanu erinevatele tulevikuteemalistele aruannetele, nagu projekt „Euroopa 2030” (analüüsirühma Euroopa Ülemkogule esitatav aruanne Euroopa Liidu tuleviku kohta 2030. aastal) ning Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi poolt ESPASi raames koostatud aruanne „Ülemaailmsed arengusuunad 2030 – kodanikud omavahel ühendatud ja polütsentrilises maailmas”; peab soovitavaks tihedamat koostööd selliste aruandlusalgatuste osas; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika ja teiste valdkondade poliitika väljatöötamine sõltub üha rohkem õigeaegselt tuvastatud ülemaailmsetest pikaajalistest arengusuundadest; juhib seoses sellega tähelepanu erinevatele tulevikuteemalistele aruannetele, nagu projekt „Euroopa 2030” (analüüsirühma Euroopa Ülemkogule esitatav aruanne Euroopa Liidu tuleviku kohta 2030. aastal) ning Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi poolt ESPASi raames koostatud aruanne „Ülemaailmsed arengusuunad 2030 – kodanikud omavahel ühendatud ja polütsentrilises maailmas”; peab soovitavaks tihedamat koostööd selliste aruandlusalgatuste osas;

| 6. | nõuab soolise perspektiivi kui inimõiguste rikkumise, diskrimineerimise ja vaesuse vastu võitlemise vahendi integreerimist pikaajaliste globaalsete trendide hindamisse ning tulevastesse aruannetesse; |
| --- | --- |

6.

nõuab soolise perspektiivi kui inimõiguste rikkumise, diskrimineerimise ja vaesuse vastu võitlemise vahendi integreerimist pikaajaliste globaalsete trendide hindamisse ning tulevastesse aruannetesse;

| 7. | tunneb erilist heameelt ESPASi väljatöötamiseks kavandatud haldustasandi katseprojekti (2010–2011) ja ettevalmistava tegevuse (2012–2014) seniste tulemuste üle, mille eesmärk on aidata kindlaks teha ELi tähtsaimate poliitiliste küsimuste pikaajalisi arengusuundi, ning soovitab tungivalt jätkata seda protsessi ka pärast praeguse ettevalmistava tegevuse tähtaja lõppu; leiab, et selline süsteem peaks hõlmama personali kõikidest asjaomastest ELi institutsioonidest ja ametitest, sealhulgas Regioonide Komiteest; on seisukohal, et aruandlusmehhanismi teemat tuleb arutada, kaasates sellesse kõik asjaomased huvirühmad, ettevõtted ja vabaühendused; |
| --- | --- |

7.

tunneb erilist heameelt ESPASi väljatöötamiseks kavandatud haldustasandi katseprojekti (2010–2011) ja ettevalmistava tegevuse (2012–2014) seniste tulemuste üle, mille eesmärk on aidata kindlaks teha ELi tähtsaimate poliitiliste küsimuste pikaajalisi arengusuundi, ning soovitab tungivalt jätkata seda protsessi ka pärast praeguse ettevalmistava tegevuse tähtaja lõppu; leiab, et selline süsteem peaks hõlmama personali kõikidest asjaomastest ELi institutsioonidest ja ametitest, sealhulgas Regioonide Komiteest; on seisukohal, et aruandlusmehhanismi teemat tuleb arutada, kaasates sellesse kõik asjaomased huvirühmad, ettevõtted ja vabaühendused;

| 8. | nõuab, et praegu ESPASi protsessi kaasatud neli institutsiooni ja organit – komisjon, Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa välisteenistus – töötaksid välja ja allkirjastaksid mingil kujul institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis ideaaljuhul sõlmitakse 2014. aasta kevadel ning milles iga partner kohustub kokkulepet järgima ja selles pidevalt osalema; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et praegu ESPASi protsessi kaasatud neli institutsiooni ja organit – komisjon, Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa välisteenistus – töötaksid välja ja allkirjastaksid mingil kujul institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis ideaaljuhul sõlmitakse 2014. aasta kevadel ning milles iga partner kohustub kokkulepet järgima ja selles pidevalt osalema;

| 9. | rõhutab, et osalevad institutsioonid ja organid peaksid eraldama igaüks oma eelarve kaudu ESPASi süsteemi jaoks vajalikud töötajad ja rahalised vahendid, järgides täielikult finantsmäärust ja eelkõige selle artikli 54 punkti e ning võttes aluseks iga-aastase eelarvemenetluse, et tagada järgnevatel aastatel sellise suutlikkuse arendamine eelarveliselt neutraalsel viisil; rõhutab, et ELi institutsioonid peavad investeerima erioskustega töötajatesse, kes pühenduksid täielikult ülemaailmsete arengusuundade jälgimisele, ning töötajatesse, kes tuvastaksid võimalusi ja annaksid poliitilisi soovitusi vastavalt iga ELi institutsiooni vajadustele; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et osalevad institutsioonid ja organid peaksid eraldama igaüks oma eelarve kaudu ESPASi süsteemi jaoks vajalikud töötajad ja rahalised vahendid, järgides täielikult finantsmäärust ja eelkõige selle artikli 54 punkti e ning võttes aluseks iga-aastase eelarvemenetluse, et tagada järgnevatel aastatel sellise suutlikkuse arendamine eelarveliselt neutraalsel viisil; rõhutab, et ELi institutsioonid peavad investeerima erioskustega töötajatesse, kes pühenduksid täielikult ülemaailmsete arengusuundade jälgimisele, ning töötajatesse, kes tuvastaksid võimalusi ja annaksid poliitilisi soovitusi vastavalt iga ELi institutsiooni vajadustele;

| 10. | nõuab, et ESPASit suunaks ja kontrolliks sobiva koosseisuga institutsioonidevaheline nõukogu, mis määraks kindlaks ESPASi volitused ja prioriteedid, määraks ametisse direktorid ja teised ametnikud ning milles Euroopa Parlament oleks – kui ta nii soovib – esindatud parlamendiliikmetega, võttes arvesse, et ESPASi töö peaks tema volituste raamistikus toimuma sõltumatult; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et ESPASit suunaks ja kontrolliks sobiva koosseisuga institutsioonidevaheline nõukogu, mis määraks kindlaks ESPASi volitused ja prioriteedid, määraks ametisse direktorid ja teised ametnikud ning milles Euroopa Parlament oleks – kui ta nii soovib – esindatud parlamendiliikmetega, võttes arvesse, et ESPASi töö peaks tema volituste raamistikus toimuma sõltumatult;

| 11. | tervitab kavatsust kasutada ESPASi protsessi ja ülemaailmset võrgustikku, et ehitada üles paljudest allikatest pärit keskmise pikkuse ja pikaajaliste arengusuundadega seotud dokumentide ja materjalide ülemaailmne võrgus asuv repositoorium, millele pääsevad vabalt juurde poliitikakujundajad ja kodanikud kogu maailmas; |
| --- | --- |

11.

tervitab kavatsust kasutada ESPASi protsessi ja ülemaailmset võrgustikku, et ehitada üles paljudest allikatest pärit keskmise pikkuse ja pikaajaliste arengusuundadega seotud dokumentide ja materjalide ülemaailmne võrgus asuv repositoorium, millele pääsevad vabalt juurde poliitikakujundajad ja kodanikud kogu maailmas;

| 12. | tervitab asjaolu, et ELi institutsioonide vaheline tihedam halduskoostöö ESPASi protsessi kaudu toob ettevalmistava tegevuse osana kaasa prognoosi esitamise, milles analüüsitakse pikaajalisi arengusuundi ja nende mõju probleemidele ja valikutele, millega liit peab ajavahemikul 2014–2019 tegelema, ning mis tuleb 2014. aastal esitada institutsioonide tulevastele presidentidele ja eesistujatele; on seisukohal, et selline tegevus on edukas ning seda tuleks edaspidi korrata vähemalt iga viie aasta järel; |
| --- | --- |

12.

tervitab asjaolu, et ELi institutsioonide vaheline tihedam halduskoostöö ESPASi protsessi kaudu toob ettevalmistava tegevuse osana kaasa prognoosi esitamise, milles analüüsitakse pikaajalisi arengusuundi ja nende mõju probleemidele ja valikutele, millega liit peab ajavahemikul 2014–2019 tegelema, ning mis tuleb 2014. aastal esitada institutsioonide tulevastele presidentidele ja eesistujatele; on seisukohal, et selline tegevus on edukas ning seda tuleks edaspidi korrata vähemalt iga viie aasta järel;

| 13. | usub, et alaline süsteem – mille eesmärk on pakkuda ELi institutsioonidele korrapärast analüüsi keskmise pikkusega ja pikaajaliste arengusuundade kohta, et julgustada strateegilisemat lähenemisviisi otsustusprotsessi puhul – peaks liidu olukorda käsitleva arutelu edendamiseks hõlmama sätteid iga-aastase strateegiliste arengusuundade aruande esitamise ning komisjoni iga-aastase töökava avaldamise kohta, et jälgida ja hinnata pikaajaliste arengusuundade muutuvat olemust ning pakkuda eelarvepädevatele institutsioonidele konkreetset sisendit 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimiste eelsel perioodil ja 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtete tegemiseks; |
| --- | --- |

13.

usub, et alaline süsteem – mille eesmärk on pakkuda ELi institutsioonidele korrapärast analüüsi keskmise pikkusega ja pikaajaliste arengusuundade kohta, et julgustada strateegilisemat lähenemisviisi otsustusprotsessi puhul – peaks liidu olukorda käsitleva arutelu edendamiseks hõlmama sätteid iga-aastase strateegiliste arengusuundade aruande esitamise ning komisjoni iga-aastase töökava avaldamise kohta, et jälgida ja hinnata pikaajaliste arengusuundade muutuvat olemust ning pakkuda eelarvepädevatele institutsioonidele konkreetset sisendit 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimiste eelsel perioodil ja 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtete tegemiseks;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev raport nõukogule, komisjonile ning Euroopa välisteenistusele. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev raport nõukogule, komisjonile ning Euroopa välisteenistusele.

---

(1)  ELT L 66, 8.3.2013.

(2)  27. aprill 2012; http://www.iss.europa.eu/uploads/media/ESPAS_report_01.pdf.

(3)  http://europa.eu/espas/pdf/espas-preparatory-action-amendment_en.pdf.

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/19

---

P7_TA(2013)0396

Rahvusvaheline eraõigus ja tööhõive

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon rahvusvahelise eraõiguse täiendamise kohta tööhõive suhtes kohaldatava kohtualluvuse osas (2013/2023(INI))

(2016/C 181/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 12, 15, 16, 27, 28, 30, 31 ja 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 12, 15, 16, 27, 28, 30, 31 ja 33,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 45, 81 ja 146, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 45, 81 ja 146,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsuseid kohtuasjades C-18/02 (1), C-341/05 (2) ja C-438/05 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsuseid kohtuasjades C-18/02 (1), C-341/05 (2) ja C-438/05 (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0291/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0291/2013),

| A. | arvestades, et Brüsseli I määruse (4) läbivaatamine oli väga edukas, kuna Euroopa Liidu tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist käsitlevatesse eeskirjadesse viidi sisse olulisi parandusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Brüsseli I määruse (4) läbivaatamine oli väga edukas, kuna Euroopa Liidu tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist käsitlevatesse eeskirjadesse viidi sisse olulisi parandusi;

| B. | arvestades, et uuestisõnastamise menetluse raames ei käsitletud teatavaid tööõiguse küsimusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et uuestisõnastamise menetluse raames ei käsitletud teatavaid tööõiguse küsimusi;

| C. | arvestades, et 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe (5) näeb ette, et uuesti sõnastamise tehnikat tuleb kasutada õigusaktides, mida on korduvalt muudetud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe (5) näeb ette, et uuesti sõnastamise tehnikat tuleb kasutada õigusaktides, mida on korduvalt muudetud;

| D. | arvestades vaidlustes kohaldatavate kohtualluvuse eeskirjade ja vaidlustes kohaldatavate eeskirjade sidususe tagamise olulisust; |
| --- | --- |

D.

arvestades vaidlustes kohaldatavate kohtualluvuse eeskirjade ja vaidlustes kohaldatavate eeskirjade sidususe tagamise olulisust;

| E. | arvestades, et suureks probleemiks on ka vajadus hoida ära meelepärase kohtualluvuse valimine rahvusvahelise eraõiguse Euroopa tasandil – eriti kui see võib olla kahjulik nõrgemale poolele, näiteks eelkõige töötajatele – ning tagada kohtualluvuse ettemääratus parimal võimalikul tasemel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et suureks probleemiks on ka vajadus hoida ära meelepärase kohtualluvuse valimine rahvusvahelise eraõiguse Euroopa tasandil – eriti kui see võib olla kahjulik nõrgemale poolele, näiteks eelkõige töötajatele – ning tagada kohtualluvuse ettemääratus parimal võimalikul tasemel;

| F. | arvestades üldist põhimõtet, mille kohaselt peaks kohtuasi kuuluma sellega kõige lähemalt seotud kohtu alluvusse; |
| --- | --- |

F.

arvestades üldist põhimõtet, mille kohaselt peaks kohtuasi kuuluma sellega kõige lähemalt seotud kohtu alluvusse;

| G. | arvestades, et mitmed Euroopa Kohtus käsitletud palju kõneainet tekitanud kohtuasjad töölepingute ja töövõitlusega seotud kohtualluvuse ja kohaldatava õiguse vaidlustes on tekitanud kartusi, et Euroopa eeskirjad võivad kahjustada tööõiguse siseriiklike sätete rakendamist, mis võib teatud juhtudel kaasa tuua ühe liikmesriigi õiguse kohaldamise teise liikmesriigi kohtus (6); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mitmed Euroopa Kohtus käsitletud palju kõneainet tekitanud kohtuasjad töölepingute ja töövõitlusega seotud kohtualluvuse ja kohaldatava õiguse vaidlustes on tekitanud kartusi, et Euroopa eeskirjad võivad kahjustada tööõiguse siseriiklike sätete rakendamist, mis võib teatud juhtudel kaasa tuua ühe liikmesriigi õiguse kohaldamise teise liikmesriigi kohtus (6);

| H. | arvestades tööõiguse suurt tähtsust liikmesriikide põhiseadusliku ja poliitilise identiteedi seisukohalt, on oluline, et Euroopa õigus austaks selles valdkonnas eri riikide traditsioone; |
| --- | --- |

H.

arvestades tööõiguse suurt tähtsust liikmesriikide põhiseadusliku ja poliitilise identiteedi seisukohalt, on oluline, et Euroopa õigus austaks selles valdkonnas eri riikide traditsioone;

| I. | arvestades, et kohtualluvuse eeskirjade võimalikult laiaulatuslik kohandamine kohaldatava õiguse eeskirjadega on ka nõuetekohase õigusemõistmise huvides; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kohtualluvuse eeskirjade võimalikult laiaulatuslik kohandamine kohaldatava õiguse eeskirjadega on ka nõuetekohase õigusemõistmise huvides;

| J. | arvestades, et tundub asjakohane hinnata, kas on vajalik muuta kohtualluvuse eeskirju tööõiguse valdkonnas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tundub asjakohane hinnata, kas on vajalik muuta kohtualluvuse eeskirju tööõiguse valdkonnas;

| K. | arvestades, et töövõitlust käsitlev kohtulik vaidlus peab toimuma eelkõige selle liikmesriigi kohtutes, kus toimub või on toimunud töövõitlus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et töövõitlust käsitlev kohtulik vaidlus peab toimuma eelkõige selle liikmesriigi kohtutes, kus toimub või on toimunud töövõitlus;

| L. | arvestades, et töölepingute puhul tuleks soovitud määral tagada, et kohtualluvus kuulub töösuhtega kõige lähemalt seotud liikmesriigi kohtutele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et töölepingute puhul tuleks soovitud määral tagada, et kohtualluvus kuulub töösuhtega kõige lähemalt seotud liikmesriigi kohtutele;

| 1. | tunneb heameelt selle üle, et ELi institutsioonid on Brüsseli I määruse edukalt läbi vaadanud; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt selle üle, et ELi institutsioonid on Brüsseli I määruse edukalt läbi vaadanud;

| 2. | on seisukohal, et komisjon peaks tööõiguse küsimusi edasi arutama, pidades silmas edaspidiseid võimalikke muudatusi; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et komisjon peaks tööõiguse küsimusi edasi arutama, pidades silmas edaspidiseid võimalikke muudatusi;

| 3. | märgib, et kohtualluvust käsitleva rahvusvahelise eraõiguse üks olulisemaid põhimõtteid on nõrgema poole kaitse ning et kehtivates kohtualluvuse eeskirjades on välja toodud töötajate kaitse eesmärk; |
| --- | --- |

3.

märgib, et kohtualluvust käsitleva rahvusvahelise eraõiguse üks olulisemaid põhimõtteid on nõrgema poole kaitse ning et kehtivates kohtualluvuse eeskirjades on välja toodud töötajate kaitse eesmärk;

| 4. | märgib, et tänu Brüsseli I määrusega ette nähtud ainupädevuse alustele on töötajad kohtualluvuse eeskirjadega üldiselt hästi kaitstud tööalastes kohtuasjades, milles nad on tööandjate esitatud hagide korral kostjateks; |
| --- | --- |

4.

märgib, et tänu Brüsseli I määrusega ette nähtud ainupädevuse alustele on töötajad kohtualluvuse eeskirjadega üldiselt hästi kaitstud tööalastes kohtuasjades, milles nad on tööandjate esitatud hagide korral kostjateks;

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon hindaks, kas praeguses Brüsseli I määrusest tulenevas õigusraamistikus võetakse piisavalt arvesse tööalaste kohtuasjade eripära; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et komisjon hindaks, kas praeguses Brüsseli I määrusest tulenevas õigusraamistikus võetakse piisavalt arvesse tööalaste kohtuasjade eripära;

| 6. | palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu järgmistele küsimustele:






  a) | kas seoses töötaja või tööandja või töötaja või tööandja kutsehuve esindavate organisatsioonide vastutusega töövaidlusest tulenevate kahjude eest tuleks võtta midagi ette selleks, et selgitada, et uuesti sõnastatud Brüsseli I määruse artikli 7 lõige 2 viitab töövaidluse toimumise või tulevase toimumise kohale, ning kas kooskõlastamine Rooma II määruse artikliga 9 on vajalik; |
| --- | --- | --- |

6.

palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu järgmistele küsimustele:

a)

kas seoses töötaja või tööandja või töötaja või tööandja kutsehuve esindavate organisatsioonide vastutusega töövaidlusest tulenevate kahjude eest tuleks võtta midagi ette selleks, et selgitada, et uuesti sõnastatud Brüsseli I määruse artikli 7 lõige 2 viitab töövaidluse toimumise või tulevase toimumise kohale, ning kas kooskõlastamine Rooma II määruse artikliga 9 on vajalik;

| b) | kas juhtudel, kui töötaja esitab hagi tööandja vastu, tuleks alalise töökoha puudumisel kohaldatav varusäte ümber sõnastada nii, et see viitaks tegevuskohale, kust jagatakse või jagati töötajale igapäevaseid tööülesandeid, mitte töötaja tööle võtnud ettevõtte tegevuskohale; |
| --- | --- |

b)

kas juhtudel, kui töötaja esitab hagi tööandja vastu, tuleks alalise töökoha puudumisel kohaldatav varusäte ümber sõnastada nii, et see viitaks tegevuskohale, kust jagatakse või jagati töötajale igapäevaseid tööülesandeid, mitte töötaja tööle võtnud ettevõtte tegevuskohale;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteele.

---

(1)  Euroopa Kohtu (kuuenda koja) 5. veebruari 2004. aasta otsus kohtuasjas C-18/02, Danmarks Rederiforening, DFDS Torline A/S nimel v LO Landsorganisationen i Sverige, SEKO Sjöfolk Facket för Service och Kommunikation nimel, EKL 2004 lk I-01417.

(2)  Euroopa Kohtu (suurkoja) 18. detsembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-341/05: Laval un Partneri Ltd v Svenska Byggnadsarbetareförbundet, Svenska Byggnadsarbetareförbundets avdelning 1 Byggettani ja Svenska Elektrikerförbundet, EKL 2007 lk I-11767.

(3)  Euroopa Kohtu (suurkoja) 11. detsembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-438/05: Laval un Partneri Ltd v Svenska Byggnadsarbetareförbundet, Svenska Byggnadsarbetareförbundets avdelning 1 Byggettani ja Svenska Elektrikerförbundet, EKL 2007 lk I-10779.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT L 351, 20.12.2012, lk 1).

(5)  28. novembri 2001. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1).

(6)  Vt eelkõige asjaolusid kohtuasjas C-438/05, International Transport Workers’ Federation ja Soome Meremeeste Ametiühing v Viking Line ABP ja OÜ Viking Line Eesti, EKL 2007 lk. I-10779.

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/21

---

P7_TA(2013)0400

Soopõhine tapmine ja puuduolevad naised

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon soopõhise tapmise ja puuduolevate naiste kohta (2012/2273(INI))

(2016/C 181/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, milles rõhutatakse liikmesriikide ühiseid väärtusi, nagu pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning meeste ja naiste võrdõiguslikkus, samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, milles on sätestatud soolise võrdõiguslikkuse edendamise põhimõte, kuna selles öeldakse, et liidu eesmärk on kõikide meetmete puhul meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, milles rõhutatakse liikmesriikide ühiseid väärtusi, nagu pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning meeste ja naiste võrdõiguslikkus, samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, milles on sätestatud soolise võrdõiguslikkuse edendamise põhimõte, kuna selles öeldakse, et liidu eesmärk on kõikide meetmete puhul meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 19, milles nimetatakse võitlust diskrimineerimise vastu soo alusel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 19, milles nimetatakse võitlust diskrimineerimise vastu soo alusel,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, mis võeti vastu 18. detsembril 1979, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, mis võeti vastu 18. detsembril 1979,

| — | võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal ülemaailmsel naisteteemalisel konverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusplatvormi ning oma 18. mai 2000. aasta (1), 10. märtsi 2005. aasta (Peking + 10) (2) ning 25. veebruari 2010. aasta (Peking + 15) (3) resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal ülemaailmsel naisteteemalisel konverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusplatvormi ning oma 18. mai 2000. aasta (1), 10. märtsi 2005. aasta (Peking + 10) (2) ning 25. veebruari 2010. aasta (Peking + 15) (3) resolutsioone,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni aastatuhande tippkohtumisel 2000. aasta septembris vastu võetud aastatuhande arengueesmärke ning eelkõige aastatuhande arengueesmärke soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise osas, mis on nälja, vaesuse ja haiguste kõrvaldamise, kõikidel haridustasanditel ja igas elukutsevaldkonnas võrdsuse saavutamise, ressursside üle võrdse kontrolli saavutamise ning ühiskondlikus ja poliitilises elus võrdse esindatuse eeltingimus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni aastatuhande tippkohtumisel 2000. aasta septembris vastu võetud aastatuhande arengueesmärke ning eelkõige aastatuhande arengueesmärke soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise osas, mis on nälja, vaesuse ja haiguste kõrvaldamise, kõikidel haridustasanditel ja igas elukutsevaldkonnas võrdsuse saavutamise, ressursside üle võrdse kontrolli saavutamise ning ühiskondlikus ja poliitilises elus võrdse esindatuse eeltingimus,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020),

| — | võttes arvesse Euroopa konsensust arengu küsimuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa konsensust arengu küsimuses,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu suuniseid rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise edendamiseks, surmanuhtluse, piinamise ning muu julma, ebainimliku ja alandava kohtlemise või karistamise kohta ning inimõiguste kaitsjate kohta, samuti inimõiguste alaste dialoogide kohta kolmandate riikidega, lapse õiguste edendamise ja kaitse kohta ning naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kohta ning nende diskrimineerimise kõigi vormide vastase võitluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu suuniseid rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise edendamiseks, surmanuhtluse, piinamise ning muu julma, ebainimliku ja alandava kohtlemise või karistamise kohta ning inimõiguste kaitsjate kohta, samuti inimõiguste alaste dialoogide kohta kolmandate riikidega, lapse õiguste edendamise ja kaitse kohta ning naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kohta ning nende diskrimineerimise kõigi vormide vastase võitluse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 1998. aasta järeldusi, mille kohaselt peab Pekingi tegevusprogrammi rakendamisele antav iga-aastane hinnang põhinema kvantitatiivsetel ja kvalitatiivsel näitajatel ja sihttasemetel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 1998. aasta järeldusi, mille kohaselt peab Pekingi tegevusprogrammi rakendamisele antav iga-aastane hinnang põhinema kvantitatiivsetel ja kvalitatiivsel näitajatel ja sihttasemetel,

| — | võttes arvesse nõukogu 2. ja 3. juuni 2005. aasta kohtumise järeldusi, milles kutsutakse liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama institutsioonilisi mehhanisme soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja looma raamistikku Pekingi tegevusprogrammi rakendamise hindamiseks, et edusamme oleks võimalik järjepidevamalt ja süstemaatilisemalt jälgida, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. ja 3. juuni 2005. aasta kohtumise järeldusi, milles kutsutakse liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama institutsioonilisi mehhanisme soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja looma raamistikku Pekingi tegevusprogrammi rakendamise hindamiseks, et edusamme oleks võimalik järjepidevamalt ja süstemaatilisemalt jälgida,

| — | võttes arvesse nõukogu 5. ja 6. detsembri 2007. aasta järeldusi ülevaate kohta, mis käsitleb Pekingi platvormi rakendamist liikmesriikide ja EL institutsioonide poolt, samuti selle juurde kuuluvat aruannet, mille on koostanud eesistujariik Portugal ja mis sisaldab näitajaid naiste ja vaesuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. ja 6. detsembri 2007. aasta järeldusi ülevaate kohta, mis käsitleb Pekingi platvormi rakendamist liikmesriikide ja EL institutsioonide poolt, samuti selle juurde kuuluvat aruannet, mille on koostanud eesistujariik Portugal ja mis sisaldab näitajaid naiste ja vaesuse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembril 2010. aastal esitletud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiat 2010–2015 ning sellega seotud komisjoni talituste töödokumenti strateegia rakendusmeetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembril 2010. aastal esitletud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiat 2010–2015 ning sellega seotud komisjoni talituste töödokumenti strateegia rakendusmeetmete kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti, milles käsitletakse ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (2010–2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti, milles käsitletakse ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (2010–2015),

| — | võttes arvesse ELi soolise võrdõiguslikkuse eest vastutavate ministrite poolt Pekingi tegevusprogrammi kümne rakendamisaasta läbivaatamise raames 4. veebruaril 2005. aastal esitatud ühisdeklaratsiooni, milles kinnitatakse muu hulgas tugevat toetust ja pühendumist Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi täielikule ja tõhusale rakendamisele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi soolise võrdõiguslikkuse eest vastutavate ministrite poolt Pekingi tegevusprogrammi kümne rakendamisaasta läbivaatamise raames 4. veebruaril 2005. aastal esitatud ühisdeklaratsiooni, milles kinnitatakse muu hulgas tugevat toetust ja pühendumist Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi täielikule ja tõhusale rakendamisele,

| — | võttes arvesse naiste olukorda käsitleva ÜRO komisjoni 15. märtsil 2013. aastal toimunud 57. istungjärgul vastu võetud järeldusi, mis on esimene rahvusvaheline dokument, kus tunnistatakse konkreetselt soopõhiste mõrvade ehk naiste tapmise nähtust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste olukorda käsitleva ÜRO komisjoni 15. märtsil 2013. aastal toimunud 57. istungjärgul vastu võetud järeldusi, mis on esimene rahvusvaheline dokument, kus tunnistatakse konkreetselt soopõhiste mõrvade ehk naiste tapmise nähtust,

| — | võttes arvesse ametkondadevahelist avaldust „Sooliselt kallutatud soovaliku vältimine”, mille esitasid 2011. aastal ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo (OHCHR), ÜRO Rahvastikufond (UNFPA), ÜRO Lastefond (UNICEF), ÜRO soolise võrdõiguslikkuse üksus (UN Women) ja Maailma Tervishoiuorganisatsioon (WHO), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ametkondadevahelist avaldust „Sooliselt kallutatud soovaliku vältimine”, mille esitasid 2011. aastal ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo (OHCHR), ÜRO Rahvastikufond (UNFPA), ÜRO Lastefond (UNICEF), ÜRO soolise võrdõiguslikkuse üksus (UN Women) ja Maailma Tervishoiuorganisatsioon (WHO),

| — | võttes arvesse Kairo 1994. aasta rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi deklaratsiooni ja tegevuskava, kava edasise rakendamise põhimeetmeid ja ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 65/234 rahvastiku ja arengu teemalise rahvusvahelise konverentsi järeltegevuse kohta pärast 2014. aastat (detsember 2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kairo 1994. aasta rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi deklaratsiooni ja tegevuskava, kava edasise rakendamise põhimeetmeid ja ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 65/234 rahvastiku ja arengu teemalise rahvusvahelise konverentsi järeltegevuse kohta pärast 2014. aastat (detsember 2010),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (4), eriti selle punkti 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (4), eriti selle punkti 37,

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (5), eriti punkti 76, milles rõhutatakse vajadust kaotada igasugune naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivald ja diskrimineerimine, sealhulgas abordid sool põhineva valiku alusel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (5), eriti punkti 76, milles rõhutatakse vajadust kaotada igasugune naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivald ja diskrimineerimine, sealhulgas abordid sool põhineva valiku alusel,

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2011. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2011. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (6),

| — | võttes arvesse oma 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni naiste mõrvade (feminitsiidide) kohta Mehhikos ja Kesk-Ameerikas ning Euroopa Liidu rolli kohta selle nähtuse vastases võitluses (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni naiste mõrvade (feminitsiidide) kohta Mehhikos ja Kesk-Ameerikas ning Euroopa Liidu rolli kohta selle nähtuse vastases võitluses (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0245/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0245/2013),

| A. | arvestades, et soopõhine tapmine on sooliselt neutraalne termin, mis viitab ühe sugupoole esindajate süstemaatilisele, sihilikule ja soolisel valikul põhinevale massilisele tapmisele, mis on süvenev, kuid väheräägitud probleem mitmes riigis ning millel on hävitavad tagajärjed; arvestades, et käesolevas raportis keskendutakse sool põhineva valiku tegemise põhjustele, suundumustele, tagajärgedele ning sellele, kuidas kaotada sool põhineva valiku tegemine, mis esineb ka lapse tapmise vormis ning vägivalla vormis (naiste ja tütarlaste tapmist on veel määratletud feminitsiidina, mis on kõige äärmuslikum diskrimineerimise vorm ja vägivallaakt naiste vastu ning mille kohta on parlament juba raporti (8) koostanud); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et soopõhine tapmine on sooliselt neutraalne termin, mis viitab ühe sugupoole esindajate süstemaatilisele, sihilikule ja soolisel valikul põhinevale massilisele tapmisele, mis on süvenev, kuid väheräägitud probleem mitmes riigis ning millel on hävitavad tagajärjed; arvestades, et käesolevas raportis keskendutakse sool põhineva valiku tegemise põhjustele, suundumustele, tagajärgedele ning sellele, kuidas kaotada sool põhineva valiku tegemine, mis esineb ka lapse tapmise vormis ning vägivalla vormis (naiste ja tütarlaste tapmist on veel määratletud feminitsiidina, mis on kõige äärmuslikum diskrimineerimise vorm ja vägivallaakt naiste vastu ning mille kohta on parlament juba raporti (8) koostanud);

| B. | arvestades, et vaatamata hiljuti vastu võetud seadustele soopõhise valimise vastu langevad tütarlapsed ikka ebaproportsionaalselt palju halastamatu soolise diskrimineerimise ohvriks, mis laieneb sageli veel sündimata, looteeas tüdrukutele, kelle elu katkestatakse abordiga, kes hüljatakse või tapetakse ainult sel põhjusel, et nad on naissoost; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vaatamata hiljuti vastu võetud seadustele soopõhise valimise vastu langevad tütarlapsed ikka ebaproportsionaalselt palju halastamatu soolise diskrimineerimise ohvriks, mis laieneb sageli veel sündimata, looteeas tüdrukutele, kelle elu katkestatakse abordiga, kes hüljatakse või tapetakse ainult sel põhjusel, et nad on naissoost;

| C. | arvestades, et hinnanguliselt oli 1990. aastal maailma rahvastikus demograafiliselt „puudu” üle 100 miljoni naise, tulenevalt soopõhisest tapmisest (9); arvestades, et viimaste hinnangute kohaselt on see arv kasvanud peaaegu 200 miljoni naiseni, kes on maailma rahvastikus „puudu” (10); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hinnanguliselt oli 1990. aastal maailma rahvastikus demograafiliselt „puudu” üle 100 miljoni naise, tulenevalt soopõhisest tapmisest (9); arvestades, et viimaste hinnangute kohaselt on see arv kasvanud peaaegu 200 miljoni naiseni, kes on maailma rahvastikus „puudu” (10);

| D. | arvestades, et soopõhine tapmine on ülemaailmne probleem, mis ei piirdu Aasia ja Euroopaga, vaid esineb ka Põhja-Ameerikas, Aafrikas ja Ladina-Ameerikas; arvestades, et soopõhine tapmine toimub igal pool, kus rasedad naised kas meelega või surve all otsustavad tüdrukuid mitte sünnitada, kuna neid peetakse ühiskonnale koormaks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et soopõhine tapmine on ülemaailmne probleem, mis ei piirdu Aasia ja Euroopaga, vaid esineb ka Põhja-Ameerikas, Aafrikas ja Ladina-Ameerikas; arvestades, et soopõhine tapmine toimub igal pool, kus rasedad naised kas meelega või surve all otsustavad tüdrukuid mitte sünnitada, kuna neid peetakse ühiskonnale koormaks;

| E. | arvestades, et Aasias, eriti Hiinas, Indias ja Vietnamis on sugudevaheline suhtarv eriti moonutatud; arvestades, et 2012. aastal sündis Hiinas iga 100 tüdruku kohta 113 poissi ning Indias ja Vietnamis iga 100 tüdruku kohta 112 poissi (11); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Aasias, eriti Hiinas, Indias ja Vietnamis on sugudevaheline suhtarv eriti moonutatud; arvestades, et 2012. aastal sündis Hiinas iga 100 tüdruku kohta 113 poissi ning Indias ja Vietnamis iga 100 tüdruku kohta 112 poissi (11);

| F. | arvestades, et Euroopas on sugudevaheline suhtarv mõnes riigis eriti moonutatud, kuna 2012. aastal sündis Albaanias, Armeenias, Aserbaidžaanis ja Gruusias 100 tüdruku kohta 112 poissi (12); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopas on sugudevaheline suhtarv mõnes riigis eriti moonutatud, kuna 2012. aastal sündis Albaanias, Armeenias, Aserbaidžaanis ja Gruusias 100 tüdruku kohta 112 poissi (12);

| G. | arvestades, et soopõhine tapmine on kõige sagedamini sügavalt juurdunud kultuurides, kus eelistatakse poegasid, kus puudub sugudevaheline võrdsus, kus püsib diskrimineerimine ja stereotüübid tütarde suhtes, ning mõnel juhul riikides, kus valitsus kohaldab sunnipoliitikat; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et soopõhine tapmine on kõige sagedamini sügavalt juurdunud kultuurides, kus eelistatakse poegasid, kus puudub sugudevaheline võrdsus, kus püsib diskrimineerimine ja stereotüübid tütarde suhtes, ning mõnel juhul riikides, kus valitsus kohaldab sunnipoliitikat;

| H. | arvestades, et poegade eelistamine on sügavalt juurdunud ja moodustab osa pikaajalistest traditsioonidest, mis on seotud selliste teemadega nagu omandi pärandamine, eakate vanemate sõltumine poegadest majandusliku toetuse ja turvalisuse osas, perekonnanime ja -liini jätkamine ning soov mitte maksta traditsioonilist kallist kaasavara tütardele, et vältida majanduslikke raskusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et poegade eelistamine on sügavalt juurdunud ja moodustab osa pikaajalistest traditsioonidest, mis on seotud selliste teemadega nagu omandi pärandamine, eakate vanemate sõltumine poegadest majandusliku toetuse ja turvalisuse osas, perekonnanime ja -liini jätkamine ning soov mitte maksta traditsioonilist kallist kaasavara tütardele, et vältida majanduslikke raskusi;

| I. | arvestades, et ebapiisavad sotsiaalhoolekande ja -kindlustussüsteemid perekondadele võivad mitmetes kultuurides tuua eksitavalt kaasa poegade eelistamise ja soopõhise valimise; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ebapiisavad sotsiaalhoolekande ja -kindlustussüsteemid perekondadele võivad mitmetes kultuurides tuua eksitavalt kaasa poegade eelistamise ja soopõhise valimise;

| J. | arvestades, et soopõhine valimine kahjustab ühiskondade soolist tasakaalu, põhjustab elanikkonna sugudevahelise suhtarvu moonutusi ning sellel on ka majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed; arvestades, et sugude erinev osakaal nn ülemääraste meeste näol kahjustab pikas perspektiivis sotsiaalset stabiilsust ning toob kaasa kuritegude, frustratsiooni, vägivallaaktide ning inimkaubanduse, seksiorjuse, ärakasutamise ja prostitutsiooniga seotud kuritegude ja vägistamiste sagenemise; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et soopõhine valimine kahjustab ühiskondade soolist tasakaalu, põhjustab elanikkonna sugudevahelise suhtarvu moonutusi ning sellel on ka majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed; arvestades, et sugude erinev osakaal nn ülemääraste meeste näol kahjustab pikas perspektiivis sotsiaalset stabiilsust ning toob kaasa kuritegude, frustratsiooni, vägivallaaktide ning inimkaubanduse, seksiorjuse, ärakasutamise ja prostitutsiooniga seotud kuritegude ja vägistamiste sagenemise;

| K. | arvestades, et järjekindla poegade eelistamise patriarhaalne kultuur ei hoia mitte ainult alles stereotüüpe, demokraatia puudujääke ja sugudevahelist ebavõrdsust, vaid ka diskrimineerib naisi ja takistab seega nende võrdset kohtlemist ja võrdseid võimalusi kõikides eluvaldkondades; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et järjekindla poegade eelistamise patriarhaalne kultuur ei hoia mitte ainult alles stereotüüpe, demokraatia puudujääke ja sugudevahelist ebavõrdsust, vaid ka diskrimineerib naisi ja takistab seega nende võrdset kohtlemist ja võrdseid võimalusi kõikides eluvaldkondades;

| L. | arvestades, et soopõhise valimise praktiseerimine, tütarlaste suurem suremus väga varajases eas ning nende vähesem kooli registreerimine võrreldes poistega viitab sellele, et poegade eelistamise kultuur on mõnedes ühiskondades valdav; on oluline uurida ja selgitada välja, kas niisuguse nähtusega kaasneb ka muu ebademokraatlikkus tütarlaste suhtes, näiteks nende halvem juurdepääs toidule, haridusele, tervishoiule, sanitaarruumidele, ohutule veele, arstiabile ja sotsiaalsele toetusele, et leida tõhusaid viise nende probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et soopõhise valimise praktiseerimine, tütarlaste suurem suremus väga varajases eas ning nende vähesem kooli registreerimine võrreldes poistega viitab sellele, et poegade eelistamise kultuur on mõnedes ühiskondades valdav; on oluline uurida ja selgitada välja, kas niisuguse nähtusega kaasneb ka muu ebademokraatlikkus tütarlaste suhtes, näiteks nende halvem juurdepääs toidule, haridusele, tervishoiule, sanitaarruumidele, ohutule veele, arstiabile ja sotsiaalsele toetusele, et leida tõhusaid viise nende probleemide lahendamiseks;

| M. | arvestades, et demokraatia puudujääke naiste osas ei saa paljudes riikides kõrvaldada, kuna puuduvad usaldusväärsed statistilised andmed sündide ja surmade kohta; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et demokraatia puudujääke naiste osas ei saa paljudes riikides kõrvaldada, kuna puuduvad usaldusväärsed statistilised andmed sündide ja surmade kohta;

| N. | arvestades, et naiste mõjuvõimu suurendamine toetab käitumuslikku ja sotsiaalset muutust, mis on vajalik soopõhise valimise kaotamiseks pikas plaanis; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et naiste mõjuvõimu suurendamine toetab käitumuslikku ja sotsiaalset muutust, mis on vajalik soopõhise valimise kaotamiseks pikas plaanis;

| O. | arvestades, et soopõhise valimise kaotamine on keeruline protsess, mis nõuab palju omavahel seotud lahendusi ja meetodeid, sealhulgas erikoolitus meditsiinitöötajatele soopõhise valimise alaseks nõustamiseks ja selle ärahoidmiseks ELis ja kogu maailmas; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et soopõhise valimise kaotamine on keeruline protsess, mis nõuab palju omavahel seotud lahendusi ja meetodeid, sealhulgas erikoolitus meditsiinitöötajatele soopõhise valimise alaseks nõustamiseks ja selle ärahoidmiseks ELis ja kogu maailmas;

| P. | arvestades, et toetus, poliitilised meetmed ja head tavad, nagu „Hoolitsus tüdrukute eest” Hiinas, mille eesmärk on tõsta teadlikkust tütarlaste väärtusest, ning „Balika Samriddhi Yojana” skeem Indias, mis pakub rahalisi stiimuleid vaestest peredest tütarlaste harimiseks, on äärmiselt olulised, et muuta käitumishoiakuid tütarlaste ja naiste suhtes; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et toetus, poliitilised meetmed ja head tavad, nagu „Hoolitsus tüdrukute eest” Hiinas, mille eesmärk on tõsta teadlikkust tütarlaste väärtusest, ning „Balika Samriddhi Yojana” skeem Indias, mis pakub rahalisi stiimuleid vaestest peredest tütarlaste harimiseks, on äärmiselt olulised, et muuta käitumishoiakuid tütarlaste ja naiste suhtes;

| Q. | arvestades, et Lõuna-Korea edukas eeskuju on märkimisväärne, kuna see riik on suutnud pöörata tagasi ülimalt moonutatud sugudevahelise suhtarvu – kui 1994. aastal sündis 100 tüdruku kohta 114 poissi, siis 2010. aastal oli poiste arv 100 tüdruku kohta 107 (13); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Lõuna-Korea edukas eeskuju on märkimisväärne, kuna see riik on suutnud pöörata tagasi ülimalt moonutatud sugudevahelise suhtarvu – kui 1994. aastal sündis 100 tüdruku kohta 114 poissi, siis 2010. aastal oli poiste arv 100 tüdruku kohta 107 (13);

| 1. | rõhutab, et soopõhine tapmine jääb kuriteoks ja raskeks inimõiguste rikkumiseks ning on vaja tõhusaid meetmeid, et lahendada ja kõrvaldada kõik selle algpõhjused, mis peituvad patriarhaalses ühiskonnas; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et soopõhine tapmine jääb kuriteoks ja raskeks inimõiguste rikkumiseks ning on vaja tõhusaid meetmeid, et lahendada ja kõrvaldada kõik selle algpõhjused, mis peituvad patriarhaalses ühiskonnas;

| 2. | rõhutab kõikide riikide ja valitsuste kohustust edendada ja kaitsta inimõigusi ning vältida diskrimineerimist põhitegevusena igat tüüpi naiste vastu suunatud vägivalla kaotamisel; |
| --- | --- |

2.

rõhutab kõikide riikide ja valitsuste kohustust edendada ja kaitsta inimõigusi ning vältida diskrimineerimist põhitegevusena igat tüüpi naiste vastu suunatud vägivalla kaotamisel;

| 3. | kutsub valitsusi üles töötama välja ja rakendama meetmeid, mis soodustavad naiste suhtes eksisteerivate mentaliteedi ja hoiakute põhjalikku muutust ning võitlevad negatiivsete uskumuste ja käitumise vastu, mis põhjustavad naiste vastu suunatud vägivalda; |
| --- | --- |

3.

kutsub valitsusi üles töötama välja ja rakendama meetmeid, mis soodustavad naiste suhtes eksisteerivate mentaliteedi ja hoiakute põhjalikku muutust ning võitlevad negatiivsete uskumuste ja käitumise vastu, mis põhjustavad naiste vastu suunatud vägivalda;

| 4. | kutsub valitsusi üles määratlema konkreetselt feminitsiidi ja soopõhist tapmist kuriteona ning seega töötama välja ja rakendama õigusakte, millega tagatakse, et feminitsiidi juhtumeid uuritakse, nende toimepanijad võetakse vastutusele ning ellujäänutele tagatakse lihtne juurdepääs tervishoiuteenustele ja pikaajalisele toetusele; |
| --- | --- |

4.

kutsub valitsusi üles määratlema konkreetselt feminitsiidi ja soopõhist tapmist kuriteona ning seega töötama välja ja rakendama õigusakte, millega tagatakse, et feminitsiidi juhtumeid uuritakse, nende toimepanijad võetakse vastutusele ning ellujäänutele tagatakse lihtne juurdepääs tervishoiuteenustele ja pikaajalisele toetusele;

| 5. | rõhutab, et igasugune perekonna või ühiskonna poolne surve naistele teha soopõhise valimise tõttu aborti on vastavalt Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsioonile ning Pekingi deklaratsioonile ja tegevusprogrammile füüsiline ja psühholoogiline vägivald; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et igasugune perekonna või ühiskonna poolne surve naistele teha soopõhise valimise tõttu aborti on vastavalt Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsioonile ning Pekingi deklaratsioonile ja tegevusprogrammile füüsiline ja psühholoogiline vägivald;

| 6. | rõhutab, et sooselektiivsete tavade kaotamine on keeruline protsess, mis nõuab mitmeid omavahel seotud lähenemisviise ja meetodeid, alates algpõhjuste ning kultuuriliste ja sotsiaalmajanduslike tegurite uurimisest nendes riikides, kus esineb poeglaste eelistamist, kuni tüdrukute ja naiste õiguste ja staatuse eest võitlemise ning seaduste ja eeskirjade kehtestamiseni; on seisukohal, et laiemalt võttes on ainuke jätkusuutlik viis takistada sooselektiivsete praktikate edasist levimist edendada sugude võrdset tähtsust kõigis ühiskondades; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et sooselektiivsete tavade kaotamine on keeruline protsess, mis nõuab mitmeid omavahel seotud lähenemisviise ja meetodeid, alates algpõhjuste ning kultuuriliste ja sotsiaalmajanduslike tegurite uurimisest nendes riikides, kus esineb poeglaste eelistamist, kuni tüdrukute ja naiste õiguste ja staatuse eest võitlemise ning seaduste ja eeskirjade kehtestamiseni; on seisukohal, et laiemalt võttes on ainuke jätkusuutlik viis takistada sooselektiivsete praktikate edasist levimist edendada sugude võrdset tähtsust kõigis ühiskondades;

| 7. | rõhutab vajadust uuringute järele ja kutsub komisjoni üles edendama põhjalikke teadusuuringuid soopõhise valimise algpõhjuste kohta, et uurida neid riigispetsiifilisi tavasid ja traditsioone, mis võivad viia soo valimiseni, ning soopõhise valimise pikaajalisi tagajärgi ühiskonnale; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust uuringute järele ja kutsub komisjoni üles edendama põhjalikke teadusuuringuid soopõhise valimise algpõhjuste kohta, et uurida neid riigispetsiifilisi tavasid ja traditsioone, mis võivad viia soo valimiseni, ning soopõhise valimise pikaajalisi tagajärgi ühiskonnale;

| 8. | nõuab põhjalikku analüüsi finants- ja majanduslike põhjuste kohta, millele toetuvad sooselektiivsed tavad; ühtlasi kutsub valitsusi üles aktiivselt tegelema perekondadele langeva koormuse probleemiga, mis võib põhjustada meeste ülekaalu ühiskonnas; |
| --- | --- |

8.

nõuab põhjalikku analüüsi finants- ja majanduslike põhjuste kohta, millele toetuvad sooselektiivsed tavad; ühtlasi kutsub valitsusi üles aktiivselt tegelema perekondadele langeva koormuse probleemiga, mis võib põhjustada meeste ülekaalu ühiskonnas;

| 9. | rõhutab, et on vaja koostada soopõhist selektsiooni keelustavad õigusaktid, milles sätestataks naiste sotsiaalkaitsepaketid ja kehtivate õigusaktide rakendamise parem järelevalve ning suunataks rohkem tähelepanu kõnealuse nähtuse kultuurilistele ja sotsiaalmajanduslikele põhjustele, et lahendada probleem terviklikul ja jätkusuutlikul viisil, kindlustades soolist võrdõiguslikkust ja edendades aktiivset kodanikuühiskonna osalemist; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et on vaja koostada soopõhist selektsiooni keelustavad õigusaktid, milles sätestataks naiste sotsiaalkaitsepaketid ja kehtivate õigusaktide rakendamise parem järelevalve ning suunataks rohkem tähelepanu kõnealuse nähtuse kultuurilistele ja sotsiaalmajanduslikele põhjustele, et lahendada probleem terviklikul ja jätkusuutlikul viisil, kindlustades soolist võrdõiguslikkust ja edendades aktiivset kodanikuühiskonna osalemist;

| 10. | kutsub valitsusi üles kõrvaldama puudujäägid demokraatias ja seadusandluses, võitlema takistuste vastu, mis põhjustavad tütarlaste diskrimineerimist, jõustama riiklikke seadusi, mis tagavad, et naised on seaduse ees meestega võrdsed kõikides eluvaldkondades, ning aitama suurendada naiste majanduslikku, hariduslikku ja poliitilist mõjuvõimu; |
| --- | --- |

10.

kutsub valitsusi üles kõrvaldama puudujäägid demokraatias ja seadusandluses, võitlema takistuste vastu, mis põhjustavad tütarlaste diskrimineerimist, jõustama riiklikke seadusi, mis tagavad, et naised on seaduse ees meestega võrdsed kõikides eluvaldkondades, ning aitama suurendada naiste majanduslikku, hariduslikku ja poliitilist mõjuvõimu;

| 11. | palub komisjonil toetada ja julgustada igasuguseid algatusi teadlikkuse suurendamiseks eelarvamuslikust soopõhisest diskrimineerimisest, sealhulgas soopõhisest tapmisest, ning leida tõhusaid viise selle vastu võitlemiseks, pakkudes välissuhete, humanitaarabi ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise raames juhiseid, abi ning vastavat poliitikat ja rahastamist; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil toetada ja julgustada igasuguseid algatusi teadlikkuse suurendamiseks eelarvamuslikust soopõhisest diskrimineerimisest, sealhulgas soopõhisest tapmisest, ning leida tõhusaid viise selle vastu võitlemiseks, pakkudes välissuhete, humanitaarabi ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise raames juhiseid, abi ning vastavat poliitikat ja rahastamist;

| 12. | juhib tähelepanu asjaolule, et suutmatus naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendada ning liiga vähesed jõupingutused sotsiaalsete normide ja struktuuride muutmiseks põhjustavad tõsiseid juriidilisi, eetilisi, tervise ja inimõigustega seotud tagajärgi suure tõenäosusega ka pikemas perspektiivis, avaldades laostavat mõju asjaomasele ühiskonnale; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu asjaolule, et suutmatus naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendada ning liiga vähesed jõupingutused sotsiaalsete normide ja struktuuride muutmiseks põhjustavad tõsiseid juriidilisi, eetilisi, tervise ja inimõigustega seotud tagajärgi suure tõenäosusega ka pikemas perspektiivis, avaldades laostavat mõju asjaomasele ühiskonnale;

| 13. | rõhutab, et uuringute kohaselt võib sugude erinev osakaal põhjustada abiellumise või seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil korraldatava inimkaubanduse, naistevastase vägivalla, laste-, varajaste ja sundabielude, HIV/AIDSi ja teiste sugulisel teel levivate haiguste juhtumite sagenemist; rõhutab, et sugude erinev osakaal ohustab seeläbi sotsiaalset stabiilsust ja turvalisust; ning nõuab seetõttu, et uuritaks põhjalikult meeste järjest suureneva osakaalu mõjusid tervishoiule, majandusele ja turvalisusele; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et uuringute kohaselt võib sugude erinev osakaal põhjustada abiellumise või seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil korraldatava inimkaubanduse, naistevastase vägivalla, laste-, varajaste ja sundabielude, HIV/AIDSi ja teiste sugulisel teel levivate haiguste juhtumite sagenemist; rõhutab, et sugude erinev osakaal ohustab seeläbi sotsiaalset stabiilsust ja turvalisust; ning nõuab seetõttu, et uuritaks põhjalikult meeste järjest suureneva osakaalu mõjusid tervishoiule, majandusele ja turvalisusele;

| 14. | toetab asjakohaseid reforme, jätkuvat järelevalvet ning soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise seaduste rakendamist, eeskätt madala ja keskmise sissetulekuga riikides ja üleminekuriikides; |
| --- | --- |

14.

toetab asjakohaseid reforme, jätkuvat järelevalvet ning soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise seaduste rakendamist, eeskätt madala ja keskmise sissetulekuga riikides ja üleminekuriikides;

| 15. | kutsub komisjoni üles tegema intensiivset tööd, et hoida ära eelarvamuslikku soopõhist valimist, mitte piirates juurdepääsu reproduktiivtervishoiu teenustele ja tehnoloogiale, vaid propageerides nende vastutustundlikku kasutamist, kehtestama suunised ja neid tugevdama, pakkuma meditsiinitöötajatele erikoolitust soopõhise valimise alaseks nõustamiseks ja selle ärahoidmiseks, välja arvatud haruldastel juhtudel, kui see on põhjendatud soopõhiste geneetiliste haiguste tõttu, ja hoidma ära soopõhise valimise tehnoloogiate kasutamist kasumi teenimiseks ning niisuguse kasutuse reklaamimist; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles tegema intensiivset tööd, et hoida ära eelarvamuslikku soopõhist valimist, mitte piirates juurdepääsu reproduktiivtervishoiu teenustele ja tehnoloogiale, vaid propageerides nende vastutustundlikku kasutamist, kehtestama suunised ja neid tugevdama, pakkuma meditsiinitöötajatele erikoolitust soopõhise valimise alaseks nõustamiseks ja selle ärahoidmiseks, välja arvatud haruldastel juhtudel, kui see on põhjendatud soopõhiste geneetiliste haiguste tõttu, ja hoidma ära soopõhise valimise tehnoloogiate kasutamist kasumi teenimiseks ning niisuguse kasutuse reklaamimist;

| 16. | toonitab, et soopõhist valikut ohjavad ja piiravad seadused peavad kaitsma naiste õigust omada juurdepääsu seaduslikele seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenustele ja tehnoloogiale ilma abikaasa loata, tagama, et seadusi rakendatakse tõhusalt ning et seaduste rikkumiste eest kehtestatakse asjakohased karistused; |
| --- | --- |

16.

toonitab, et soopõhist valikut ohjavad ja piiravad seadused peavad kaitsma naiste õigust omada juurdepääsu seaduslikele seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenustele ja tehnoloogiale ilma abikaasa loata, tagama, et seadusi rakendatakse tõhusalt ning et seaduste rikkumiste eest kehtestatakse asjakohased karistused;

| 17. | julgustab valitsusi ja meedikute ringkondi tegema tihedamat koostööd ning koostama rangemaid suuniseid kliinikute ja haiglate eneseregulatsiooni kohta, et hoida aktiivselt ära soopõhise valimise muutumine rahalist kasu toovaks majandustegevuseks; |
| --- | --- |

17.

julgustab valitsusi ja meedikute ringkondi tegema tihedamat koostööd ning koostama rangemaid suuniseid kliinikute ja haiglate eneseregulatsiooni kohta, et hoida aktiivselt ära soopõhise valimise muutumine rahalist kasu toovaks majandustegevuseks;

| 18. | palub komisjonil ja liikmesriikidel teha kindlaks need Euroopa kliinikud, kus tehakse soopõhisest valikust tingitud aborte, esitada selle kohta statistilist teavet ja arendada parimaid tavasid nende takistamiseks; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil ja liikmesriikidel teha kindlaks need Euroopa kliinikud, kus tehakse soopõhisest valikust tingitud aborte, esitada selle kohta statistilist teavet ja arendada parimaid tavasid nende takistamiseks;

| 19. | tunnistab, et naiste ja tütarlaste õiguste tagamine ja edendamine neile võrdsete võimaluste pakkumise kaudu, eriti hariduses ja tööturul, on äärmiselt oluline, et võidelda seksuaalse diskrimineerimise vastu ja tagada sellise ühiskonna ülesehitamine, kus soolise võrdõiguslikkuse põhimõte on tegelikkus; rõhutab asjaolu, et sooselektiivsete tavade (nagu abort ja lapsetapp) kaotamiseks ning arenguriikides üldise majanduskasvu saavutamiseks ja vaesuse vähendamiseks on vaja edendada naiste haridustaset, töövõimalusi ja integreeritud tervishoiuteenuseid, sh seksuaal- ja reproduktiivterviseteenuseid; rõhutab, et naiste mõjuvõimu suurendamine ja meeste kaasamine on olulise tähtsusega soolise ebavõrdsuse vastu võitlemisel ning sellise käitumusliku ja sotsiaalse muutuse edendamisel, mis on vajalikud sooselektiivsete tavade kaotamiseks pikemas perspektiivis; |
| --- | --- |

19.

tunnistab, et naiste ja tütarlaste õiguste tagamine ja edendamine neile võrdsete võimaluste pakkumise kaudu, eriti hariduses ja tööturul, on äärmiselt oluline, et võidelda seksuaalse diskrimineerimise vastu ja tagada sellise ühiskonna ülesehitamine, kus soolise võrdõiguslikkuse põhimõte on tegelikkus; rõhutab asjaolu, et sooselektiivsete tavade (nagu abort ja lapsetapp) kaotamiseks ning arenguriikides üldise majanduskasvu saavutamiseks ja vaesuse vähendamiseks on vaja edendada naiste haridustaset, töövõimalusi ja integreeritud tervishoiuteenuseid, sh seksuaal- ja reproduktiivterviseteenuseid; rõhutab, et naiste mõjuvõimu suurendamine ja meeste kaasamine on olulise tähtsusega soolise ebavõrdsuse vastu võitlemisel ning sellise käitumusliku ja sotsiaalse muutuse edendamisel, mis on vajalikud sooselektiivsete tavade kaotamiseks pikemas perspektiivis;

| 20. | kutsub seepärast komisjoni üles edendama hariduslikku ja sotsiaalset keskkonda, kus mõlemat sugupoolt austatakse ja koheldakse võrdselt ning kus tunnustatakse mõlema sugupoole esindajate võimeid ja potentsiaali, ilma stereotüüpide ja diskrimineerimiseta, edendades soolist võrdõiguslikkust, tugevdades võrdseid võimalusi ja võrdseid partnerlussuhteid; |
| --- | --- |

20.

kutsub seepärast komisjoni üles edendama hariduslikku ja sotsiaalset keskkonda, kus mõlemat sugupoolt austatakse ja koheldakse võrdselt ning kus tunnustatakse mõlema sugupoole esindajate võimeid ja potentsiaali, ilma stereotüüpide ja diskrimineerimiseta, edendades soolist võrdõiguslikkust, tugevdades võrdseid võimalusi ja võrdseid partnerlussuhteid;

| 21. | palub tungivalt, et komisjon ja asjakohased rahvusvahelised organisatsioonid toetaksid haridusprogramme, mis tugevdavad naiste mõjuvõimu, võimaldades neil tõsta enesehinnangut, saada teadmisi, teha otsuseid ja võtta vastutus oma elu, tervise ja tööhõive eest, mis võimaldaks neil elada majanduslikult sõltumatut elu; |
| --- | --- |

21.

palub tungivalt, et komisjon ja asjakohased rahvusvahelised organisatsioonid toetaksid haridusprogramme, mis tugevdavad naiste mõjuvõimu, võimaldades neil tõsta enesehinnangut, saada teadmisi, teha otsuseid ja võtta vastutus oma elu, tervise ja tööhõive eest, mis võimaldaks neil elada majanduslikult sõltumatut elu;

| 22. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja kolmandate riikide valitsusi üles töötama välja teadlikkust suurendavaid ja teabekampaaniaid, mis propageerivad soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet ja millega tagatakse inimeste teadlikkuse paranemine iga paarisuhtes oleva inimese inimõiguste vastastikuse austamise kohta, eelkõige seoses juurdepääsuga omandiõigusele, õigusele tööle, piisavale tervishoiule, õigussüsteemile ja haridusele; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja kolmandate riikide valitsusi üles töötama välja teadlikkust suurendavaid ja teabekampaaniaid, mis propageerivad soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet ja millega tagatakse inimeste teadlikkuse paranemine iga paarisuhtes oleva inimese inimõiguste vastastikuse austamise kohta, eelkõige seoses juurdepääsuga omandiõigusele, õigusele tööle, piisavale tervishoiule, õigussüsteemile ja haridusele;

| 23. | tuletab meelde aastatuhande arengueesmärke ja rõhutab, et juurdepääs haridusele ja tervishoiule, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervishoiule ja seonduvatele õigustele, on põhiline inimõigus; rõhutab, et aastatuhande arengueesmärkide aruannetes, dialoogides ja muudel rahvusvahelistel foorumitel, kus jagatakse kogemusi, on vaja osutada eraldi ja konkreetselt soopõhisele tapmisele ja soopõhise valimise probleemidele; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde aastatuhande arengueesmärke ja rõhutab, et juurdepääs haridusele ja tervishoiule, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervishoiule ja seonduvatele õigustele, on põhiline inimõigus; rõhutab, et aastatuhande arengueesmärkide aruannetes, dialoogides ja muudel rahvusvahelistel foorumitel, kus jagatakse kogemusi, on vaja osutada eraldi ja konkreetselt soopõhisele tapmisele ja soopõhise valimise probleemidele;

| 24. | toonitab, et naiste õiguste tagamine sõltub kahtlemata nende suutlikkusest teha otsuseid ise ja oma abikaasast sõltumatult, ning seetõttu on väga oluline tagada naistele juurdepääs haridusele, tööle, tervishoiule ning rasestumisvastastele vahenditele ja pangaarvele kellegi teise loata või nõusolekuta; |
| --- | --- |

24.

toonitab, et naiste õiguste tagamine sõltub kahtlemata nende suutlikkusest teha otsuseid ise ja oma abikaasast sõltumatult, ning seetõttu on väga oluline tagada naistele juurdepääs haridusele, tööle, tervishoiule ning rasestumisvastastele vahenditele ja pangaarvele kellegi teise loata või nõusolekuta;

| 25. | kutsub partnerriikide valitsusi üles vähendama ravi maksumust lastele, eelkõige tüdrukutele, kes mõnikord surevad neile osutatud vale või mittepiisava ravi tõttu; |
| --- | --- |

25.

kutsub partnerriikide valitsusi üles vähendama ravi maksumust lastele, eelkõige tüdrukutele, kes mõnikord surevad neile osutatud vale või mittepiisava ravi tõttu;

| 26. | kutsub valitsusi üles parandama naiste juurdepääsu eelkõige sünnituseelsele ja emade tervishoiule, haridusele, põllumajandusele, krediidile ja mikrolaenudele, majanduslikele võimalustele ja omandile; |
| --- | --- |

26.

kutsub valitsusi üles parandama naiste juurdepääsu eelkõige sünnituseelsele ja emade tervishoiule, haridusele, põllumajandusele, krediidile ja mikrolaenudele, majanduslikele võimalustele ja omandile;

| 27. | nõuab, et pandaks erilist rõhku vastastikkusest lähtuvate tingimuste, sealhulgas pensionifondide loomisele arenguriikides, et vähendada perekondade ja isikute majanduslikku koormust, vähendades sellega nende sõltuvust poegadest ja viimaste eelistamist; |
| --- | --- |

27.

nõuab, et pandaks erilist rõhku vastastikkusest lähtuvate tingimuste, sealhulgas pensionifondide loomisele arenguriikides, et vähendada perekondade ja isikute majanduslikku koormust, vähendades sellega nende sõltuvust poegadest ja viimaste eelistamist;

| 28. | märgib, et soopõhine valimine püsib siiani isegi jõukates piirkondades, mille elanikud on kirjaoskajad; |
| --- | --- |

28.

märgib, et soopõhine valimine püsib siiani isegi jõukates piirkondades, mille elanikud on kirjaoskajad;

| 29. | julgustab valitsusi töötama välja naiste ja perekondade jaoks tugisüsteemid, mis annaksid naistele teavet ja nõu ohtude ja kahju kohta, mis kaasnevad soopõhise valimisega, ning nõustaksid ja toetaksid naisi, keda võidakse survestada naissoost lootest vabanema; |
| --- | --- |

29.

julgustab valitsusi töötama välja naiste ja perekondade jaoks tugisüsteemid, mis annaksid naistele teavet ja nõu ohtude ja kahju kohta, mis kaasnevad soopõhise valimisega, ning nõustaksid ja toetaksid naisi, keda võidakse survestada naissoost lootest vabanema;

| 30. | julgustab kodanikuühiskonna ja valitsusasutusi võtma ühiseid meetmeid, et korraldada teabe levitamist ja üldsuse teadlikkust tõstvaid kampaaniaid soopõhise valimise negatiivsete tagajärgede kohta emale; |
| --- | --- |

30.

julgustab kodanikuühiskonna ja valitsusasutusi võtma ühiseid meetmeid, et korraldada teabe levitamist ja üldsuse teadlikkust tõstvaid kampaaniaid soopõhise valimise negatiivsete tagajärgede kohta emale;

| 31. | palub, et komisjon annaks tehnilist ja rahalist toetust innovaatiliste tegevuste ja haridusprogrammide tarbeks, mille eesmärk on õhutada arutelusid ning mõistmist, et tüdrukud ja poisid on samavõrra väärtuslikud, kasutades kõiki võimalikke meediavahendeid ja sotsiaalvõrgustikke, suunates teabe noortele, usu- ja vaimsetele juhtidele, õpetajatele, kogukonna liidritele ja muudele mõjukatele isikutele ning kaasates neid kõiki, püüdes muuta kultuurilist ettekujutust soolisest võrdõiguslikkusest antud ühiskonnas ja rõhutada vajadust käituda mittediskrimineerivalt; |
| --- | --- |

31.

palub, et komisjon annaks tehnilist ja rahalist toetust innovaatiliste tegevuste ja haridusprogrammide tarbeks, mille eesmärk on õhutada arutelusid ning mõistmist, et tüdrukud ja poisid on samavõrra väärtuslikud, kasutades kõiki võimalikke meediavahendeid ja sotsiaalvõrgustikke, suunates teabe noortele, usu- ja vaimsetele juhtidele, õpetajatele, kogukonna liidritele ja muudele mõjukatele isikutele ning kaasates neid kõiki, püüdes muuta kultuurilist ettekujutust soolisest võrdõiguslikkusest antud ühiskonnas ja rõhutada vajadust käituda mittediskrimineerivalt;

| 32. | nõuab, et kõigis ELi ja arenguriikide vahelistes partnerlussuhetes ja dialoogides pöörataks suurt tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele ja naiste õiguste suurendamisele, nagu on sätestatud Euroopa arengukonsensuses; on ka seisukohal, et soolise aspektiga tuleks arvestada kõigis eelarvemenetluse etappides, edendades sealhulgas dialoogi arenguriikide naisteühendustega ja töötades välja soopõhised parameetrid; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et kõigis ELi ja arenguriikide vahelistes partnerlussuhetes ja dialoogides pöörataks suurt tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele ja naiste õiguste suurendamisele, nagu on sätestatud Euroopa arengukonsensuses; on ka seisukohal, et soolise aspektiga tuleks arvestada kõigis eelarvemenetluse etappides, edendades sealhulgas dialoogi arenguriikide naisteühendustega ja töötades välja soopõhised parameetrid;

| 33. | kutsub asjaomaste riikide ametivõime üles parandama järelevalvet ja statistiliste andmete kogumist sugudevahelise suhtarvu kohta ning võtma tasakaalu moonutuste korral meetmeid; nõuab sellega seoses tihedamat koostööd ELi, ÜRO asutuste ja teiste rahvusvaheliste partnerite ja partnerriikide valitsuste vahel; |
| --- | --- |

33.

kutsub asjaomaste riikide ametivõime üles parandama järelevalvet ja statistiliste andmete kogumist sugudevahelise suhtarvu kohta ning võtma tasakaalu moonutuste korral meetmeid; nõuab sellega seoses tihedamat koostööd ELi, ÜRO asutuste ja teiste rahvusvaheliste partnerite ja partnerriikide valitsuste vahel;

| 34. | kutsub komisjoni ja kõiki asjaomaseid sidusrühmasid üles võtma vajalikke õiguslikke või muid meetmeid, tagamaks, et sunnitud abordid ja raseduse kirurgiline katkestamine soopõhise valiku eesmärgil, ilma et naine oleks andnud eelnevalt teadva nõusoleku või saaks protseduurist aru, kuulutataks kuriteoks; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni ja kõiki asjaomaseid sidusrühmasid üles võtma vajalikke õiguslikke või muid meetmeid, tagamaks, et sunnitud abordid ja raseduse kirurgiline katkestamine soopõhise valiku eesmärgil, ilma et naine oleks andnud eelnevalt teadva nõusoleku või saaks protseduurist aru, kuulutataks kuriteoks;

| 35. | palub valitsustel ja asjaomastel sidusrühmadel tagada, et soopõhist valikut käsitlevad seadused saaksid tõhusalt rakendatud ning et nende seaduste rikkumiste eest kehtestataks asjakohased karistused; |
| --- | --- |

35.

palub valitsustel ja asjaomastel sidusrühmadel tagada, et soopõhist valikut käsitlevad seadused saaksid tõhusalt rakendatud ning et nende seaduste rikkumiste eest kehtestataks asjakohased karistused;

| 36. | kutsub komisjoni üles edendama koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega ja organitega, nagu ÜRO, WHO, UNICEF, OHCHR, UNFPA ja UN Women, et võidelda soopõhise valimise vastu ja kaotada selle algpõhjused kõikides riikides, ning tegema koostööd valitsuste, parlamentide, mitmesuguste sidusrühmade, meedia, valitsusväliste organisatsioonide, naiste organisatsioonide ja muude kogukondlike organitega, et suurendada teadlikkust soopõhisest tapmisest ja viisidest selle ennetamiseks; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles edendama koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega ja organitega, nagu ÜRO, WHO, UNICEF, OHCHR, UNFPA ja UN Women, et võidelda soopõhise valimise vastu ja kaotada selle algpõhjused kõikides riikides, ning tegema koostööd valitsuste, parlamentide, mitmesuguste sidusrühmade, meedia, valitsusväliste organisatsioonide, naiste organisatsioonide ja muude kogukondlike organitega, et suurendada teadlikkust soopõhisest tapmisest ja viisidest selle ennetamiseks;

| 37. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles tegema koostööd nimetatud rahvusvaheliste organisatsioonidega, et võidelda soopõhise valimise vastu ja kaotada selle algpõhjused kõikides riikides, ning tegema koostööd valitsuste, parlamentide, mitmesuguste sidusrühmade, meedia, valitsusväliste organisatsioonide, naiste organisatsioonide ja muude kogukondlike organitega, et suurendada teadlikkust soopõhisest tapmisest ja viisidest selle ennetamiseks; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles tegema koostööd nimetatud rahvusvaheliste organisatsioonidega, et võidelda soopõhise valimise vastu ja kaotada selle algpõhjused kõikides riikides, ning tegema koostööd valitsuste, parlamentide, mitmesuguste sidusrühmade, meedia, valitsusväliste organisatsioonide, naiste organisatsioonide ja muude kogukondlike organitega, et suurendada teadlikkust soopõhisest tapmisest ja viisidest selle ennetamiseks;

| 38. | palub, et komisjon ja Euroopa välisteenistus seaksid humanitaarabi pakettide üle vastavate asjaomaste kolmandate riikidega peetavatel arutlusel esmatähtsale kohale soopõhise tapmise küsimuse, kohustades neid riike seadma soopõhise tapmise kaotamine prioriteediks, suurendama teadlikkust sellest küsimusest ja avaldama survet selle ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

38.

palub, et komisjon ja Euroopa välisteenistus seaksid humanitaarabi pakettide üle vastavate asjaomaste kolmandate riikidega peetavatel arutlusel esmatähtsale kohale soopõhise tapmise küsimuse, kohustades neid riike seadma soopõhise tapmise kaotamine prioriteediks, suurendama teadlikkust sellest küsimusest ja avaldama survet selle ärahoidmiseks;

| 39. | nõuab, et EL ja selle partnerriigid parandaksid sündinud laste soolise jagunevuse järelevalvet ja andmete kogumist arengukoostöö kaudu ning et nad võtaksid viivitamata meetmed võimalike tasakaalunihete korrigeerimiseks; rõhutab samamoodi, et soolise diskrimineerimisega seotud inimõiguste klauslid tuleks lisada rahvusvahelistesse kaubandus- ja koostöölepingutesse; |
| --- | --- |

39.

nõuab, et EL ja selle partnerriigid parandaksid sündinud laste soolise jagunevuse järelevalvet ja andmete kogumist arengukoostöö kaudu ning et nad võtaksid viivitamata meetmed võimalike tasakaalunihete korrigeerimiseks; rõhutab samamoodi, et soolise diskrimineerimisega seotud inimõiguste klauslid tuleks lisada rahvusvahelistesse kaubandus- ja koostöölepingutesse;

| 40. | kutsub Euroopa Liitu üles tagama õigustepõhist lähenemisviisi, mis hõlmab kõiki inimõigusi, ning lisama naiste ja tüdrukute õiguste, sealhulgas nende seksuaal- ja reproduktiivõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse mõjuvõimu suurendamine ja edendamine, nende austamine ja teostamine, olulise ja palju tähelepanu nõudva teemana 2015. aasta järgse arengupoliitika kavasse kui soopõhise tapmise vastase võitluse eeltingimused; |
| --- | --- |

40.

kutsub Euroopa Liitu üles tagama õigustepõhist lähenemisviisi, mis hõlmab kõiki inimõigusi, ning lisama naiste ja tüdrukute õiguste, sealhulgas nende seksuaal- ja reproduktiivõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse mõjuvõimu suurendamine ja edendamine, nende austamine ja teostamine, olulise ja palju tähelepanu nõudva teemana 2015. aasta järgse arengupoliitika kavasse kui soopõhise tapmise vastase võitluse eeltingimused;

| 41. | väidab, et rakendades eriklauslit, mis käsitleb Kairos toimunud rahvusvahelisel rahvastiku- ja arengukonverentsil kokku lepitud sunni või sunniviisilisuse keeldu seksuaal- ja reproduktiivtervise küsimustes, samuti õiguslikult siduvaid rahvusvahelisi inimõigustealaseid õigusakte, ELi acquis'd ja liidu poliitilisi pädevusi kõnealustes küsimustes, ei tohiks liidu abi anda ühelegi asutusele, organisatsioonile ega programmile, mis edendab, toetab või osaleb sellise tegevuse korraldamises, mis hõlmab selliseid inimõiguste rikkumisi nagu sundabort, naiste või meeste sundsteriliseerimine või loote soo tuvastamine, mille tulemuseks on sünnieelne soo valimine või imikute tapmine; |
| --- | --- |

41.

väidab, et rakendades eriklauslit, mis käsitleb Kairos toimunud rahvusvahelisel rahvastiku- ja arengukonverentsil kokku lepitud sunni või sunniviisilisuse keeldu seksuaal- ja reproduktiivtervise küsimustes, samuti õiguslikult siduvaid rahvusvahelisi inimõigustealaseid õigusakte, ELi acquis'd ja liidu poliitilisi pädevusi kõnealustes küsimustes, ei tohiks liidu abi anda ühelegi asutusele, organisatsioonile ega programmile, mis edendab, toetab või osaleb sellise tegevuse korraldamises, mis hõlmab selliseid inimõiguste rikkumisi nagu sundabort, naiste või meeste sundsteriliseerimine või loote soo tuvastamine, mille tulemuseks on sünnieelne soo valimine või imikute tapmine;

| 42. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

42.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  EÜT C 59, 23.2.2001, lk 258.

(2)  ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 247.

(3)  ELT C 348 E, 21.12.2010, lk 11.

(4)  ELT C 66 E, 20.3.2009, lk 57.

(5)  ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 81.

(6)  Vastuvõetud tekstid: P7_TA(2012)0503.

(7)  ELT C 227 E, 4.9.2008, lk 140.

(8)  Euroopa Parlament võttis 11. oktoobril 2007. aastal vastu resolutsiooni naiste mõrvade (feminitsiidide) kohta Mehhikos ja Kesk-Ameerikas ning Euroopa Liidu rolli kohta selle nähtuse vastases võitluses. Parlament väljendas naiste mõrvade suhtes jälle hukkamõistu oma viimases 2010. aasta detsembris vastu võetud aastaaruandes inimõiguste kohta. Naiste mõrvadest räägitakse ka naiste vastu suunatud vägivalda käsitlevates ELi suunistes, mille nõukogu võttis vastu 2008. aasta detsembris. ELi eesistuja tegi 2009. aasta aprillis avalduse, milles väljendas heameelt kohtumenetluse alustamise üle Ameerika riikidevahelises inimõiguste kohtus ning 2010. aasta juunis avaldas ELi kõrge esindaja Catherine Ashton ELi nimel deklaratsiooni, milles väljendas muret naiste mõrvade pärast Ladina-Ameerikas, mõistis hukka soopõhise vägivalla kõik vormid ning kiitis heaks Ameerika riikidevahelise inimõiguste kohtu otsuse.

(9)  Amartya Sen, More Than 100 Million Women Are Missing, The New York Review of Books, Vol. 37, Nr. 20, (20. detsember 1990), vt: http://www.nybooks.com/articles/3408.

(10)  ÜRO teabeleht: Rahvusvaheline naistepäev 2007, vt http://www.un.org/events/women/iwd/2007/factsfigures.shtml.

(11)  Maailma vastsündinute sugudevahelise suhtarvu kaart, http://en.worldstat.info/World/List_of_countries_by_Sex_ratio_at_birth.

(12)  http://en.worldstat.info/World/List_of_countries_by_Sex_ratio_at_birth.

(13)  ÜRO Rahvastikufond, Report of the International Workshop on Skewed Sex Ratios at Birth: Addressing the Issue and the Way Forward, oktoober 2011.

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/29

---

P7_TA(2013)0401

Eelarvepiirangute mõju piirkondlikele ja kohalikele asutustele seoses ELi struktuurifondidega

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon eelarvepiirangute mõju kohta piirkondlikele ja kohalikele asutustele seoses ELi struktuurifondide kulutustega liikmesriikides (2013/2042(INI))

(2016/C 181/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. ja 29. juuni 2012. aasta järeldusi, (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. ja 29. juuni 2012. aasta järeldusi, (1)

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14. ja 15. märtsi 2013. aasta järeldusi, (2) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14. ja 15. märtsi 2013. aasta järeldusi, (2)

| — | võttes arvesse käimasolevaid institutsioonidevahelisi läbirääkimisi tulevase ühtekuuluvuspoliitika ja mitmeaastase finantsraamistiku üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käimasolevaid institutsioonidevahelisi läbirääkimisi tulevase ühtekuuluvuspoliitika ja mitmeaastase finantsraamistiku üle,

| — | võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999,

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Komisjoni presidendi, Euroopa Keskpanga presidendi ja eurorühma esimehe aruande „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas” kohta, (3) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Komisjoni presidendi, Euroopa Keskpanga presidendi ja eurorühma esimehe aruande „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas” kohta, (3)

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni Euroopa linnade arengukava ja selle tuleviku kohta ühtekuuluvuspoliitikas, (4) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni Euroopa linnade arengukava ja selle tuleviku kohta ühtekuuluvuspoliitikas, (4)

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2013. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid, (5) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2013. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse esialgsete eelarvekavade seire ja hindamise ning euroala liikmesriikide ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise üldsätteid, (5)

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2013. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas, (6) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2013. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel euroalas, (6)

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2009. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika ja reaalmajandusse investeerimise kohta, (7) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2009. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika ja reaalmajandusse investeerimise kohta, (7)

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni 7.–8. veebruaril 2013. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järelduste kohta mitmeaastase finantsraamistiku kohta, (8) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni 7.–8. veebruaril 2013. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järelduste kohta mitmeaastase finantsraamistiku kohta, (8)

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 6. märtsi 2013. aasta arvamuse eelnõu „Erainvesteeringute ja avaliku sektori rahastamise koosmõju kohalikul ja piirkondlikul tasandil – majanduskasvu ja jõukust loov partnerlus”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 6. märtsi 2013. aasta arvamuse eelnõu „Erainvesteeringute ja avaliku sektori rahastamise koosmõju kohalikul ja piirkondlikul tasandil – majanduskasvu ja jõukust loov partnerlus”,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 1. veebruari 2013. aasta arvamust „ELi, liikmesriikide ja riigi tasandist madalamate tasandite eelarvete vahel suurema sünergia loomine”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 1. veebruari 2013. aasta arvamust „ELi, liikmesriikide ja riigi tasandist madalamate tasandite eelarvete vahel suurema sünergia loomine”,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 2012. aasta memorandumit „Impact of budgetary austerity on local finances and investment”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 2012. aasta memorandumit „Impact of budgetary austerity on local finances and investment”,

| — | võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga 14. detsembri 2012. aasta teatist „The impact of the recession in 2008-2009 on EU regional convergence” (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga 14. detsembri 2012. aasta teatist „The impact of the recession in 2008-2009 on EU regional convergence” (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 2012. aasta detsembris mitteperioodilise väljaandena avaldatud dokumenti „The Quality of Public Expenditures in the EU”, (10) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2012. aasta detsembris mitteperioodilise väljaandena avaldatud dokumenti „The Quality of Public Expenditures in the EU”, (10)

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi 2012. aasta oktoobri aruannet „Maailmamajanduse väljavaated”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi 2012. aasta oktoobri aruannet „Maailmamajanduse väljavaated”,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A7-0269/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A7-0269/2013),

| A. | arvestades, et ülemaailmne majandus- ja finantskriis kahjustas ELi sotsiaalset, majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust, põhjustades tööpuuduse suurenemist, SKP vähenemist, piirkondliku ebavõrdsuse süvenemist ning eelarvepuudujäägi kasvu riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ülemaailmne majandus- ja finantskriis kahjustas ELi sotsiaalset, majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust, põhjustades tööpuuduse suurenemist, SKP vähenemist, piirkondliku ebavõrdsuse süvenemist ning eelarvepuudujäägi kasvu riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| B. | arvestades, et kriisi ajastus ja raskusaste olid ELis piirkonniti väga erinevad, rõhutades varasemat struktuurset nõrkust ja tuues kaasa SKP olulise languse, rekordilised tööpuuduse määrad, kõige haavatavamate sotsiaalsete rühmade märgatava vaesumise, ettevõtluskliima halvenemise ja tarbijate kindlustunde vähenemise; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kriisi ajastus ja raskusaste olid ELis piirkonniti väga erinevad, rõhutades varasemat struktuurset nõrkust ja tuues kaasa SKP olulise languse, rekordilised tööpuuduse määrad, kõige haavatavamate sotsiaalsete rühmade märgatava vaesumise, ettevõtluskliima halvenemise ja tarbijate kindlustunde vähenemise;

| C. | arvestades, et pangad ja finantsturud on muutunud laenuandmise suhtes järjest tõrksamaks, kuna riigiasutuste ja kohalike omavalitsuste tajutav krediidivõimelisus on vähenenud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pangad ja finantsturud on muutunud laenuandmise suhtes järjest tõrksamaks, kuna riigiasutuste ja kohalike omavalitsuste tajutav krediidivõimelisus on vähenenud;

| D. | arvestades, et fiskaalkokkulepe ei osutunud kriisist tulenevate probleemide lahendamisel asjakohaseks ning elujõulisima lahendusena nähakse majanduskasvu kokkulepet, mis võimaldaks ELi tasandil olulisi investeeringuid, kuna jõutud on konsensusele, et eelarvepiirangud ja -kärped ilma investeeringuteta ei taaselusta majandust ega loo soodsaid tingimusi töökohtade loomiseks ja majanduskasvuks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et fiskaalkokkulepe ei osutunud kriisist tulenevate probleemide lahendamisel asjakohaseks ning elujõulisima lahendusena nähakse majanduskasvu kokkulepet, mis võimaldaks ELi tasandil olulisi investeeringuid, kuna jõutud on konsensusele, et eelarvepiirangud ja -kärped ilma investeeringuteta ei taaselusta majandust ega loo soodsaid tingimusi töökohtade loomiseks ja majanduskasvuks;

| E. | arvestades, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on mõeldud edendama kogu ELi majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, kasutades tootlikke investeeringuid, et vähendada piirkondadevahelist ebavõrdsust, edendada lähenemist ning stimuleerida arengut, tööhõivet ja sotsiaalset progressi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on mõeldud edendama kogu ELi majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, kasutades tootlikke investeeringuid, et vähendada piirkondadevahelist ebavõrdsust, edendada lähenemist ning stimuleerida arengut, tööhõivet ja sotsiaalset progressi;

| F. | arvestades, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid tähendavad kulusid, mis on mõeldud nii aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu kui ka konkurentsivõime toetamiseks ning mõjutavad seetõttu positiivselt eelarvepuudujäägi ja SKP suhet; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid tähendavad kulusid, mis on mõeldud nii aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu kui ka konkurentsivõime toetamiseks ning mõjutavad seetõttu positiivselt eelarvepuudujäägi ja SKP suhet;

| G. | arvestades, et riigi rahanduse kriisist alguse saanud ja kogu ELi hõlmanud langus põhjustas kokkuhoiumeetmete üldise leviku; arvestades, et nende mõju kohaliku tasandi rahandusele on olnud hävitav, põhjustades mitmete eelarveridade vähendamist või kohandamist ning ohustades riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste rahastamis- ja kaasrahastamisvõimet tootlike investeeringute puhul; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et riigi rahanduse kriisist alguse saanud ja kogu ELi hõlmanud langus põhjustas kokkuhoiumeetmete üldise leviku; arvestades, et nende mõju kohaliku tasandi rahandusele on olnud hävitav, põhjustades mitmete eelarveridade vähendamist või kohandamist ning ohustades riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste rahastamis- ja kaasrahastamisvõimet tootlike investeeringute puhul;

| H. | arvestades, et vaid mõned riigid jätkasid investeeringute toetamist kohalikul tasandil, samas kui teised otsustasid riigivõlakriisi ajal kohalike ametiasutuste investeeringute rahalise toetamise külmutada või seda vähendada, kaldudes tugevalt tsentraliseerimisele või sisemajanduse stabiilsuse pakti eeskirjade kehtestamisele, mis on investeerimist oluliselt vähendanud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vaid mõned riigid jätkasid investeeringute toetamist kohalikul tasandil, samas kui teised otsustasid riigivõlakriisi ajal kohalike ametiasutuste investeeringute rahalise toetamise külmutada või seda vähendada, kaldudes tugevalt tsentraliseerimisele või sisemajanduse stabiilsuse pakti eeskirjade kehtestamisele, mis on investeerimist oluliselt vähendanud;

| I. | arvestades, et olulistes valdkondades ja sektorites teostatud märkimisväärsed eelarvekärped on praegu üks põhiprobleeme, millega kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused silmitsi seisavad; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et olulistes valdkondades ja sektorites teostatud märkimisväärsed eelarvekärped on praegu üks põhiprobleeme, millega kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused silmitsi seisavad;

| J. | arvestades, et kohalikud omavalitsused on piirkondliku arengu peamised kujundajad: nendega seondub 60 % avaliku sektori investeeringutest ning 38 % majandusküsimustele tehtavatest valitsuste konsolideeritud kulutustest, sh enamik piirkondlikku arengut mõjutada võivatest kulutustest (näiteks kulutused kaubandus- ja tööturuküsimustele, põllumajandusele, transpordile ning teadus- ja arendustegevusele); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kohalikud omavalitsused on piirkondliku arengu peamised kujundajad: nendega seondub 60 % avaliku sektori investeeringutest ning 38 % majandusküsimustele tehtavatest valitsuste konsolideeritud kulutustest, sh enamik piirkondlikku arengut mõjutada võivatest kulutustest (näiteks kulutused kaubandus- ja tööturuküsimustele, põllumajandusele, transpordile ning teadus- ja arendustegevusele);

| K. | arvestades, et kahes kolmandikus ELi riikidest on investeeringud kohanemist mõjutanud, seda osalt tänu 2009. aastal kriisiga võitlemiseks tehtud jõupingutustele; arvestades, et 2010. aastaga võrreldes vähenesid otseinvesteeringud 2011. aastal 17 liikmesriigis, kusjuures kümnes neist (Austria, Läti, Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Bulgaaria, Kreeka, Portugal, Ungari ja Hispaania) vähenesid need rohkem kui 10 % võrra; arvestades, et 2010. aastal alguse saanud investeeringute vähenemine (keskvalitsuste investeeringutoetused vähenesid 8,7 % võrra) jätkub ning näib üha võimenduvat; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kahes kolmandikus ELi riikidest on investeeringud kohanemist mõjutanud, seda osalt tänu 2009. aastal kriisiga võitlemiseks tehtud jõupingutustele; arvestades, et 2010. aastaga võrreldes vähenesid otseinvesteeringud 2011. aastal 17 liikmesriigis, kusjuures kümnes neist (Austria, Läti, Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Bulgaaria, Kreeka, Portugal, Ungari ja Hispaania) vähenesid need rohkem kui 10 % võrra; arvestades, et 2010. aastal alguse saanud investeeringute vähenemine (keskvalitsuste investeeringutoetused vähenesid 8,7 % võrra) jätkub ning näib üha võimenduvat;

| L. | arvestades, et kohalike omavalitsuste võlakoorem on tunduvalt väiksem riigi tasandi toimijate võla määrast; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kohalike omavalitsuste võlakoorem on tunduvalt väiksem riigi tasandi toimijate võla määrast;

| M. | arvestades, et kohalikelt omavalitsustelt nõutakse osalemist eelarve konsolideerimiseks tehtavates jõupingutustes ning eelarvepuudujäägi ja võla vähendamist, kusjuures laenutingimused on rahaliselt nõrgemate kohalike omavalitsuste jaoks halvenenud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kohalikelt omavalitsustelt nõutakse osalemist eelarve konsolideerimiseks tehtavates jõupingutustes ning eelarvepuudujäägi ja võla vähendamist, kusjuures laenutingimused on rahaliselt nõrgemate kohalike omavalitsuste jaoks halvenenud;

| N. | arvestades, et avaliku sektori investeeringud on sotsiaalse kaasamise jaoks väga tähtsad ning et paljudes ELi majanduse ülitähtsates sektorites, nagu tööjõuturu, infrastruktuuri, teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ning VKEde sektoris, on investeeringute järele märkimisväärne vajadus; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et avaliku sektori investeeringud on sotsiaalse kaasamise jaoks väga tähtsad ning et paljudes ELi majanduse ülitähtsates sektorites, nagu tööjõuturu, infrastruktuuri, teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ning VKEde sektoris, on investeeringute järele märkimisväärne vajadus;

| O. | arvestades, et pärast ELis ajavahemikul 2000–2007 toimunud kiiret lähenemist on see protsess majanduslanguse ajal oluliselt aeglustunud; arvestades, et kõige enam mõjutab see piirkondi, mille investeeringud olid jätkusuutmatud ja spekulatiivsed ning millel olid mahuka ekspordiga tootmissektorid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et pärast ELis ajavahemikul 2000–2007 toimunud kiiret lähenemist on see protsess majanduslanguse ajal oluliselt aeglustunud; arvestades, et kõige enam mõjutab see piirkondi, mille investeeringud olid jätkusuutmatud ja spekulatiivsed ning millel olid mahuka ekspordiga tootmissektorid;

| P. | arvestades, et liidu struktuurifondide kasutamise süsteem eeldab, et komisjon tasub vahemakseid üksnes liikmesriikide kantud kulude deklaratsiooni alusel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et liidu struktuurifondide kasutamise süsteem eeldab, et komisjon tasub vahemakseid üksnes liikmesriikide kantud kulude deklaratsiooni alusel;

| Q. | arvestades, et 27 liikmesriigiga ELis ulatub struktuurifondide riiklik kaasrahastamine programmiperioodil 2007–2013 ligikaudu 132 miljardi euroni ning see suurusjärk on vältimatult vajalik, et tagada struktuurifondide regulaarne kasutamine ja kvaliteetsed investeeringud, mille eesmärk on suurendada liidu fondide vahendite kasutamisel omavastutust ja aruandlust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 27 liikmesriigiga ELis ulatub struktuurifondide riiklik kaasrahastamine programmiperioodil 2007–2013 ligikaudu 132 miljardi euroni ning see suurusjärk on vältimatult vajalik, et tagada struktuurifondide regulaarne kasutamine ja kvaliteetsed investeeringud, mille eesmärk on suurendada liidu fondide vahendite kasutamisel omavastutust ja aruandlust;

| R. | arvestades, et stabiilsuse ja kasvu pakti kohaldamise vähene paindlikkus võib ohustada ühtekuuluvuspoliitika kaudu toetatavate programmide riiklikku kaasrahastamist, mistõttu piirdub ühtekuuluvuspoliitika panus konkurentsivõime suurendamise ja praegusest kriisist väljumisega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et stabiilsuse ja kasvu pakti kohaldamise vähene paindlikkus võib ohustada ühtekuuluvuspoliitika kaudu toetatavate programmide riiklikku kaasrahastamist, mistõttu piirdub ühtekuuluvuspoliitika panus konkurentsivõime suurendamise ja praegusest kriisist väljumisega;

Üldised märkused

| 1. | võtab väga murelikult teatavaks ELi järjest kasvava piirkondliku ebavõrdsuse – uutes liikmesriikides ja Lõuna-Euroopas on palju suhteliselt vaeseid piirkondi ning suurem osa jõukatest piirkondadest asub Kesk- ja Põhja-Euroopas, kusjuures ebavõrdsust esineb ka liikmesriikide ja piirkondade sees; toonitab sellega seoses, et ELi ühtekuuluvuspoliitika on äärmiselt oluline, kuna tegemist on lähenemisse ja jätkusuutlikku arengusse investeerimise peamise vahendiga ELis; |
| --- | --- |

1.

võtab väga murelikult teatavaks ELi järjest kasvava piirkondliku ebavõrdsuse – uutes liikmesriikides ja Lõuna-Euroopas on palju suhteliselt vaeseid piirkondi ning suurem osa jõukatest piirkondadest asub Kesk- ja Põhja-Euroopas, kusjuures ebavõrdsust esineb ka liikmesriikide ja piirkondade sees; toonitab sellega seoses, et ELi ühtekuuluvuspoliitika on äärmiselt oluline, kuna tegemist on lähenemisse ja jätkusuutlikku arengusse investeerimise peamise vahendiga ELis;

| 2. | rõhutab, et kohalik majandus on peamine kogukondade taastumist toetav tegur ja see on praeguses kriisiolukorras väga oluline; toonitab sellega seoses sotsiaalmajanduse majanduslikku ja ühiskondlikku mõju kohaliku tasandi sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamisel; kutsub liikmesriike üles tagama struktuurifondide raames võimalused sotsiaalmajanduse rahastamiseks aastatel 2014–2020; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et kohalik majandus on peamine kogukondade taastumist toetav tegur ja see on praeguses kriisiolukorras väga oluline; toonitab sellega seoses sotsiaalmajanduse majanduslikku ja ühiskondlikku mõju kohaliku tasandi sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamisel; kutsub liikmesriike üles tagama struktuurifondide raames võimalused sotsiaalmajanduse rahastamiseks aastatel 2014–2020;

| 3. | rõhutab veel kord, kui tähtis on ühtekuuluvuspoliitika – see on liidu peamine investeerimisvahend, mis on kriisi vastu võitlemisel ja ebavõrdsuse vähendamisel otsustava tähtsusega ning suunab ELi ja selle piirkondi jätkusuutliku majanduskasvu teele; toonitab Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) erirolli sotsiaalse investeerimise toetamisel ja strateegia „Euroopa 2020” rakendamisel, aidates eelkõige kaasa jätkusuutliku tööhõive ja tootlikkuse kõrge taseme saavutamisele, võideldes tõhusalt vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning suurendades sotsiaalset ühtekuuluvust; toonitab seetõttu piisavate eelarvevahendite tagamise tähtsust struktuuri- ja investeerimisfondide mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimiste kontekstis, märkides eriti nende olulist osa selliste valdkondade investeeringutes nagu tööhõive, innovatsioon, säästev areng, vähese CO2-heitega majandus ja VKEde toetamine; |
| --- | --- |

3.

rõhutab veel kord, kui tähtis on ühtekuuluvuspoliitika – see on liidu peamine investeerimisvahend, mis on kriisi vastu võitlemisel ja ebavõrdsuse vähendamisel otsustava tähtsusega ning suunab ELi ja selle piirkondi jätkusuutliku majanduskasvu teele; toonitab Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) erirolli sotsiaalse investeerimise toetamisel ja strateegia „Euroopa 2020” rakendamisel, aidates eelkõige kaasa jätkusuutliku tööhõive ja tootlikkuse kõrge taseme saavutamisele, võideldes tõhusalt vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning suurendades sotsiaalset ühtekuuluvust; toonitab seetõttu piisavate eelarvevahendite tagamise tähtsust struktuuri- ja investeerimisfondide mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimiste kontekstis, märkides eriti nende olulist osa selliste valdkondade investeeringutes nagu tööhõive, innovatsioon, säästev areng, vähese CO2-heitega majandus ja VKEde toetamine;

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et ühtekuuluvuspoliitika osutus kriisi suhtes vastupidavaks – selle raames kohandati programme ja rahastamisvahendeid ning pakuti täiendavat paindlikkust ja hädavajalikku abi valdkondades, kus vajatakse investeeringuid majanduse ajakohastamiseks, konkurentsivõime parandamiseks ning geograafilise ebavõrdsuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et ühtekuuluvuspoliitika osutus kriisi suhtes vastupidavaks – selle raames kohandati programme ja rahastamisvahendeid ning pakuti täiendavat paindlikkust ja hädavajalikku abi valdkondades, kus vajatakse investeeringuid majanduse ajakohastamiseks, konkurentsivõime parandamiseks ning geograafilise ebavõrdsuse vähendamiseks;

ELi piirkondade rahastamisvõime ning piirkondliku, riikliku ja ELi tasandi koostoime

| 5. | rõhutab, et paljud kohalikud omavalitsused on eelarvetasakaalu taastamisel olulised, kuna hoiavad avaliku sektori investeeringute taset, kaasrahastavad uusi projekte ja pakuvad finantsvõimendust, eelkõige oludes, kus erainvesteeringuid napib; toonitab, et majanduslanguse ja vähese kasvu perioodil on jätkusuutlikud riigihanketurud, rahastamis- ja kaasrahastamisvõime ning investeerimiskohustuste võtmise võime hädavajalikud, et säilitada majanduskasvu potentsiaal; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et paljud kohalikud omavalitsused on eelarvetasakaalu taastamisel olulised, kuna hoiavad avaliku sektori investeeringute taset, kaasrahastavad uusi projekte ja pakuvad finantsvõimendust, eelkõige oludes, kus erainvesteeringuid napib; toonitab, et majanduslanguse ja vähese kasvu perioodil on jätkusuutlikud riigihanketurud, rahastamis- ja kaasrahastamisvõime ning investeerimiskohustuste võtmise võime hädavajalikud, et säilitada majanduskasvu potentsiaal;

| 6. | väljendab muret seoses asjaoluga, et pikaajalised kokkuhoiumeetmed ning 2011. ja 2012. aastal rakendatud range majandusjuhtimine, mis tähendab kärpeid ja üha suuremat survet riigieelarvetele, võib vähendada strateegia „Euroopa 2020” täitmisele suunatud kohalike poliitikameetmete ulatust; |
| --- | --- |

6.

väljendab muret seoses asjaoluga, et pikaajalised kokkuhoiumeetmed ning 2011. ja 2012. aastal rakendatud range majandusjuhtimine, mis tähendab kärpeid ja üha suuremat survet riigieelarvetele, võib vähendada strateegia „Euroopa 2020” täitmisele suunatud kohalike poliitikameetmete ulatust;

| 7. | rõhutab vajadust taastada ja parandada kohaliku tasandi rahastamisvõimet ja anda piisavat tehnilist abi, eelkõige seoses kohalikul tasandil juhitavate keerukate ühisprojektide rakendamisega, et tagada avaliku sektori investeeringud programmidesse ja projektidesse, mis on suunatud jätkusuutliku majanduskasvu hoogustamisele, sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisele, sotsiaalse struktuuri taastamisele, piisavate sotsiaalsete ja tervishoiuteenuste osutamisele ning töökohtade kindlustamisele, eriti piirkondlikul ja kohalikul tasandil; jääb endiselt seisukohale, et äärepoolseimatele piirkondadele antavate konkreetsete lisaeraldiste puhul ei tohiks rakendada temaatilist kontsentreerimist ning et neid tuleks kasutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondade eriliste iseärasuste ja piirangutega seotud lisakulude neutraliseerimiseks; märgib lisaks, et konkreetseid lisaeraldisi võib kasutada äärepoolseimates piirkondades tegevustoetuste ning avalike teenuste osutamise kohustuse ja lepingutega seotud kulutuste rahastamise toetamiseks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust taastada ja parandada kohaliku tasandi rahastamisvõimet ja anda piisavat tehnilist abi, eelkõige seoses kohalikul tasandil juhitavate keerukate ühisprojektide rakendamisega, et tagada avaliku sektori investeeringud programmidesse ja projektidesse, mis on suunatud jätkusuutliku majanduskasvu hoogustamisele, sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisele, sotsiaalse struktuuri taastamisele, piisavate sotsiaalsete ja tervishoiuteenuste osutamisele ning töökohtade kindlustamisele, eriti piirkondlikul ja kohalikul tasandil; jääb endiselt seisukohale, et äärepoolseimatele piirkondadele antavate konkreetsete lisaeraldiste puhul ei tohiks rakendada temaatilist kontsentreerimist ning et neid tuleks kasutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondade eriliste iseärasuste ja piirangutega seotud lisakulude neutraliseerimiseks; märgib lisaks, et konkreetseid lisaeraldisi võib kasutada äärepoolseimates piirkondades tegevustoetuste ning avalike teenuste osutamise kohustuse ja lepingutega seotud kulutuste rahastamise toetamiseks;

| 8. | rõhutab vajadust suurendada veelgi kohalike ja piirkondlike ametiasutuste haldussuutlikkust ning teha rohkem jõupingutusi selleks, et vähendada bürokraatiat, mis mõjutab negatiivselt kõnealuste asutuste toetamist ja piirab nende suutlikkust rakendada ELi rahastatud projekte; |
| --- | --- |

8.

rõhutab vajadust suurendada veelgi kohalike ja piirkondlike ametiasutuste haldussuutlikkust ning teha rohkem jõupingutusi selleks, et vähendada bürokraatiat, mis mõjutab negatiivselt kõnealuste asutuste toetamist ja piirab nende suutlikkust rakendada ELi rahastatud projekte;

| 9. | palub institutsioonidel parandada kehtivaid sätteid viisil, mis võimaldaks teatavate liikmesriikide piirkondadel, keda finantskriis on eriti tugevalt mõjutanud, suurendada oma suutlikkust kasutada ära struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendeid ning vältida oodatavaid ulatuslikke assigneeringute vabastamisi; |
| --- | --- |

9.

palub institutsioonidel parandada kehtivaid sätteid viisil, mis võimaldaks teatavate liikmesriikide piirkondadel, keda finantskriis on eriti tugevalt mõjutanud, suurendada oma suutlikkust kasutada ära struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendeid ning vältida oodatavaid ulatuslikke assigneeringute vabastamisi;

| 10. | nõuab eeskirjade edasist lihtsustamist ning struktuurifondide programmitöö ja haldamise suuremat paindlikkust ja läbipaistvust, millega võimaldataks projekte paremini ellu viia ning sotsiaalsetele probleemidele ja ohtudele kiiremini ja asjakohasemalt reageerida; |
| --- | --- |

10.

nõuab eeskirjade edasist lihtsustamist ning struktuurifondide programmitöö ja haldamise suuremat paindlikkust ja läbipaistvust, millega võimaldataks projekte paremini ellu viia ning sotsiaalsetele probleemidele ja ohtudele kiiremini ja asjakohasemalt reageerida;

| 11. | peab kiiduväärseks komisjoni 2012. aasta aruannet majandus- ja rahaliidu riikide rahanduse kohta ning eriti selle ELi maksualast detsentraliseerimist käsitlevat peatükki, milles on rõhutatud sellise fiskaalpoliitika föderalistliku mudeli töökindlust, millega antakse nii maksukogumise kui ka kulutustega seotud vastutus kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; palub komisjonilt, et majandus- ja rahaliidu riikide rahandust käsitlev järgmise aasta aruanne sisaldaks samuti sellist peatükki kohaliku ja piirkondliku tasandi avaliku sektori rahanduse ja reformide hetkeolukorra kohta; |
| --- | --- |

11.

peab kiiduväärseks komisjoni 2012. aasta aruannet majandus- ja rahaliidu riikide rahanduse kohta ning eriti selle ELi maksualast detsentraliseerimist käsitlevat peatükki, milles on rõhutatud sellise fiskaalpoliitika föderalistliku mudeli töökindlust, millega antakse nii maksukogumise kui ka kulutustega seotud vastutus kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; palub komisjonilt, et majandus- ja rahaliidu riikide rahandust käsitlev järgmise aasta aruanne sisaldaks samuti sellist peatükki kohaliku ja piirkondliku tasandi avaliku sektori rahanduse ja reformide hetkeolukorra kohta;

| 12. | toonitab vajadust saavutada suurem koostoime riigi, kohaliku tasandi ja Euroopa avaliku sektori kulutuste eelarvete vahel, kehtestades ELi, liikmesriikide ja kohaliku tasandi eelarvepädevatele asutustele selged rollid ja ülesanded, olles seejuures selgesõnaline ka ELi poliitika ja finantssekkumise rolli ja põhjendatuse suhtes, pidades kinni maksetähtaegadest, mis on kindlaks määratud hilinenud maksmist käsitlevas direktiivis 2011/7/EL, järgides subsidiaarsuse põhimõtet ning kohalike ja piirkondlike asutuste eelarvega seotud õigusi (nende rolli otsustusprotsessis ja järelevalves), s.o nende demokraatlikku aruandekohustust neid valinud kogukondade ees, ning tagades iga valitsustasandi autonoomia prioriteetide ja kulutuste kindlaksmääramisel; palub komisjonil esitada selged faktilised andmed selle kohta, kuidas oleks ELi eelarve abil võimalik investeeringuid eri tasanditel veelgi rohkem võimendada; |
| --- | --- |

12.

toonitab vajadust saavutada suurem koostoime riigi, kohaliku tasandi ja Euroopa avaliku sektori kulutuste eelarvete vahel, kehtestades ELi, liikmesriikide ja kohaliku tasandi eelarvepädevatele asutustele selged rollid ja ülesanded, olles seejuures selgesõnaline ka ELi poliitika ja finantssekkumise rolli ja põhjendatuse suhtes, pidades kinni maksetähtaegadest, mis on kindlaks määratud hilinenud maksmist käsitlevas direktiivis 2011/7/EL, järgides subsidiaarsuse põhimõtet ning kohalike ja piirkondlike asutuste eelarvega seotud õigusi (nende rolli otsustusprotsessis ja järelevalves), s.o nende demokraatlikku aruandekohustust neid valinud kogukondade ees, ning tagades iga valitsustasandi autonoomia prioriteetide ja kulutuste kindlaksmääramisel; palub komisjonil esitada selged faktilised andmed selle kohta, kuidas oleks ELi eelarve abil võimalik investeeringuid eri tasanditel veelgi rohkem võimendada;

| 13. | toetab kindlalt eelarvemenetluse läbipaistvuse suurendamist ja protsessi lihtsustamist kõigil valitsustasanditel (sealhulgas ELi rahastamisvahendite allikate selgesõnalist äramärkimist riikide ja kohaliku tasandi eelarvetes), samuti andmete kättesaadavust ELi tasandil ELi rahastamisprogrammide kulutuste profiili kohta piirkondlikul tasandil (kui see on võimalik) ning seda, et täpsustataks, kuidas prioriteedid ja rahastamine on ELi, liikmesriikide ning kohalikul tasandil ühtlustatud kokkulepitud ELi tasandi prioriteetidega; |
| --- | --- |

13.

toetab kindlalt eelarvemenetluse läbipaistvuse suurendamist ja protsessi lihtsustamist kõigil valitsustasanditel (sealhulgas ELi rahastamisvahendite allikate selgesõnalist äramärkimist riikide ja kohaliku tasandi eelarvetes), samuti andmete kättesaadavust ELi tasandil ELi rahastamisprogrammide kulutuste profiili kohta piirkondlikul tasandil (kui see on võimalik) ning seda, et täpsustataks, kuidas prioriteedid ja rahastamine on ELi, liikmesriikide ning kohalikul tasandil ühtlustatud kokkulepitud ELi tasandi prioriteetidega;

| 14. | rõhutab, et kogu Euroopas on oluline kohaneda kestvate eelarvepiirangutega ja jätkata samaaegset tulevikku investeerimist; tuletab liikmesriikidele meelde, et eesmärk ei ole kulutada rohkem, vaid tõhusamalt; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et kogu Euroopas on oluline kohaneda kestvate eelarvepiirangutega ja jätkata samaaegset tulevikku investeerimist; tuletab liikmesriikidele meelde, et eesmärk ei ole kulutada rohkem, vaid tõhusamalt;

| 15. | peab kiiduväärseks asjaolu, et rahastamisvahendite kasutamist laiendatakse ühtekuuluvuspoliitika raames kõigile temaatilistele eesmärkidele ja kõigile Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele; palub komisjonil esitada põhjalik analüüs ja hinnang uute rahastamisvahendite ja -allikate potentsiaali kohta majanduskasvu nimel tehtavate investeeringute toetamisel, näiteks võlakirjaturu, riskijagamisinstrumendi ning uuenduslike finantsinstrumentide valdkonnas; kutsub komisjoni ja Euroopa Investeerimispanka (EIP) üles leidma uuenduslikke viise kohaliku ja piirkondliku tasandi omavalitsuste pikaajaliste investeeringute rahastamiseks, muu hulgas erakapitali ligimeelitamise abil; toonitab, kui üliolulised on EIP laenukavad üleeuroopalist huvi pakkuvate projektide rahastamise jaoks, ning nõuab nimetatud kavade ja struktuurifondide suuremat kooskõlastamist ja koostoimet; |
| --- | --- |

15.

peab kiiduväärseks asjaolu, et rahastamisvahendite kasutamist laiendatakse ühtekuuluvuspoliitika raames kõigile temaatilistele eesmärkidele ja kõigile Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele; palub komisjonil esitada põhjalik analüüs ja hinnang uute rahastamisvahendite ja -allikate potentsiaali kohta majanduskasvu nimel tehtavate investeeringute toetamisel, näiteks võlakirjaturu, riskijagamisinstrumendi ning uuenduslike finantsinstrumentide valdkonnas; kutsub komisjoni ja Euroopa Investeerimispanka (EIP) üles leidma uuenduslikke viise kohaliku ja piirkondliku tasandi omavalitsuste pikaajaliste investeeringute rahastamiseks, muu hulgas erakapitali ligimeelitamise abil; toonitab, kui üliolulised on EIP laenukavad üleeuroopalist huvi pakkuvate projektide rahastamise jaoks, ning nõuab nimetatud kavade ja struktuurifondide suuremat kooskõlastamist ja koostoimet;

| 16. | rõhutab, kui oluline on programm Jessica linnapiirkondade jätkusuutliku arengu ja taaselustamise toetamiseks finantskorraldusmehhanismide abil; nõuab selle suuremat kasutamist järgmisel programmitöö perioodil; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, kui oluline on programm Jessica linnapiirkondade jätkusuutliku arengu ja taaselustamise toetamiseks finantskorraldusmehhanismide abil; nõuab selle suuremat kasutamist järgmisel programmitöö perioodil;

ELi majanduse juhtimine ning investeerimine majanduskasvu ja töökohtade loomisesse

| 17. | rõhutab rolli, mida kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused võiksid mängida strateegia „Euroopa 2020” aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu alaste eesmärkide saavutamisel; kordab, et prioriteetide seadmisel ja programmide rakendamiseks vajaliku kaasrahastamise tagamisel on oluline keskvalitsuse ning piirkondlike ja kohalike asutuste vaheline partnerlus, mis on nimetatud eesmärkide täitmise seisukohast vajalik eeltingimus, et saavutada piiratud vahenditega maksimaalne tulemus; rõhutab sellega seoses, et kogukondlikult juhitava kohaliku arengu seisukohast on oluline luua selline uus vahend, mis võimaldaks kohalikel tegevusrühmadel töötada välja ja rakendada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu edendavaid kohalikke strateegiaid; kutsub liikmesriike üles pakkuma selleks võimalusi praeguse programmitöö käigus, et kasutada ära kohalike tegevusrühmade suurepärast innovatsioonipotentsiaali; rõhutab, kui olulised on kohalikud ja piirkondlikud asutused ning vajadusel sotsiaalpartnerid ja muud asjakohased partnerid struktuurifondide programmitöös, rakendamises, järelevalves ja hindamises ning partnerluslepingute ettevalmistamisel, kuna nemad võimaldavad tagada ELi, riiklike, piirkondlike ja kohaliku tasandi strateegiate vahelised paremad seosed; |
| --- | --- |

17.

rõhutab rolli, mida kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused võiksid mängida strateegia „Euroopa 2020” aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu alaste eesmärkide saavutamisel; kordab, et prioriteetide seadmisel ja programmide rakendamiseks vajaliku kaasrahastamise tagamisel on oluline keskvalitsuse ning piirkondlike ja kohalike asutuste vaheline partnerlus, mis on nimetatud eesmärkide täitmise seisukohast vajalik eeltingimus, et saavutada piiratud vahenditega maksimaalne tulemus; rõhutab sellega seoses, et kogukondlikult juhitava kohaliku arengu seisukohast on oluline luua selline uus vahend, mis võimaldaks kohalikel tegevusrühmadel töötada välja ja rakendada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu edendavaid kohalikke strateegiaid; kutsub liikmesriike üles pakkuma selleks võimalusi praeguse programmitöö käigus, et kasutada ära kohalike tegevusrühmade suurepärast innovatsioonipotentsiaali; rõhutab, kui olulised on kohalikud ja piirkondlikud asutused ning vajadusel sotsiaalpartnerid ja muud asjakohased partnerid struktuurifondide programmitöös, rakendamises, järelevalves ja hindamises ning partnerluslepingute ettevalmistamisel, kuna nemad võimaldavad tagada ELi, riiklike, piirkondlike ja kohaliku tasandi strateegiate vahelised paremad seosed;

| 18. | on seisukohal, et keskenduda tuleb väikesele arvule temaatilistele prioriteetidele; rõhutab siiski, et selleks, et liikmesriikidel ja piirkondadel oleks võimalik võtta ühiste eesmärkide saavutamiseks kõige tõhusamaid meetmeid ja arvestada seejuures piirkondlikke, majanduslikke ja sotsiaalseid eripärasid, on vaja paindlikkust; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et keskenduda tuleb väikesele arvule temaatilistele prioriteetidele; rõhutab siiski, et selleks, et liikmesriikidel ja piirkondadel oleks võimalik võtta ühiste eesmärkide saavutamiseks kõige tõhusamaid meetmeid ja arvestada seejuures piirkondlikke, majanduslikke ja sotsiaalseid eripärasid, on vaja paindlikkust;

| 19. | kordab kindlalt oma vastuseisu makromajandusliku tingimuslikkuse kehtestamisele aastate 2014–2020 ühtekuuluvuspoliitikas, kuna nii karistataks piirkondi ja sotsiaalseid rühmi, keda kriis on niigi nõrgestanud, kusjuures maksete peatamisel võib olla ebaproportsionaalne mõju mitme liikmesriigi ja eriti üksikute piirkondade jaoks, kuigi nad osalevad täielikult riigieelarve tasakaalustamiseks tehtavates jõupingutustes; kordab, et sellega nõrgendataks veelgi niigi finantsraskustes olevaid riike ja õõnestataks solidaarsuse nimel tehtavaid jõupingutusi, kuid need on liidu makromajandusliku tasakaalu säilitamiseks äärmiselt olulised; on ühtlasi seisukohal, et Euroopa üldsus ei mõistaks sellist karistust ning et see vaid suurendaks avalikkuse umbusku, pidades silmas, et tegemist on erilise olukorraga, kus kriis ja säästupoliitika on kodanikke juba tõsiselt mõjutanud; |
| --- | --- |

19.

kordab kindlalt oma vastuseisu makromajandusliku tingimuslikkuse kehtestamisele aastate 2014–2020 ühtekuuluvuspoliitikas, kuna nii karistataks piirkondi ja sotsiaalseid rühmi, keda kriis on niigi nõrgestanud, kusjuures maksete peatamisel võib olla ebaproportsionaalne mõju mitme liikmesriigi ja eriti üksikute piirkondade jaoks, kuigi nad osalevad täielikult riigieelarve tasakaalustamiseks tehtavates jõupingutustes; kordab, et sellega nõrgendataks veelgi niigi finantsraskustes olevaid riike ja õõnestataks solidaarsuse nimel tehtavaid jõupingutusi, kuid need on liidu makromajandusliku tasakaalu säilitamiseks äärmiselt olulised; on ühtlasi seisukohal, et Euroopa üldsus ei mõistaks sellist karistust ning et see vaid suurendaks avalikkuse umbusku, pidades silmas, et tegemist on erilise olukorraga, kus kriis ja säästupoliitika on kodanikke juba tõsiselt mõjutanud;

| 20. | on seisukohal, et koos avaliku sektori vahendite kärpimisega tuleb läbi vaadata ka täiendavuse põhimõte, et selle kohaldamine oleks kooskõlas Euroopa majandusjuhtimise raamistikuga; nõuab selle küsimuse käsitlemist 2013. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika üle peetavatel läbirääkimistel; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et koos avaliku sektori vahendite kärpimisega tuleb läbi vaadata ka täiendavuse põhimõte, et selle kohaldamine oleks kooskõlas Euroopa majandusjuhtimise raamistikuga; nõuab selle küsimuse käsitlemist 2013. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika üle peetavatel läbirääkimistel;

| 21. | võtab teadmiseks Rahvusvahelise Valuutafondi hiljutised avaldused, mille kohaselt nõrgendab säästupoliitika riike, kus seda kohaldatakse mehaaniliselt; on seisukohal, et kuna majandus on kogu maailmas madalseisus, takistab valitsussektori eelarve puudujäägi kiire vähendamine lühiajalist taastumist, sest sellega vähendatakse maksutulu ja suurendatakse puudujääki veelgi; nõustub Rahvusvahelise Valuutafondi seisukohaga, et keskenduda ei tule ainult valitsussektori eelarve puudujäägi vähendamisele, vaid tasakaalu leidmisele eelarvepuudujäägi vähendamise ja majanduskasvu saavutamise vahel; |
| --- | --- |

21.

võtab teadmiseks Rahvusvahelise Valuutafondi hiljutised avaldused, mille kohaselt nõrgendab säästupoliitika riike, kus seda kohaldatakse mehaaniliselt; on seisukohal, et kuna majandus on kogu maailmas madalseisus, takistab valitsussektori eelarve puudujäägi kiire vähendamine lühiajalist taastumist, sest sellega vähendatakse maksutulu ja suurendatakse puudujääki veelgi; nõustub Rahvusvahelise Valuutafondi seisukohaga, et keskenduda ei tule ainult valitsussektori eelarve puudujäägi vähendamisele, vaid tasakaalu leidmisele eelarvepuudujäägi vähendamise ja majanduskasvu saavutamise vahel;

| 22. | peab kiiduväärseks mitme liikmesriigi ettepanekut käsitleda mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavate läbirääkimiste käigus ka läbivaatamisklausli küsimust, eesmärgiga vaadata arvepidamine 2015. ja 2016. aasta vahel läbi – see võimaldaks suurendada täidetavat eelarvet äärmiselt oluliste valdkondade puhul, nagu noorte tööhõive ja VKEd; |
| --- | --- |

22.

peab kiiduväärseks mitme liikmesriigi ettepanekut käsitleda mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavate läbirääkimiste käigus ka läbivaatamisklausli küsimust, eesmärgiga vaadata arvepidamine 2015. ja 2016. aasta vahel läbi – see võimaldaks suurendada täidetavat eelarvet äärmiselt oluliste valdkondade puhul, nagu noorte tööhõive ja VKEd;

| 23. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama ära kõiki stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavas osas sisalduvaid paindlikkuse võimalusi, et tasakaalustada tootlike ja jätkusuutlike avaliku sektori investeeringute vajadusi eelarvedistsipliini eesmärkidega; on seisukohal, et see oleks võimalik juhul, kui stabiilsuse ja kasvu pakti piirangutest jäetakse välja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kaasrahastatavate projektidega seotud avaliku sektori kulutused või võetakse näiteks paktiga seotud arvestustes arvesse riigi omaosaluse neto-, mitte brutomahtu, st tegelikele kuludele kohaldatavate maksude (eelkõige käibemaksu) puhasväärtust, või kohaldada programmide jaoks kahest eri allikast (Euroopa ja avaliku sektori vahenditest) eraldatud vahendite puhul eri tähtaegu, et kasutada programmi algusaastatel täielikult Euroopa vahendeid ning viimastel aastatel ainult riiklikke vahendeid, eeldusel, et selleks ajaks on asjaomane liikmesriik saavutanud võlgade kontrolli alla saamise poliitikaga käegakatsutavaid tulemusi; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama ära kõiki stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavas osas sisalduvaid paindlikkuse võimalusi, et tasakaalustada tootlike ja jätkusuutlike avaliku sektori investeeringute vajadusi eelarvedistsipliini eesmärkidega; on seisukohal, et see oleks võimalik juhul, kui stabiilsuse ja kasvu pakti piirangutest jäetakse välja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kaasrahastatavate projektidega seotud avaliku sektori kulutused või võetakse näiteks paktiga seotud arvestustes arvesse riigi omaosaluse neto-, mitte brutomahtu, st tegelikele kuludele kohaldatavate maksude (eelkõige käibemaksu) puhasväärtust, või kohaldada programmide jaoks kahest eri allikast (Euroopa ja avaliku sektori vahenditest) eraldatud vahendite puhul eri tähtaegu, et kasutada programmi algusaastatel täielikult Euroopa vahendeid ning viimastel aastatel ainult riiklikke vahendeid, eeldusel, et selleks ajaks on asjaomane liikmesriik saavutanud võlgade kontrolli alla saamise poliitikaga käegakatsutavaid tulemusi;

| 24. | palub komisjoni, et struktuurifondidest toetatavate programmide kaasrahastamiseks tehtavaid liikmesriikide avaliku sektori kulutusi ei arvestataks stabiilsuse ja kasvu pakti järgimise kontrolli eesmärgil sõlmitud partnerluslepingus avaliku sektori või samaväärsete struktuuriliste kulutustena, kuna tegemist on täiendavuse põhimõtte järgimisest tingitud kohustusega; nõuab seetõttu, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondist kaasrahastatavate programmide rakendamisega seotud avaliku sektori kulutusi ei tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti struktuurse eelarvepuudujäägi määratluses arvestada, kuna nende kulude eesmärk on saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid ning toetada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja töökohtade loomist, eelkõige noorte tööhõivet; |
| --- | --- |

24.

palub komisjoni, et struktuurifondidest toetatavate programmide kaasrahastamiseks tehtavaid liikmesriikide avaliku sektori kulutusi ei arvestataks stabiilsuse ja kasvu pakti järgimise kontrolli eesmärgil sõlmitud partnerluslepingus avaliku sektori või samaväärsete struktuuriliste kulutustena, kuna tegemist on täiendavuse põhimõtte järgimisest tingitud kohustusega; nõuab seetõttu, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondist kaasrahastatavate programmide rakendamisega seotud avaliku sektori kulutusi ei tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti struktuurse eelarvepuudujäägi määratluses arvestada, kuna nende kulude eesmärk on saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid ning toetada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja töökohtade loomist, eelkõige noorte tööhõivet;

| 25. | kutsub komisjoni üles andma aru võimalike meetmete kohta ELi kehtivas eelarveraamistikus, et tegeleda jooksvate kulude ja investeeringute eristamise probleemiga eelarvepuudujäägi arvestamisel, eesmärgiga vältida pikaajalise netokasuga avaliku sektori investeeringute käsitlemist negatiivsena; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles andma aru võimalike meetmete kohta ELi kehtivas eelarveraamistikus, et tegeleda jooksvate kulude ja investeeringute eristamise probleemiga eelarvepuudujäägi arvestamisel, eesmärgiga vältida pikaajalise netokasuga avaliku sektori investeeringute käsitlemist negatiivsena;

| 26. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid tulevase majandus- ja rahaliidu üle peetavatel läbirääkimistel arvesse kõiki makromajanduse juhtimise raamistiku paindlikkuse võimalusi, et võimaldada tootlikke investeeringuid, vaadates selleks eelkõige läbi stabiilsuse ja kasvu pakti ning tootlike avaliku sektori investeeringute seosed ning jättes majanduskasvu soodustava poliitika raames struktuuri- ja investeerimisfondidest kaasrahastatavate programmide rakendamisega seotud riiklikud kulutused stabiilsuse ja kasvu pakti järgsete eelarvejärelevalve eeskirjade rakendamise alt välja; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid tulevase majandus- ja rahaliidu üle peetavatel läbirääkimistel arvesse kõiki makromajanduse juhtimise raamistiku paindlikkuse võimalusi, et võimaldada tootlikke investeeringuid, vaadates selleks eelkõige läbi stabiilsuse ja kasvu pakti ning tootlike avaliku sektori investeeringute seosed ning jättes majanduskasvu soodustava poliitika raames struktuuri- ja investeerimisfondidest kaasrahastatavate programmide rakendamisega seotud riiklikud kulutused stabiilsuse ja kasvu pakti järgsete eelarvejärelevalve eeskirjade rakendamise alt välja;

o

o o

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

27.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/131388.pdf.

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/136151.pdf.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0430.

(4)  ELT C 390 E, 18.12.2012, lk 10.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0070.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0069.

(7)  ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 113.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0078.

(9)  http://www.eib.org/infocentre/publications/all/econ-note-2012-regional-convergence.htm.

(10)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp125_en.pdf.

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/35

---

P7_TA(2013)0402

ELi laiaulatuslik kalandusstrateegia Vaikse ookeani piirkonnas

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon ELi laiaulatusliku kalandusstrateegia kohta Vaikse ookeani piirkonnas (2012/2235(INI))

(2016/C 181/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone kalanduse kohta, eelkõige resolutsiooni 66/68 lõiget 157 seoses arenenud riikide kohustustega vähim arenenud riikide ja arengumaade hulka kuuluvate väikeste saareriikide ees, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone kalanduse kohta, eelkõige resolutsiooni 66/68 lõiget 157 seoses arenenud riikide kohustustega vähim arenenud riikide ja arengumaade hulka kuuluvate väikeste saareriikide ees,

| — | võttes arvesse 1995. aasta kokkulepet ÜRO 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1995. aasta kokkulepet ÜRO 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse FAO rahvusvahelist tegevuskava püügimahu juhtimise kohta (IPOA-Capacity), mille FAO nõukogu 2000. aasta novembris heaks kiitis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FAO rahvusvahelist tegevuskava püügimahu juhtimise kohta (IPOA-Capacity), mille FAO nõukogu 2000. aasta novembris heaks kiitis;

| — | võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (1),

| — | võttes arvesse lepingut, milles käsitletakse sadamariigi meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, mille kiitis heaks FAO konverents oma 36. istungjärgul 22. novembril 2009. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepingut, milles käsitletakse sadamariigi meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, mille kiitis heaks FAO konverents oma 36. istungjärgul 22. novembril 2009. aastal,

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika välise mõõtme kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika välise mõõtme kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. märtsi 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi ja Vaikse ookeani piirkonna arengupartnerluse uutmine” (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. märtsi 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi ja Vaikse ookeani piirkonna arengupartnerluse uutmine” (3),

| — | võttes arvesse Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni, mille osaline EL on alates 25. jaanuarist 2005 vastavalt otsusele 2005/75/EÜ (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni, mille osaline EL on alates 25. jaanuarist 2005 vastavalt otsusele 2005/75/EÜ (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. mai 2006. aasta otsust 2006/539/EÜ Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2006. aasta otsust 2006/539/EÜ Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (5),

| — | võttes arvesse Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni (6), mis Euroopa Liidu nimel kiideti heaks nõukogu otsusega 2012/130/EL (7) ning millega loodi Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon (SPRFMO), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni (6), mis Euroopa Liidu nimel kiideti heaks nõukogu otsusega 2012/130/EL (7) ning millega loodi Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon (SPRFMO),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2011. aasta otsust 2011/144/EL ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2011. aasta otsust 2011/144/EL ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimise kohta (8),

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma (AKV riigid) ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (edaspidi „Cotonou leping”), millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000. aastal (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma (AKV riigid) ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (edaspidi „Cotonou leping”), millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000. aastal (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 215/2008, mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 215/2008, mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Mikroneesia Liiduriikide vahelist Mikroneesia Liiduriikides kalastamist käsitlevat partnerluslepingut (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Mikroneesia Liiduriikide vahelist Mikroneesia Liiduriikides kalastamist käsitlevat partnerluslepingut (11),

| — | võttes arvesse kalandusalast partnerluslepingut ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahel (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalandusalast partnerluslepingut ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahel (12),

| — | võttes arvesse kalandusalast partnerluslepingut Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vahel (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalandusalast partnerluslepingut Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vahel (13),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust, millega teatatakse kolmandatest riikidest, kelle puhul komisjon leiab, et vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, võidakse see riik liigitada koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta otsust, millega teatatakse kolmandatest riikidest, kelle puhul komisjon leiab, et vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, võidakse see riik liigitada koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks (14),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0297/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0297/2013),

| A. | arvestades, et poliitikavaldkondade arengusidususe rakendamiseks tuleks ELi poliitikasuundi, millel on mõju kalandusele Vaikse ookeani piirkonna AKV riikides – st kalandus-, kaubandus- ja arengupoliitikat – rakendada viisil, mis tagab, et need aitavad kaasa Vaikse ookeani piirkonna AKV riikide poolt seatud säästva kalanduse arengu eesmärkide saavutamisele; arvestades, et see lähenemine tuleks integreerida järgmisesse uuendatud Cotonou lepingusse või sellele lepingule järgnevatesse vahenditesse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et poliitikavaldkondade arengusidususe rakendamiseks tuleks ELi poliitikasuundi, millel on mõju kalandusele Vaikse ookeani piirkonna AKV riikides – st kalandus-, kaubandus- ja arengupoliitikat – rakendada viisil, mis tagab, et need aitavad kaasa Vaikse ookeani piirkonna AKV riikide poolt seatud säästva kalanduse arengu eesmärkide saavutamisele; arvestades, et see lähenemine tuleks integreerida järgmisesse uuendatud Cotonou lepingusse või sellele lepingule järgnevatesse vahenditesse;

| B. | arvestades, et EL peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 lõike 1 põhjal taotlema poliitikavaldkondade arengusidusust, mille kohaselt „[l]iit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid”; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 lõike 1 põhjal taotlema poliitikavaldkondade arengusidusust, mille kohaselt „[l]iit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid”;

| C. | arvestades, et EL on Austraalia järel kõnealuse piirkonna suuruselt teine rahastaja, suunates abi Euroopa Arengufondi kaudu, ning arvestades, et kuigi kalavarud on Vaikse ookeani AKV riikide peamine jõukuse allikas ja ainus ühine ressurss ja kuigi Vaikse ookeani lääne- ja keskosa riigid on korduvalt väljendanud kavatsust muuta tuunikalapüük piirkonna sotsiaal-majandusliku arengu tõukejõuks, on 10. Euroopa Arengufondi raames antavast abist ainult 2,3 % suunatud kalapüügiga seotud tegevusele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL on Austraalia järel kõnealuse piirkonna suuruselt teine rahastaja, suunates abi Euroopa Arengufondi kaudu, ning arvestades, et kuigi kalavarud on Vaikse ookeani AKV riikide peamine jõukuse allikas ja ainus ühine ressurss ja kuigi Vaikse ookeani lääne- ja keskosa riigid on korduvalt väljendanud kavatsust muuta tuunikalapüük piirkonna sotsiaal-majandusliku arengu tõukejõuks, on 10. Euroopa Arengufondi raames antavast abist ainult 2,3 % suunatud kalapüügiga seotud tegevusele;

| D. | arvestades, et kahe- ja mitmepoolsetele kaubanduslepingutele, mille üle EL peab läbirääkimisi, peaksid eelnema mõjuhindamised, eelkõige seoses mere elusressursside säilitamisega ja lepingute tagajärgedega kohalikele elanikele; arvestades, et sellised kahe- ja mitmepoolsed lepingud peaksid juhinduma mõjuhinnangute järeldustest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kahe- ja mitmepoolsetele kaubanduslepingutele, mille üle EL peab läbirääkimisi, peaksid eelnema mõjuhindamised, eelkõige seoses mere elusressursside säilitamisega ja lepingute tagajärgedega kohalikele elanikele; arvestades, et sellised kahe- ja mitmepoolsed lepingud peaksid juhinduma mõjuhinnangute järeldustest;

| E. | arvestades, et käimasolevates ELi ja Vaikse ookeani AKV riikide vahelises majanduspartnerluslepingu läbirääkimistes, mille eesmärk on Cotonou lepingust tuleneva üldise soodustuste süsteemi kohandamine Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadele, on kalandustoodetel otsustav roll nii Euroopa turule ja ressurssidele juurdepääsu kui ka kalandussektori hea valitsemistava seisukohast, kusjuures eesmärk on saavutada säästev areng; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et käimasolevates ELi ja Vaikse ookeani AKV riikide vahelises majanduspartnerluslepingu läbirääkimistes, mille eesmärk on Cotonou lepingust tuleneva üldise soodustuste süsteemi kohandamine Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadele, on kalandustoodetel otsustav roll nii Euroopa turule ja ressurssidele juurdepääsu kui ka kalandussektori hea valitsemistava seisukohast, kusjuures eesmärk on saavutada säästev areng;

| F. | arvestades, kui ohtlik on Euroopa Ühenduse ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelisele majanduspartnerluslepingule lisatud, päritolureegleid käsitleva II protokolli artikli 6 punktis 6 ette nähtud erand päritolureeglitest, millega kaasneb ebaausa konkurentsi oht Euroopa kalatoodete turul; |
| --- | --- |

F.

arvestades, kui ohtlik on Euroopa Ühenduse ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelisele majanduspartnerluslepingule lisatud, päritolureegleid käsitleva II protokolli artikli 6 punktis 6 ette nähtud erand päritolureeglitest, millega kaasneb ebaausa konkurentsi oht Euroopa kalatoodete turul;

| G. | arvestades, et EL on huvitatud arengueesmärgi saavutamiseks vajalikust suhete ja koostöö tugevdamisest Vaikse ookeani piirkonnaga, võttes aluseks kalavarude säilitamise, kalanduse säästva arengu edendamise ja kalavarude majandamise läbipaistvuse suurendamise; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL on huvitatud arengueesmärgi saavutamiseks vajalikust suhete ja koostöö tugevdamisest Vaikse ookeani piirkonnaga, võttes aluseks kalavarude säilitamise, kalanduse säästva arengu edendamise ja kalavarude majandamise läbipaistvuse suurendamise;

| H. | arvestades, et ligi pool maailma tuunikalapüügist toimub Vaikse ookeani lääne- ja keskosas, millest 80 % asub saareriikide majandusvööndis ja ainult 20 % rahvusvahelistes vetes; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ligi pool maailma tuunikalapüügist toimub Vaikse ookeani lääne- ja keskosas, millest 80 % asub saareriikide majandusvööndis ja ainult 20 % rahvusvahelistes vetes;

| I. | arvestades, et Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) teadusliku komitee uusimad, 2012. aastal läbi viidud kalavarude hindamised ei näita ei vööttuuni (Katsuwonus pelamis) ega kulduim-tuuni (Thunnus albacares) ülepüüdmist oma reguleerimisalas, kuid näitavad, et toimub suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ülepüük; arvestades, et noorte suursilm-tuunide suremus seinnoodakalanduses, eriti kui see on seotud peibutuspüügivahenditega, on väga murettekitav; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) teadusliku komitee uusimad, 2012. aastal läbi viidud kalavarude hindamised ei näita ei vööttuuni (Katsuwonus pelamis) ega kulduim-tuuni (Thunnus albacares) ülepüüdmist oma reguleerimisalas, kuid näitavad, et toimub suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ülepüük; arvestades, et noorte suursilm-tuunide suremus seinnoodakalanduses, eriti kui see on seotud peibutuspüügivahenditega, on väga murettekitav;

| J. | arvestades, et kuigi kalanduse kontroll, inspekteerimine ja järelevalve kõnealuses Vaikse ookeani piirkonnas on teatud määral paranenud, ohustab piirkonna kalavarude jätkusuutlikkust (peamiselt Aasia ja saareriikide) seinerite arvu märgatav suurenemine, püügikoormuse kasv ja ebaseadusliku kalapüügi laienemine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kuigi kalanduse kontroll, inspekteerimine ja järelevalve kõnealuses Vaikse ookeani piirkonnas on teatud määral paranenud, ohustab piirkonna kalavarude jätkusuutlikkust (peamiselt Aasia ja saareriikide) seinerite arvu märgatav suurenemine, püügikoormuse kasv ja ebaseadusliku kalapüügi laienemine;

| K. | arvestades, et EL peaks Vaikse ookeani kalanduse valdkonnas aktiivselt toetama praegusi piirkondlikke jõupingutusi ülepüügi piiramiseks ja kalavarude paremaks majandamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL peaks Vaikse ookeani kalanduse valdkonnas aktiivselt toetama praegusi piirkondlikke jõupingutusi ülepüügi piiramiseks ja kalavarude paremaks majandamiseks;

| L. | arvestades, et Vaikse ookeani piirkonnas on tuunipüügi haldamiseks mitmeid piirkondlikke asutusi ja struktuure, nagu Vaikse ookeani saarte foorumi kalandusagentuur (Pacific Islands Forum Fisheries Agency, FFA) ja Nauru lepingu osaliste piirkondlik organisatsioon (Parties to the Nauru Agreement, PNA); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Vaikse ookeani piirkonnas on tuunipüügi haldamiseks mitmeid piirkondlikke asutusi ja struktuure, nagu Vaikse ookeani saarte foorumi kalandusagentuur (Pacific Islands Forum Fisheries Agency, FFA) ja Nauru lepingu osaliste piirkondlik organisatsioon (Parties to the Nauru Agreement, PNA);

| M. | arvestades, et 2008. aastal kehtestasid Nauru lepingu osalised püügipäevade arvu reguleeriva süsteemi (VDS), eesmärgiga hallata juurdepääsu PNA vetesse, piirata sealset püügikoormust ja maksimaalselt suurendada kasu, mida arengumaade hulka kuuluvad Vaikse ookeani piirkonna väikesed saareriigid kalandusest saavad; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2008. aastal kehtestasid Nauru lepingu osalised püügipäevade arvu reguleeriva süsteemi (VDS), eesmärgiga hallata juurdepääsu PNA vetesse, piirata sealset püügikoormust ja maksimaalselt suurendada kasu, mida arengumaade hulka kuuluvad Vaikse ookeani piirkonna väikesed saareriigid kalandusest saavad;

| N. | arvestades, et lepinguosaliste liigne püügikoormus on tegelik ja parajasti arutatakse WCPFCs püügikoormust piirava uue säilitamis- ja haldamismeetme rakendamist järgnevatel aastatel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et lepinguosaliste liigne püügikoormus on tegelik ja parajasti arutatakse WCPFCs püügikoormust piirava uue säilitamis- ja haldamismeetme rakendamist järgnevatel aastatel;

| O. | arvestades, et Ameerika Ühendriigid allkirjastasid 1998. aastal Vaikse ookeani piirkonna riikidega mitmepoolse kokkuleppe ja et see leping, mille üle praegu peetakse uusi läbirääkimisi, tagab juurdepääsu umbes 20 % püügipäevadele selles piirkonnas; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Ameerika Ühendriigid allkirjastasid 1998. aastal Vaikse ookeani piirkonna riikidega mitmepoolse kokkuleppe ja et see leping, mille üle praegu peetakse uusi läbirääkimisi, tagab juurdepääsu umbes 20 % püügipäevadele selles piirkonnas;

| P. | arvestades, et püügipäevade arvu reguleeriv süsteem (VDS) peab olema täiesti läbipaistev ja selle sätteid peavad kõik selle liikmed parandama ning rakendama, et täita selle eesmärgid ja tagada nii majandusvööndites kui ka avamerel võetavate meetmete täielik ühilduvus; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et püügipäevade arvu reguleeriv süsteem (VDS) peab olema täiesti läbipaistev ja selle sätteid peavad kõik selle liikmed parandama ning rakendama, et täita selle eesmärgid ja tagada nii majandusvööndites kui ka avamerel võetavate meetmete täielik ühilduvus;

| Q. | arvestades, et lähiaastatel on oodata kaugpüügilaevastiku juurdepääsukulude märkimisväärset kasvu, kuna see on kõnealuse piirkonna riikide jaoks oluline sissetulekuallikas, arvestades, et PNA riikide iga-aastasel kohtumisel lepiti kokku, et 2014. aastaks on kalapüügi kulu vähemalt 6 000 USA dollarit päevas; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et lähiaastatel on oodata kaugpüügilaevastiku juurdepääsukulude märkimisväärset kasvu, kuna see on kõnealuse piirkonna riikide jaoks oluline sissetulekuallikas, arvestades, et PNA riikide iga-aastasel kohtumisel lepiti kokku, et 2014. aastaks on kalapüügi kulu vähemalt 6 000 USA dollarit päevas;

| R. | arvestades, et ELi allkirjastatud kalandussektori assotsieerimislepingud, sealhulgas assotsieerimislepingud kõnealuse piirkonna riikidega, on tavapäraselt tuginenud laevade arvu piirangule indikatiivse viitetonnaažiga, mis VDS-süsteemi kehtestamise tõttu PNA riikide poolt ja nende soovi tõttu kohaldada seda ka ELiga sõlmitud assotsieerimislepingute suhtes on põhjustanud lahkarvamusi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ELi allkirjastatud kalandussektori assotsieerimislepingud, sealhulgas assotsieerimislepingud kõnealuse piirkonna riikidega, on tavapäraselt tuginenud laevade arvu piirangule indikatiivse viitetonnaažiga, mis VDS-süsteemi kehtestamise tõttu PNA riikide poolt ja nende soovi tõttu kohaldada seda ka ELiga sõlmitud assotsieerimislepingute suhtes on põhjustanud lahkarvamusi;

| S. | arvestades, et hästi kavandatud ja jõustatud püügipäevade arvu reguleeriv süsteem võib aidata vältida püügikoormuse edasist suurenemist piirkonnas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et hästi kavandatud ja jõustatud püügipäevade arvu reguleeriv süsteem võib aidata vältida püügikoormuse edasist suurenemist piirkonnas;

| T. | arvestades, et EL on suhetes kolmandate riikidega seadnud koostöö ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi valdkonnas ja vastavate nõuete järgimise kalandusalaste partnerluslepingute sõlmimise eeltingimuseks; arvestades, et vastavalt ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastast võitlust käsitleva määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 38 lõikele 9 ei alusta komisjon läbirääkimisi kahepoolsete kalanduskokkulepete või kalandusalaste partnerluslepingute sõlmimiseks riikidega, kes sellist koostööd ei tee; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et EL on suhetes kolmandate riikidega seadnud koostöö ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi valdkonnas ja vastavate nõuete järgimise kalandusalaste partnerluslepingute sõlmimise eeltingimuseks; arvestades, et vastavalt ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastast võitlust käsitleva määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 38 lõikele 9 ei alusta komisjon läbirääkimisi kahepoolsete kalanduskokkulepete või kalandusalaste partnerluslepingute sõlmimiseks riikidega, kes sellist koostööd ei tee;

| U. | arvestades, et majanduspartnerluslepingud peaksid sisaldama eraldi viidet ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki käsitleva määruse rakendamisele, mitte üksnes üldist sõnastust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise vajaduse kohta, ning koostööd mittetegevate kolmandate riikidega ei tohiks lepinguid sõlmida; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et majanduspartnerluslepingud peaksid sisaldama eraldi viidet ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki käsitleva määruse rakendamisele, mitte üksnes üldist sõnastust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise vajaduse kohta, ning koostööd mittetegevate kolmandate riikidega ei tohiks lepinguid sõlmida;

| V. | arvestades, et oma 15. novembri 2012. aasta otsuses teavitas komisjon seoses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase määrusega võimalike koostööd mittetegevate riikide seas Fidžit ja Vanuatut, kes ei ole kehtestanud hoiatusmeetmeid ega karistusi oma lipu all sõitvate ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade vastu ja ei ole rakendanud piirkondlike kalandusorganisatsioonide soovitusi; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et oma 15. novembri 2012. aasta otsuses teavitas komisjon seoses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase määrusega võimalike koostööd mittetegevate riikide seas Fidžit ja Vanuatut, kes ei ole kehtestanud hoiatusmeetmeid ega karistusi oma lipu all sõitvate ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade vastu ja ei ole rakendanud piirkondlike kalandusorganisatsioonide soovitusi;

| W. | arvestades, et Euroopa Liidu seinerite kalandustegevus on ajalooliselt koondunud peamiselt Vaikse ookeani keskossa, kusjuures püük on toimunud nii rahvusvahelistes vetes kui erasektoriga sõlmitud lepingute alusel ka Kiribati, Tuvalu, Tokelau ja Nauru majandusvööndites; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopa Liidu seinerite kalandustegevus on ajalooliselt koondunud peamiselt Vaikse ookeani keskossa, kusjuures püük on toimunud nii rahvusvahelistes vetes kui erasektoriga sõlmitud lepingute alusel ka Kiribati, Tuvalu, Tokelau ja Nauru majandusvööndites;

| X. | arvestades, et lisaks Kiribatiga sõlmitud kalanduslepingule on EL pidanud läbirääkimisi niisuguste lepingute üle ka Vaikse ookeani lääneosa riikidega, kuid need lepingud ei ole jõustunud, sest Mikroneesia Liiduriikide parlament jättis assotsieerimislepingu ratifitseerimata ja läbirääkimised Saalomoni Saartega lepingu pikendamise üle on alates 2012. aastast peatatud; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et lisaks Kiribatiga sõlmitud kalanduslepingule on EL pidanud läbirääkimisi niisuguste lepingute üle ka Vaikse ookeani lääneosa riikidega, kuid need lepingud ei ole jõustunud, sest Mikroneesia Liiduriikide parlament jättis assotsieerimislepingu ratifitseerimata ja läbirääkimised Saalomoni Saartega lepingu pikendamise üle on alates 2012. aastast peatatud;

| Y. | arvestades, et Euroopa Komisjon on lõpetanud Cooki saarte ja Tuvalu eelhindamise, et alustada nende riikidega läbirääkimisi kalanduskokkulepete üle, ja et allkirjastatud on vastastikuse mõistmise memorandumid, mis on vajalik eelnev samm nõukogult läbirääkimisvolituste saamiseks; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Euroopa Komisjon on lõpetanud Cooki saarte ja Tuvalu eelhindamise, et alustada nende riikidega läbirääkimisi kalanduskokkulepete üle, ja et allkirjastatud on vastastikuse mõistmise memorandumid, mis on vajalik eelnev samm nõukogult läbirääkimisvolituste saamiseks;

| Z. | arvestades, et Euroopa välisteenistuse Fidži delegatsioonil on siiani puudunud kalandusküsimuste eest vastutav personal; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Euroopa välisteenistuse Fidži delegatsioonil on siiani puudunud kalandusküsimuste eest vastutav personal;

Üldine strateegia

| 1. | palub komisjonil tagada sidusus kõigi liidu poliitikavaldkondade vahel, mis Vaikse ookeani piirkonda mõjutada võivad, nagu nõutakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208, ja eriti kalandus-, kaubandus- ja arengupoliitika valdkonnas, ning tõhustada võimalikku koostoimet, et saavutada mitmekordistav mõju, mis suurendab kasu nii Vaikse ookeani piirkonna riikide kui ka Euroopa Liidu jaoks, edendades ühtlasi rahvusvahelist mõõdet, tugevdades ELi strateegilist kohalolu, suurendades ELi nähtavust Vaikse ookeani lääne- ja keskosas ning aidates kaasa Vaikse ookeani ressursside säästvale kasutamisele; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil tagada sidusus kõigi liidu poliitikavaldkondade vahel, mis Vaikse ookeani piirkonda mõjutada võivad, nagu nõutakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208, ja eriti kalandus-, kaubandus- ja arengupoliitika valdkonnas, ning tõhustada võimalikku koostoimet, et saavutada mitmekordistav mõju, mis suurendab kasu nii Vaikse ookeani piirkonna riikide kui ka Euroopa Liidu jaoks, edendades ühtlasi rahvusvahelist mõõdet, tugevdades ELi strateegilist kohalolu, suurendades ELi nähtavust Vaikse ookeani lääne- ja keskosas ning aidates kaasa Vaikse ookeani ressursside säästvale kasutamisele;

| 2. | leiab, et tulevastes, Cotonou lepingu järgsetes suhetes Vaikse ookeani piirkonna AKV riikidega peaks kalandusstrateegial olema piirkondlik mõõde, mis tugevdaks ELi positsiooni ja rolli Vaikse ookeani lääne- ja keskosas; |
| --- | --- |

2.

leiab, et tulevastes, Cotonou lepingu järgsetes suhetes Vaikse ookeani piirkonna AKV riikidega peaks kalandusstrateegial olema piirkondlik mõõde, mis tugevdaks ELi positsiooni ja rolli Vaikse ookeani lääne- ja keskosas;

| 3. | palub komisjonil taotleda, et 11. Euroopa Arengufondi raames võetaks kõnealust strateegiat arvesse ja ühtlasi arvestataks ka võimalust suurendada valdkondliku toetuse määra, et vastata kalandusega tegelevate kogukondade vajadustele (sealhulgas tõhustades nende panust kohalikku toiduga kindlustatusse) ning arendada kohapeal lossimise ja töötlemisega seotud kalandustaristut, kuna kalapüük kuulub piirkonna peamiste majandusressursside hulka; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil taotleda, et 11. Euroopa Arengufondi raames võetaks kõnealust strateegiat arvesse ja ühtlasi arvestataks ka võimalust suurendada valdkondliku toetuse määra, et vastata kalandusega tegelevate kogukondade vajadustele (sealhulgas tõhustades nende panust kohalikku toiduga kindlustatusse) ning arendada kohapeal lossimise ja töötlemisega seotud kalandustaristut, kuna kalapüük kuulub piirkonna peamiste majandusressursside hulka;

| 4. | väljendab heameelt selle üle, et ELi Fidži delegatsiooni koosseisuga liideti hiljuti kalandusküsimustele spetsialiseerunud personal, ja loodab, et see aitab luua piirkonna riikidega kalandusvaldkonnas alalised erialased sidemed; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt selle üle, et ELi Fidži delegatsiooni koosseisuga liideti hiljuti kalandusküsimustele spetsialiseerunud personal, ja loodab, et see aitab luua piirkonna riikidega kalandusvaldkonnas alalised erialased sidemed;

| 5. | kutsub ühtlasi üles parandama arenguabi valdkonna tegevuse kooskõlastatust ja täiendavust piirkonna muude osalejatega vastavalt 2009. aasta augustis heakskiidetud projektile Cairns Compact; väljendab heameelt 12. juunil 2012. aastal toimunud ELi ja Vaikse ookeani saarte foorumi teise ministrite kohtumise üle, mis aitas tugevdada ELi ja Vaikse ookeani piirkonna poliitilist dialoogi, eelkõige kalanduse ja arengu valdkonnas, tagades seeläbi liidu ja piirkonna riikide poolt nendes valdkondades võetavate meetmete suurema tulemuslikkuse; |
| --- | --- |

5.

kutsub ühtlasi üles parandama arenguabi valdkonna tegevuse kooskõlastatust ja täiendavust piirkonna muude osalejatega vastavalt 2009. aasta augustis heakskiidetud projektile Cairns Compact; väljendab heameelt 12. juunil 2012. aastal toimunud ELi ja Vaikse ookeani saarte foorumi teise ministrite kohtumise üle, mis aitas tugevdada ELi ja Vaikse ookeani piirkonna poliitilist dialoogi, eelkõige kalanduse ja arengu valdkonnas, tagades seeläbi liidu ja piirkonna riikide poolt nendes valdkondades võetavate meetmete suurema tulemuslikkuse;

| 6. | rõhutab, et kaugpüügilaevastikud peavad koostöös Vaikse ookeani riikidega aitama vähendada püügisurvet troopikavööndi tuunivarudele, sealhulgas vähendades märkimisväärselt suursilm-tuuni noorkalade suremust, kuna tegu on Vaikse ookeani piirkonnas suurt majanduslikku tähtsust omava kalavaruga, mis praegu kannatab ülepüügi all; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et kaugpüügilaevastikud peavad koostöös Vaikse ookeani riikidega aitama vähendada püügisurvet troopikavööndi tuunivarudele, sealhulgas vähendades märkimisväärselt suursilm-tuuni noorkalade suremust, kuna tegu on Vaikse ookeani piirkonnas suurt majanduslikku tähtsust omava kalavaruga, mis praegu kannatab ülepüügi all;

Kalandusstrateegia

A.   Lähem perspektiiv

| 7. | rõhutab vajadust töötada välja Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalandusstrateegia, võttes arvesse piirkonna kalanduslikku tähtsust ja väärtust ELi laevastiku ja kalatööstuse jaoks ning vajadust tagada piirkonnas tegutsevatele laevadele õiguskindlus; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust töötada välja Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalandusstrateegia, võttes arvesse piirkonna kalanduslikku tähtsust ja väärtust ELi laevastiku ja kalatööstuse jaoks ning vajadust tagada piirkonnas tegutsevatele laevadele õiguskindlus;

| 8. | märgib, et kui Kiribati kõrvale jätta, ei ole ELi strateegia kõnealuse piirkonna riikide majandusvööndite varudele juurdepääsemiseks kalandussektori partnerluslepingute kaudu oodatud tulemusi andnud, ja leiab, et lepingute uuendamiseks ja konsolideerimiseks on vaja uut tihedate ja kasulike suhete raamistikku kaasatud eri osaliste vahel; |
| --- | --- |

8.

märgib, et kui Kiribati kõrvale jätta, ei ole ELi strateegia kõnealuse piirkonna riikide majandusvööndite varudele juurdepääsemiseks kalandussektori partnerluslepingute kaudu oodatud tulemusi andnud, ja leiab, et lepingute uuendamiseks ja konsolideerimiseks on vaja uut tihedate ja kasulike suhete raamistikku kaasatud eri osaliste vahel;

| 9. | leiab, et probleem tuleneb osaliselt asjaolust, et EL on pidanud tulutuid läbirääkimisi lepingute üle Vaikse ookeani lääneosa riikidega, kus asuvad Saalomoni Saarte ja Mikroneesia Liiduriikide majandusvööndid, selle asemel et suunata oma jõupingutused Vaikse ookeani keskossa, kuhu liidu seinerite tegevus on tavapäraselt koondunud; |
| --- | --- |

9.

leiab, et probleem tuleneb osaliselt asjaolust, et EL on pidanud tulutuid läbirääkimisi lepingute üle Vaikse ookeani lääneosa riikidega, kus asuvad Saalomoni Saarte ja Mikroneesia Liiduriikide majandusvööndid, selle asemel et suunata oma jõupingutused Vaikse ookeani keskossa, kuhu liidu seinerite tegevus on tavapäraselt koondunud;

| 10. | väljendab suurt heameelt asjaolu üle, et komisjon on lõpetanud Cooki saarte ja Tuvalu eelhindamise, et alustada läbirääkimisi kalanduspartnerluslepingute üle, ja et allkirjastatud on vastastikuse mõistmise memorandumid, mis on nõukogult läbirääkimisvolituste taotlemise eeltingimus; |
| --- | --- |

10.

väljendab suurt heameelt asjaolu üle, et komisjon on lõpetanud Cooki saarte ja Tuvalu eelhindamise, et alustada läbirääkimisi kalanduspartnerluslepingute üle, ja et allkirjastatud on vastastikuse mõistmise memorandumid, mis on nõukogult läbirääkimisvolituste taotlemise eeltingimus;

| 11. | leiab, et see uus läbirääkimismeetod on rohkem kooskõlas Euroopa Parlamendi poolt korduvalt soovitatud piirkondliku lähenemisviisiga, eriti selles osas, mis puudutab pika rändega kalavarude püüki; palub komisjonil tagada läbirääkimistel Nauru lepingu riikide ja muude Vaikse ookeani piirkonna AKV riikidega WCPFC sätete järgimine; |
| --- | --- |

11.

leiab, et see uus läbirääkimismeetod on rohkem kooskõlas Euroopa Parlamendi poolt korduvalt soovitatud piirkondliku lähenemisviisiga, eriti selles osas, mis puudutab pika rändega kalavarude püüki; palub komisjonil tagada läbirääkimistel Nauru lepingu riikide ja muude Vaikse ookeani piirkonna AKV riikidega WCPFC sätete järgimine;

| 12. | märgib, et ELi tegutsemisviis Vaiksele ookeani piirkonnas peaks aitama arenguriikidel, eriti väikesaarte arenguriikidel, saada piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude säästvast kasutamisest suuremat kasu ning tugevdada piirkondlikke jõupingutusi selliste kalavarude säästvaks säilitamiseks ja haldamiseks, nagu nõuti ÜRO 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe läbivaatamiskonverentsil; |
| --- | --- |

12.

märgib, et ELi tegutsemisviis Vaiksele ookeani piirkonnas peaks aitama arenguriikidel, eriti väikesaarte arenguriikidel, saada piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude säästvast kasutamisest suuremat kasu ning tugevdada piirkondlikke jõupingutusi selliste kalavarude säästvaks säilitamiseks ja haldamiseks, nagu nõuti ÜRO 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe läbivaatamiskonverentsil;

| 13. | väljendab muret ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi pärast kõnealuses piirkonnas, ja kuigi möönab, et kalanduse haldamine on mõnevõrra paranenud, leiab siiski, et need edusammud ei ole piisavad, eriti mis puutub ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse põhiliste vahendite rakendamisse; |
| --- | --- |

13.

väljendab muret ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi pärast kõnealuses piirkonnas, ja kuigi möönab, et kalanduse haldamine on mõnevõrra paranenud, leiab siiski, et need edusammud ei ole piisavad, eriti mis puutub ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse põhiliste vahendite rakendamisse;

| 14. | palub komisjonil lisada Vaikse ookeani riikidega sõlmitavate majanduspartnerluslepingute sätetesse selgesõnaline viide ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi määrusele (EÜ) nr 1005/2008; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil lisada Vaikse ookeani riikidega sõlmitavate majanduspartnerluslepingute sätetesse selgesõnaline viide ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi määrusele (EÜ) nr 1005/2008;

| 15. | kutsub AKV riike üles jätkama aktiivset osalemist piirkondlikes kalandusorganisatsioonides ning korrapäraselt teavitama kalandusalastest otsustest nii oma kodanikke kui ka ühiskondlikke ja kutseorganisatsioone; |
| --- | --- |

15.

kutsub AKV riike üles jätkama aktiivset osalemist piirkondlikes kalandusorganisatsioonides ning korrapäraselt teavitama kalandusalastest otsustest nii oma kodanikke kui ka ühiskondlikke ja kutseorganisatsioone;

B.   Keskmine ja kaugem perspektiiv

| 16. | palub komisjonil näha ette võimalus töötada kaugemas perspektiivis välja strateegia ELi laevastiku juurdepääsu reguleerimiseks kõnealuse piirkonna majandusvöönditele, tuginedes piirkondlikule raamlepingule ELi ja Vaikse ookeani lääne- ja keskosa riikide vahel, mille üle peetakse läbirääkimisi Vaikse ookeani foorumi kalandusametiga ja mis keskendub järgmisele:






  a) | lepingus tuleks üldjoontes kindlaks määrata ELi laevastiku juurdepääsukord, mida seejärel täpsustataks kahepoolsetes kalanduskoostöölepingutes asjaomaste riikidega; |
| --- | --- | --- |

16.

palub komisjonil näha ette võimalus töötada kaugemas perspektiivis välja strateegia ELi laevastiku juurdepääsu reguleerimiseks kõnealuse piirkonna majandusvöönditele, tuginedes piirkondlikule raamlepingule ELi ja Vaikse ookeani lääne- ja keskosa riikide vahel, mille üle peetakse läbirääkimisi Vaikse ookeani foorumi kalandusametiga ja mis keskendub järgmisele:

a)

lepingus tuleks üldjoontes kindlaks määrata ELi laevastiku juurdepääsukord, mida seejärel täpsustataks kahepoolsetes kalanduskoostöölepingutes asjaomaste riikidega;

| b) | lepingus tuleks kehtestada läbipaistev juhtimissüsteem, mis tagaks eelkõige võitluse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, täpsustades selleks kasutavaid vahendeid, kaasa arvatud sadamariigi meetmete leping; |
| --- | --- |

b)

lepingus tuleks kehtestada läbipaistev juhtimissüsteem, mis tagaks eelkõige võitluse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, täpsustades selleks kasutavaid vahendeid, kaasa arvatud sadamariigi meetmete leping;

| c) | leping peaks tuginema VDS-süsteemile, tingimusel et võetakse meetmeid, et tagada selle süsteemi läbipaistvus, parandada selle tõhusust ja rakendamist kõikide asjaomaste osaliste poolt ja tagada vastavus parimatele kättesaadavatele teaduslikele soovitustele; |
| --- | --- |

c)

leping peaks tuginema VDS-süsteemile, tingimusel et võetakse meetmeid, et tagada selle süsteemi läbipaistvus, parandada selle tõhusust ja rakendamist kõikide asjaomaste osaliste poolt ja tagada vastavus parimatele kättesaadavatele teaduslikele soovitustele;

| d) | lepingu läbirääkimiste käigus tuleks uurida võimalusi Euroopa Arengufondi arenguabi suunamiseks kõnealusesse piirkonda Vaikse ookeani foorumi kalandusameti kaudu, kuna Vaikse ookeani piirkonna AKV riikidel puuduvad inim- ja tehnilised ressursid, et abi asjakohaselt kasutada; |
| --- | --- |

d)

lepingu läbirääkimiste käigus tuleks uurida võimalusi Euroopa Arengufondi arenguabi suunamiseks kõnealusesse piirkonda Vaikse ookeani foorumi kalandusameti kaudu, kuna Vaikse ookeani piirkonna AKV riikidel puuduvad inim- ja tehnilised ressursid, et abi asjakohaselt kasutada;

| 17. | rõhutab, et protsessi viimane etapp peaks olema täielikult piirkondlik, st tuleks sõlmida mitmepoolne kalandusvaldkonna partnerlusleping majanduspartnerluslepingule allakirjutanutega, millega tagatakse liidu laevastiku juurdepääs kõnealuste riikide majandusvöönditele; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et protsessi viimane etapp peaks olema täielikult piirkondlik, st tuleks sõlmida mitmepoolne kalandusvaldkonna partnerlusleping majanduspartnerluslepingule allakirjutanutega, millega tagatakse liidu laevastiku juurdepääs kõnealuste riikide majandusvöönditele;

| 18. | soovitab komisjonil Cotonou lepingu läbivaatamisel arvesse võtta nii kõnealust kalandusstrateegiat Vaikse ookeani piirkonnas kui ka saareriikide eripära; |
| --- | --- |

18.

soovitab komisjonil Cotonou lepingu läbivaatamisel arvesse võtta nii kõnealust kalandusstrateegiat Vaikse ookeani piirkonnas kui ka saareriikide eripära;

| 19. | toonitab, kui tähtis on, et parlament oleks Euroopa Liidu toimimise lepingu sätete kohaselt piisavalt kaasatud ettevalmistus- ja läbirääkimisprotsessi ning kahepoolsete lepingute toimimise pikaajalisse järelevalvesse ja hindamisse; rõhutab, et parlamenti tuleb kõigis kalandusalaste partnerluslepingutega seotud menetluse etappides nõukoguga võrdsetel alustel viivitamatult ja täielikult teavitada, vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 13 lõikele 2 ja artikli 218 lõikele 10; tuletab meelde oma kindlat seisukohta, et parlament peaks olema kalanduslepingutes ette nähtud ühiskomitee koosolekutel vaatlejate kaudu esindatud; nõuab, et nimetatud koosolekutel osaleksid ka kodanikuühiskonna vaatlejad nii EList kui ka kolmandatest riikidest; |
| --- | --- |

19.

toonitab, kui tähtis on, et parlament oleks Euroopa Liidu toimimise lepingu sätete kohaselt piisavalt kaasatud ettevalmistus- ja läbirääkimisprotsessi ning kahepoolsete lepingute toimimise pikaajalisse järelevalvesse ja hindamisse; rõhutab, et parlamenti tuleb kõigis kalandusalaste partnerluslepingutega seotud menetluse etappides nõukoguga võrdsetel alustel viivitamatult ja täielikult teavitada, vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 13 lõikele 2 ja artikli 218 lõikele 10; tuletab meelde oma kindlat seisukohta, et parlament peaks olema kalanduslepingutes ette nähtud ühiskomitee koosolekutel vaatlejate kaudu esindatud; nõuab, et nimetatud koosolekutel osaleksid ka kodanikuühiskonna vaatlejad nii EList kui ka kolmandatest riikidest;

o

o o

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele.

---

(1)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0461.

(3)  JOIN(2012)0006.

(4)  ELT L 32, 4.2.2005, lk 1.

(5)  ELT L 224, 16.8.2006, lk 22.

(6)  ELT L 67, 6.3.2012, lk 3.

(7)  ELT L 67, 6.3.2012, lk 1.

(8)  ELT L 60, 5.3.2011, lk 2.

(9)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(10)  ELT L 78, 19.3.2008, lk 1.

(11)  ELT L 151, 6.6.2006, lk 3.

(12)  ELT L 205, 7.8.2007, lk 3.

(13)  ELT L 190, 22.7.2010, lk 3.

(14)  ELT C 354, 17.11.2012, lk 1.

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/41

---

P7_TA(2013)0403

Püügipiirangud ja territoriaalveed Vahemeres ja Mustas Meres – konflikti lahendamine

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon püügipiirangute ja territoriaalvete kohta Vahemeres ja Mustas Meres ning konfliktide lahendamise võimaluste kohta (2011/2086(INI))

(2016/C 181/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1995. aasta kokkulepet Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, milles käsitletakse piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1995. aasta kokkulepet Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, milles käsitletakse piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist,

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) vastutustundliku kalapüügi juhendit, mis võeti vastu 1995. aasta oktoobris FAO konverentsil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) vastutustundliku kalapüügi juhendit, mis võeti vastu 1995. aasta oktoobris FAO konverentsil,

| — | võttes arvesse Musta mere reostuse eest kaitsmise konventsiooni, mis allkirjastati Bukarestis 1992. aasta aprillis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Musta mere reostuse eest kaitsmise konventsiooni, mis allkirjastati Bukarestis 1992. aasta aprillis,

| — | võttes arvesse Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni ning selle protokolle (allkirjastati Barcelonas 1976. aasta veebruaris ja muudeti Barcelonas 1995. aasta juunis), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse konventsiooni ning selle protokolle (allkirjastati Barcelonas 1976. aasta veebruaris ja muudeti Barcelonas 1995. aasta juunis),

| — | võttes arvesse Musta mere keskkonna kaitse ja taastamise strateegilist tegevuskava, mis võeti vastu Sofias 2009. aasta aprillis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Musta mere keskkonna kaitse ja taastamise strateegilist tegevuskava, mis võeti vastu Sofias 2009. aasta aprillis,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (1),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse mereala ruumilise planeerimise ja rannikualade integreeritud haldamise raamistik (COM(2013)0133), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse mereala ruumilise planeerimise ja rannikualade integreeritud haldamise raamistik (COM(2013)0133),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu [...] määruse (EL) nr [...]/2013 (ühise kalanduspoliitika kohta) (2) [VII osa, mis käsitleb välispoliitikat], |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu [...] määruse (EL) nr [...]/2013 (ühise kalanduspoliitika kohta) (2) [VII osa, mis käsitleb välispoliitikat],

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Musta mere strateegia kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Musta mere strateegia kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni Musta mere kalavarude praeguse ja edasise majandamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni Musta mere kalavarude praeguse ja edasise majandamise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika välise mõõtme kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ühise kalanduspoliitika välise mõõtme kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2007. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele teemal „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2007. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele teemal „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” (COM(2007)0575),

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni integreeritud merenduspoliitika edusammude hindamise ja uute ülesannete kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni integreeritud merenduspoliitika edusammude hindamise ja uute ülesannete kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. septembri 2009. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile teemal „Integreeritud merenduspoliitika: vahend juhtimise parandamiseks Vahemerel” (COM(2009)0466), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. septembri 2009. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile teemal „Integreeritud merenduspoliitika: vahend juhtimise parandamiseks Vahemerel” (COM(2009)0466),

| — | võttes arvesse Euroopa naabruspoliitikat ja sellega seotud rahastamisvahendeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa naabruspoliitikat ja sellega seotud rahastamisvahendeid,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. septembri 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule teemal „Merealased teadmised 2020: mereandmed ja -vaatlus aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu huvides” (COM(2010)0461), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. septembri 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule teemal „Merealased teadmised 2020: mereandmed ja -vaatlus aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu huvides” (COM(2010)0461),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. augustil 2008. aastal vastu võetud Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi piiriülest koostööprogrammi „Vahemere piirkond 2007–2013”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. augustil 2008. aastal vastu võetud Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi piiriülest koostööprogrammi „Vahemere piirkond 2007–2013”,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele teemal „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas” (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2012. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele teemal „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas” (COM(2012)0494),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0288/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A7-0288/2013),

| A. | arvestades, et 2025. aastaks võib Vahemere piirkonna linnastumise määr olla kuni 60 %, kusjuures kolmandik piirkonna elanikkonnast koonduks rannikualadele, mis tähendab, et nõudlus vee- ja kalavarude järele kahekordistub; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2025. aastaks võib Vahemere piirkonna linnastumise määr olla kuni 60 %, kusjuures kolmandik piirkonna elanikkonnast koonduks rannikualadele, mis tähendab, et nõudlus vee- ja kalavarude järele kahekordistub;

| B. | arvestades, et 30 % maailma mereliiklusest toimub Vahemerel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 30 % maailma mereliiklusest toimub Vahemerel;

| C. | arvestades, et Vahemeri ja Must meri on mereteaduslikust seisukohast, aga ka kalavarude, keskkonna ja sotsiaal-majanduslike asjaolude poolest väga isenäolised; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Vahemeri ja Must meri on mereteaduslikust seisukohast, aga ka kalavarude, keskkonna ja sotsiaal-majanduslike asjaolude poolest väga isenäolised;

| D. | arvestades, et mere- ja rannikualade majandamine on keerukas ja sellega on seotud mitmesugused era- ja riigiasutused; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mere- ja rannikualade majandamine on keerukas ja sellega on seotud mitmesugused era- ja riigiasutused;

| E. | arvestades, et Vahemeres ja Mustas meres uueneb vesi väga aeglaselt (vastavalt 80–90 aasta ja 140 aasta jooksul), mistõttu on need merereostuse suhtes äärmiselt tundlikud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Vahemeres ja Mustas meres uueneb vesi väga aeglaselt (vastavalt 80–90 aasta ja 140 aasta jooksul), mistõttu on need merereostuse suhtes äärmiselt tundlikud;

| F. | arvestades, et ligikaudu 75 % Vahemere kalavarudest kasutatakse liigselt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ligikaudu 75 % Vahemere kalavarudest kasutatakse liigselt;

| G. | arvestades, et laevadele riiklike kalavarude kasutamisel kehtiv õiguskord võib olla nende riikkondsusest sõltuvalt väga erinev; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et laevadele riiklike kalavarude kasutamisel kehtiv õiguskord võib olla nende riikkondsusest sõltuvalt väga erinev;

| 1. | väljendab muret asjaolu pärast, et kalavarud ja mereressursid aina kahanevad, kuid konkurents suureneb, põhjustades piirkondlikke pingeid ja võimalikke vaidlusi rannikuriikide vahel mereäärsete territooriumide küsimuses; nõuab sellega seoses suuremate jõupingutuste tegemist nii piirkondlikul ja riiklikul kui ka ELi tasandil, et reguleerida juurdepääsu ressurssidele paremini; |
| --- | --- |

1.

väljendab muret asjaolu pärast, et kalavarud ja mereressursid aina kahanevad, kuid konkurents suureneb, põhjustades piirkondlikke pingeid ja võimalikke vaidlusi rannikuriikide vahel mereäärsete territooriumide küsimuses; nõuab sellega seoses suuremate jõupingutuste tegemist nii piirkondlikul ja riiklikul kui ka ELi tasandil, et reguleerida juurdepääsu ressurssidele paremini;

| 2. | nõuab tungivalt, et kõik rannikuriigid suurendaksid oma jõupingutusi ülepüügi järkjärguliseks lõpetamiseks Vahemeres ja Mustas meres, kuna vähenevad kalavarud suurendavad konfliktide ohtu selles piirkonnas; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et kõik rannikuriigid suurendaksid oma jõupingutusi ülepüügi järkjärguliseks lõpetamiseks Vahemeres ja Mustas meres, kuna vähenevad kalavarud suurendavad konfliktide ohtu selles piirkonnas;

| 3. | on kindlalt veendunud, et merepiirkondade ning merepiiride märkimisega seonduvate vaidluste rahumeelne lahendamine, võttes arvesse liikmesriikide ja kolmandate riikide õigusi ja kohustusi, mis tulenevad ELi ja rahvusvahelisest õigusest ja eelkõige ÜRO mereõiguse konventsioonist, on ookeanide head valitsemistava järgiva majandamise seisukohast äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

3.

on kindlalt veendunud, et merepiirkondade ning merepiiride märkimisega seonduvate vaidluste rahumeelne lahendamine, võttes arvesse liikmesriikide ja kolmandate riikide õigusi ja kohustusi, mis tulenevad ELi ja rahvusvahelisest õigusest ja eelkõige ÜRO mereõiguse konventsioonist, on ookeanide head valitsemistava järgiva majandamise seisukohast äärmiselt oluline;

| 4. | on veendunud, et Vahemere ja Musta mere piirkondade majandamine eeldab suuremat poliitilist sidusust ja asjaomaste rannikuriikide koostööd; rõhutab kahepoolse koostöö ja rahvusvaheliste lepingute tähtsust, kuna enamik Musta mere ja Vahemere äärseid riike ei kuulu ELi ega pea seega järgima liidu õigust; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et Vahemere ja Musta mere piirkondade majandamine eeldab suuremat poliitilist sidusust ja asjaomaste rannikuriikide koostööd; rõhutab kahepoolse koostöö ja rahvusvaheliste lepingute tähtsust, kuna enamik Musta mere ja Vahemere äärseid riike ei kuulu ELi ega pea seega järgima liidu õigust;

| 5. | peab tervitatavaks, et komisjon edendab Vahemere ja Musta mere kalavarude majandamist käsitlevat kindlamat ja struktureeritumat arutelu kõnealuste merede ääres asuvate riikidega, kes ei kuulu ELi; ergutab komisjoni sellealaseid jõupingutusi piirkondliku käsituse alusel intensiivistama; |
| --- | --- |

5.

peab tervitatavaks, et komisjon edendab Vahemere ja Musta mere kalavarude majandamist käsitlevat kindlamat ja struktureeritumat arutelu kõnealuste merede ääres asuvate riikidega, kes ei kuulu ELi; ergutab komisjoni sellealaseid jõupingutusi piirkondliku käsituse alusel intensiivistama;

| 6. | on veendunud, et Vahemere ja Musta mere majandamine loob rahvusvaheliste suhete edendamiseks ja piirkonna tõhusaks juhtimiseks arvukalt võimalusi; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et Vahemere ja Musta mere majandamine loob rahvusvaheliste suhete edendamiseks ja piirkonna tõhusaks juhtimiseks arvukalt võimalusi;

| 7. | toonitab, et vähenenud kalavarude ja mereressursside kasutamisel ilmnev konkurents võib tekitada lahkhelisid kolmandate riikidega; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid teeksid ühiseid jõupingutusi, et tagada ranniku- ja territoriaalvete, majandusvööndite, mandrilava, meretaristu ja mereressursside järelevalve, kontroll, julgeolek ja turvalisus; märgib, et EL peaks hoidma sellega seoses kõrget poliitilist profiili ja püüdma vältida rahvusvahelisi lahkhelisid; |
| --- | --- |

7.

toonitab, et vähenenud kalavarude ja mereressursside kasutamisel ilmnev konkurents võib tekitada lahkhelisid kolmandate riikidega; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid teeksid ühiseid jõupingutusi, et tagada ranniku- ja territoriaalvete, majandusvööndite, mandrilava, meretaristu ja mereressursside järelevalve, kontroll, julgeolek ja turvalisus; märgib, et EL peaks hoidma sellega seoses kõrget poliitilist profiili ja püüdma vältida rahvusvahelisi lahkhelisid;

| 8. | nõuab tungivalt, et EL kasutaks oma diplomaatilist ressurssi liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelise dialoogi edendamiseks, et tagada ELi ühise kalanduspoliitika põhimõtete austamine ning jälgida eeskirjade täitmist; rõhutab, et eelkõige peaksid ELi kalanduspoliitika põhimõtteid ning püügitegevuse suhtes kohaldatavaid asjaomaseid õigusakte (nii ELi omi kui ka rahvusvahelisi) järgima ELiga ühineda soovivad kandidaatriigid; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et EL kasutaks oma diplomaatilist ressurssi liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelise dialoogi edendamiseks, et tagada ELi ühise kalanduspoliitika põhimõtete austamine ning jälgida eeskirjade täitmist; rõhutab, et eelkõige peaksid ELi kalanduspoliitika põhimõtteid ning püügitegevuse suhtes kohaldatavaid asjaomaseid õigusakte (nii ELi omi kui ka rahvusvahelisi) järgima ELiga ühineda soovivad kandidaatriigid;

| 9. | märgib, et ainult kolm riiki Vahemere ääres asuvast 21 riigist ei ole allkirjastanud ega ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni; palub, et komisjon ergutaks neid riike ja eelkõige ELiga ühineda soovivaid kandidaatriike konventsiooniga ühinema ning seda rakendama, käsitades konventsiooni ELi merepoliitika alase õigusraamistiku lahutamatu osana; |
| --- | --- |

9.

märgib, et ainult kolm riiki Vahemere ääres asuvast 21 riigist ei ole allkirjastanud ega ratifitseerinud ÜRO mereõiguse konventsiooni; palub, et komisjon ergutaks neid riike ja eelkõige ELiga ühineda soovivaid kandidaatriike konventsiooniga ühinema ning seda rakendama, käsitades konventsiooni ELi merepoliitika alase õigusraamistiku lahutamatu osana;

| 10. | kutsub komisjoni ja kolmandaid riike üles töötama välja Vahemere ja Musta mere kalavarude kaitse ja kasutamise piirkondliku käsituse, võttes arvesse kalapüügi piiriülest mõõdet ja teatavate liikide rändavat eluviisi; rõhutab sellega seoses Vahemere üldise kalanduskomisjoni olulist rolli võrdsete võimaluste loomisel ning samuti selle tähtsust piirkondliku foorumina, mille eesmärk on tagada Musta mere kalavarude jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni ja kolmandaid riike üles töötama välja Vahemere ja Musta mere kalavarude kaitse ja kasutamise piirkondliku käsituse, võttes arvesse kalapüügi piiriülest mõõdet ja teatavate liikide rändavat eluviisi; rõhutab sellega seoses Vahemere üldise kalanduskomisjoni olulist rolli võrdsete võimaluste loomisel ning samuti selle tähtsust piirkondliku foorumina, mille eesmärk on tagada Musta mere kalavarude jätkusuutlikkus;

| 11. | rõhutab, et kõnealuste merede piirkondades on vaja tegeleda keskkonnakaitse ja jätkusuutliku arenguga ning samuti on vaja teha rahvusvahelise õiguse ja eelkõige mereõiguse konventsiooni kohaseid suuremaid jõupingutusi merede majandamise ja kontrolli valdkondades, et aidata kaasa ranniku- ja merealade paremale keskkonnakaitsele; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et kõnealuste merede piirkondades on vaja tegeleda keskkonnakaitse ja jätkusuutliku arenguga ning samuti on vaja teha rahvusvahelise õiguse ja eelkõige mereõiguse konventsiooni kohaseid suuremaid jõupingutusi merede majandamise ja kontrolli valdkondades, et aidata kaasa ranniku- ja merealade paremale keskkonnakaitsele;

| 12. | on arvamusel, et integreeritud merenduspoliitikal ja eelkõige mereruumi planeerimisel võib olla keskne roll konfliktide vältimisel nii ELi liikmesriikide kui ka kolmandate riikide vahel; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et integreeritud merenduspoliitikal ja eelkõige mereruumi planeerimisel võib olla keskne roll konfliktide vältimisel nii ELi liikmesriikide kui ka kolmandate riikide vahel;

| 13. | innustab liikmesriike võtma sinise majanduskasvu strateegia raames ning naaberriikidega, sealhulgas samas merepiirkonnas asuvate kolmandate riikidega sõlmitud lepingute alusel kasutusele rannikualade tervikmajandamise ja mereruumi planeerimise seoses avamere tuuleenergia tootmise, mere põhja kaablite ja torude paigaldamise, meretranspordi, kalanduse ja vesiviljeluse ning kalavarude taastamise piirkondade loomisega; |
| --- | --- |

13.

innustab liikmesriike võtma sinise majanduskasvu strateegia raames ning naaberriikidega, sealhulgas samas merepiirkonnas asuvate kolmandate riikidega sõlmitud lepingute alusel kasutusele rannikualade tervikmajandamise ja mereruumi planeerimise seoses avamere tuuleenergia tootmise, mere põhja kaablite ja torude paigaldamise, meretranspordi, kalanduse ja vesiviljeluse ning kalavarude taastamise piirkondade loomisega;

| 14. | julgustab looma merevööndeid, eelkõige majandusvööndeid ja merekaitsealasid, sest sellega aidatakse kaasa kalavarude kaitsele ja majandamisele territoriaalvetest väljaspool, edendades samal ajal kalavarude jätkusuutlikkust, hõlbustades ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (ETR-kalapüügi) kontrolli ja tõkestamist ning lihtsustades kõnealuste merede majandamist; toonitab, et EL peab pakkuma liikmesriikidele selles valdkonnas asjakohaseid suuniseid, koordineerimist ja tuge; |
| --- | --- |

14.

julgustab looma merevööndeid, eelkõige majandusvööndeid ja merekaitsealasid, sest sellega aidatakse kaasa kalavarude kaitsele ja majandamisele territoriaalvetest väljaspool, edendades samal ajal kalavarude jätkusuutlikkust, hõlbustades ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (ETR-kalapüügi) kontrolli ja tõkestamist ning lihtsustades kõnealuste merede majandamist; toonitab, et EL peab pakkuma liikmesriikidele selles valdkonnas asjakohaseid suuniseid, koordineerimist ja tuge;

| 15. | palub komisjonil kaaluda neid küsimusi põhjalikumalt, et tagada sidusus asjaomaste ELi poliitikavaldkondade vahel, nagu eelkõige ühine kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika, ning edendada seda sidusust ja võrdseid võimalusi nii ELis kui ka naabruses asuvate partnerriikidega tihedama koostöö ja dialoogi abil; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil kaaluda neid küsimusi põhjalikumalt, et tagada sidusus asjaomaste ELi poliitikavaldkondade vahel, nagu eelkõige ühine kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitika, ning edendada seda sidusust ja võrdseid võimalusi nii ELis kui ka naabruses asuvate partnerriikidega tihedama koostöö ja dialoogi abil;

| 16. | rõhutab kalavarude hindamise olulisust ja nõuab suuremat koostööd kõnealuste merede uurimisega tegelevate teadusasutuste vahel, muu hulgas teaduslike andmete vahetamist ja teabejagamist; on veendunud, et EL peaks edendama, soodustama ja hõlbustama ELi teadlaste rühmade koos- ja ühistööd sarnaste rühmadega ELi mittekuuluvates asjaomastes riikides; peab sellega seoses tervitatavaks algatust „Merealased teadmised 2020”, mille eesmärk on teha merekeskkonna alane teave kättesaadavaks suurele hulgale asjast huvitatud sidusrühmadele, sealhulgas riigiasutustele, tööstus-, haridus- ja teadusvaldkonna asutustele ja kodanikuühiskonnale; |
| --- | --- |

16.

rõhutab kalavarude hindamise olulisust ja nõuab suuremat koostööd kõnealuste merede uurimisega tegelevate teadusasutuste vahel, muu hulgas teaduslike andmete vahetamist ja teabejagamist; on veendunud, et EL peaks edendama, soodustama ja hõlbustama ELi teadlaste rühmade koos- ja ühistööd sarnaste rühmadega ELi mittekuuluvates asjaomastes riikides; peab sellega seoses tervitatavaks algatust „Merealased teadmised 2020”, mille eesmärk on teha merekeskkonna alane teave kättesaadavaks suurele hulgale asjast huvitatud sidusrühmadele, sealhulgas riigiasutustele, tööstus-, haridus- ja teadusvaldkonna asutustele ja kodanikuühiskonnale;

| 17. | nõuab mõlema mere püügitegevuse tõhusamat seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi loomist integreeritud lähenemisviisi abil, mille eesmärk on parandada ökosüsteemi kaitset ja mis oleks kooskõlas ELi ja rahvusvahelise õigusega (eriti ÜRO mereõiguse konventsiooniga) ning mille eesmärk oleks aidata kaasa kalavarude pikaajalisele säästvale kasutamisele ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tõhusamale tõkestamisele; |
| --- | --- |

17.

nõuab mõlema mere püügitegevuse tõhusamat seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi loomist integreeritud lähenemisviisi abil, mille eesmärk on parandada ökosüsteemi kaitset ja mis oleks kooskõlas ELi ja rahvusvahelise õigusega (eriti ÜRO mereõiguse konventsiooniga) ning mille eesmärk oleks aidata kaasa kalavarude pikaajalisele säästvale kasutamisele ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tõhusamale tõkestamisele;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

(2)  Vt nõukogu dokumenti nr ...

(3)  ELT C 136 E, 11.5.2012, lk 81.

(4)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 37.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0461.

(6)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 70.

---

Kolmapäev, 9. oktoober 2013

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/45

---

P7_TA(2013)0411

ELi ja Hiina kahepoolse investeerimislepingu läbirääkimised

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta resolutsioon ELi ja Hiina vaheliste läbirääkimiste kohta kahepoolse investeerimislepingu sõlmimiseks (2013/2674(RSP))

(2016/C 181/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 21,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 153, 191, 207 ja 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 153, 191, 207 ja 218,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 12, 21, 28, 29, 31 ja 32, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 12, 21, 28, 29, 31 ja 32,

| — | võttes arvesse 25. juunil 2012. aastal vastu võetud ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. juunil 2012. aastal vastu võetud ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava,

| — | võttes arvesse 23. novembri 2001. aasta protokolli Hiina Rahvavabariigi ühinemise kohta Maailma Kaubandusorganisatsiooniga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. novembri 2001. aasta protokolli Hiina Rahvavabariigi ühinemise kohta Maailma Kaubandusorganisatsiooniga,

| — | võttes arvesse oma 23. mai 2012. aasta resolutsiooni küsimuses, kas ELi ja Hiina vaheline kaubandus on tasakaalust väljas (1), ning välispoliitika peadirektoraadi 2011. aasta juuli aruannet kaubandus- ja majandussuhete kohta Hiinaga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. mai 2012. aasta resolutsiooni küsimuses, kas ELi ja Hiina vaheline kaubandus on tasakaalust väljas (1), ning välispoliitika peadirektoraadi 2011. aasta juuli aruannet kaubandus- ja majandussuhete kohta Hiinaga,

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (2),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi riiklike investeerimisfondide rahvusvahelise töörühma poolt 2008. aasta oktoobris vastu võetud üldiselt kokku lepitud põhimõtteid ja tavasid ehk nn Santiago põhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi riiklike investeerimisfondide rahvusvahelise töörühma poolt 2008. aasta oktoobris vastu võetud üldiselt kokku lepitud põhimõtteid ja tavasid ehk nn Santiago põhimõtteid,

| — | võttes arvesse 20. septembril 2012. aastal Brüsselis toimunud 13. ELi ja Hiina tippkohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. septembril 2012. aastal Brüsselis toimunud 13. ELi ja Hiina tippkohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (COM(2010)0612) ning Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (COM(2010)0612) ning Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames (3),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kaubandus- ja investeerimistõkete kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kaubandus- ja investeerimistõkete kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsioone ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (6), inimõiguste, sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (7) ning rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsioone ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (6), inimõiguste, sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (7) ning rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (8),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „EL – Hiina: Tihedam partnerlus, suurem vastutus” (COM(2006)0631) ja sellele lisatud dokumenti „Konkurents ja partnerlus. ELi ja Hiina vahelist kaubandust ja investeeringuid käsitlev dokument” (COM(2006)0632), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „EL – Hiina: Tihedam partnerlus, suurem vastutus” (COM(2006)0631) ja sellele lisatud dokumenti „Konkurents ja partnerlus. ELi ja Hiina vahelist kaubandust ja investeeringuid käsitlev dokument” (COM(2006)0632),

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa VKEde rolli suurendamise kohta rahvusvahelises kaubanduses (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa VKEde rolli suurendamise kohta rahvusvahelises kaubanduses (9),

| — | võttes arvesse oma hiljutist otsust, mille kohaselt peavad kaevandus- ja raietööstusettevõtted avalikustama valitsustele tehtavad maksed (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma hiljutist otsust, mille kohaselt peavad kaevandus- ja raietööstusettevõtted avalikustama valitsustele tehtavad maksed (10),

| — | võttes arvesse 2012. aasta veebruaris Pekingis toimunud 14. ELi ja Hiina tippkohtumisel tehtud ELi ja Hiina ühist otsust algatada läbirääkimised kahepoolse investeerimislepingu üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. aasta veebruaris Pekingis toimunud 14. ELi ja Hiina tippkohtumisel tehtud ELi ja Hiina ühist otsust algatada läbirääkimised kahepoolse investeerimislepingu üle,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ELi ja Hiina vaheline kaubandus on viimase kolmekümne aasta jooksul kiiresti ja pidevalt kasvanud, jõudes haripunkti 2012. aastal, kui kaubanduse kogumaht ulatus 433,8 miljardi euroni, ning arvestades, et kahepoolse kaubanduse tasakaal on alates 1997. aastast olnud Hiina kasuks; arvestades, et see kaubanduse puudujääk ulatus 2012. aastal 146 miljardi euroni (2000. aastal oli see 49 miljardit eurot); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi ja Hiina vaheline kaubandus on viimase kolmekümne aasta jooksul kiiresti ja pidevalt kasvanud, jõudes haripunkti 2012. aastal, kui kaubanduse kogumaht ulatus 433,8 miljardi euroni, ning arvestades, et kahepoolse kaubanduse tasakaal on alates 1997. aastast olnud Hiina kasuks; arvestades, et see kaubanduse puudujääk ulatus 2012. aastal 146 miljardi euroni (2000. aastal oli see 49 miljardit eurot);

| B. | arvestades, et ELi välisinvesteeringud Hiinas olid 2011. aastal 102 miljardit eurot ning Hiina välisinvesteeringud ELis olid samal aastal 15 miljardit eurot; arvestades, et Hiina välisinvesteeringud ELis olid ainuüksi 2006. aastal 3,5 miljardit eurot; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi välisinvesteeringud Hiinas olid 2011. aastal 102 miljardit eurot ning Hiina välisinvesteeringud ELis olid samal aastal 15 miljardit eurot; arvestades, et Hiina välisinvesteeringud ELis olid ainuüksi 2006. aastal 3,5 miljardit eurot;

| C. | arvestades, et Lissaboni lepinguga toodi välismaised otseinvesteeringud liidu ainupädevusse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Lissaboni lepinguga toodi välismaised otseinvesteeringud liidu ainupädevusse;

| D. | arvestades, et 26 ELi liikmesriigil on kehtivad individuaalsed kahepoolsed investeerimislepingud Hiinaga; arvestades, et EL ei ole veel töötanud välja pikaajalist ja jätkusuutlikku tööstuspoliitikat, mis toetaks liidu aktiivseid ja passiivseid huvisid ELi uue välisinvesteeringute poliitika raamistikus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 26 ELi liikmesriigil on kehtivad individuaalsed kahepoolsed investeerimislepingud Hiinaga; arvestades, et EL ei ole veel töötanud välja pikaajalist ja jätkusuutlikku tööstuspoliitikat, mis toetaks liidu aktiivseid ja passiivseid huvisid ELi uue välisinvesteeringute poliitika raamistikus;

| E. | arvestades, et isegi kui Hiina tööjõukulud on kasvanud möödunud aastatel 10 % võrra aastas, kuulub ta endiselt maailma esimese kolme investeerimisturu hulka; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et isegi kui Hiina tööjõukulud on kasvanud möödunud aastatel 10 % võrra aastas, kuulub ta endiselt maailma esimese kolme investeerimisturu hulka;

| F. | arvestades, et Hiina 12. viieaastases tegevuskavas ja Euroopa 2020. aasta strateegias väljendatud arengueesmärgid toovad välja suure arvu jagatud huvisid ning ühiseid probleeme; arvestades, et suurem integratsioon ja parem tehnoloogiavahetus ELi ja Hiina majanduse vahel võib luua koostoime ning tuua vastastikust kasu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Hiina 12. viieaastases tegevuskavas ja Euroopa 2020. aasta strateegias väljendatud arengueesmärgid toovad välja suure arvu jagatud huvisid ning ühiseid probleeme; arvestades, et suurem integratsioon ja parem tehnoloogiavahetus ELi ja Hiina majanduse vahel võib luua koostoime ning tuua vastastikust kasu;

| G. | arvestades, et era- ja riigiettevõtted peaksid saama kasu võrdsetest konkurentsitingimustest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et era- ja riigiettevõtted peaksid saama kasu võrdsetest konkurentsitingimustest;

| H. | arvestades, et see investeerimisleping on esimene, mille üle peab läbirääkimisi EL oma üldise pädevuse alusel, mille ta sai Lissaboni lepingu jõustumisega; arvestades, et sellise, turulepääsu hõlmava investeerimislepingu teemalised läbirääkimised võivad põhjustada nii suurt huvi kui ka võimalikke ühiskondlikke muresid ning seepärast tuleks neid läbi viia võimalikult läbipaistvalt, et võimaldada vajalikku parlamentaarset järelevalvet, täites seega ühe eeltingimuse, mille Euroopa Parlament kehtestas oma vajalikule nõustumisele läbirääkimiste tulemusega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et see investeerimisleping on esimene, mille üle peab läbirääkimisi EL oma üldise pädevuse alusel, mille ta sai Lissaboni lepingu jõustumisega; arvestades, et sellise, turulepääsu hõlmava investeerimislepingu teemalised läbirääkimised võivad põhjustada nii suurt huvi kui ka võimalikke ühiskondlikke muresid ning seepärast tuleks neid läbi viia võimalikult läbipaistvalt, et võimaldada vajalikku parlamentaarset järelevalvet, täites seega ühe eeltingimuse, mille Euroopa Parlament kehtestas oma vajalikule nõustumisele läbirääkimiste tulemusega;

| I. | arvestades, et investorid peavad järgima nii vastuvõtva riigi seadusi kui ka ELi ja Hiina sõlmitud mis tahes jõustunud lepingu sätteid, et kasutada täiel määral ära oma investeeringute parimat võimalikku kaitset; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et investorid peavad järgima nii vastuvõtva riigi seadusi kui ka ELi ja Hiina sõlmitud mis tahes jõustunud lepingu sätteid, et kasutada täiel määral ära oma investeeringute parimat võimalikku kaitset;

| J. | arvestades, et mõningate põhiliste rahvusvaheliselt tunnustatud sotsiaalsete ja tööõiguste ning keskkonnastandardite puudulik järgmine või järgimata jätmine Hiinas on üks ELi ja Hiina vaheliste kaubavoogude praeguse tasakaalustamatuse põhjuseid, mida sügavamad investeerimissuhted võivad veelgi süvendada, kui nende õiguste ja standardite järgimisel edusamme ei tehta; arvestades, et investeerimisleping ei tohiks seega mõjutada sotsiaalsete ja keskkonnastandardite edasist langemist Hiinas, vaid peaks vastupidi aitama eeltingimusena neid parandada ning tooma sel viisil kaasa tasakaalustatumad ja vastastikku kasulikud kaubandus- ja investeerimissuhted; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mõningate põhiliste rahvusvaheliselt tunnustatud sotsiaalsete ja tööõiguste ning keskkonnastandardite puudulik järgmine või järgimata jätmine Hiinas on üks ELi ja Hiina vaheliste kaubavoogude praeguse tasakaalustamatuse põhjuseid, mida sügavamad investeerimissuhted võivad veelgi süvendada, kui nende õiguste ja standardite järgimisel edusamme ei tehta; arvestades, et investeerimisleping ei tohiks seega mõjutada sotsiaalsete ja keskkonnastandardite edasist langemist Hiinas, vaid peaks vastupidi aitama eeltingimusena neid parandada ning tooma sel viisil kaasa tasakaalustatumad ja vastastikku kasulikud kaubandus- ja investeerimissuhted;

| K. | arvestades, et investeerimisleping peaks samuti sisaldama investori kohustusi, sealhulgas seoses kinnipidamisega ametiühingute õigusest ja mis tahes muust tööõigusest, ning läbipaistvuse ja keskkonnakaitse põhimõtetest, mis on määratletud mõlema lepinguosalise õiguses, ning see tuleks sõlmida kooskõlas WTO eeskirjade ja muude asjakohaste rahvusvaheliste kokkulepete ja põhiliste konventsioonidega, mille osalised on allkirjastanud ja ratifitseerinud; arvestades, et investeerimislepingud ei peaks hõlmama investeeringuid konkreetselt loodud tsoonides, mis võimaldavad tööõigusest ja töönormidest ja muudest õigusnõuetest kõrvalehoidmist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et investeerimisleping peaks samuti sisaldama investori kohustusi, sealhulgas seoses kinnipidamisega ametiühingute õigusest ja mis tahes muust tööõigusest, ning läbipaistvuse ja keskkonnakaitse põhimõtetest, mis on määratletud mõlema lepinguosalise õiguses, ning see tuleks sõlmida kooskõlas WTO eeskirjade ja muude asjakohaste rahvusvaheliste kokkulepete ja põhiliste konventsioonidega, mille osalised on allkirjastanud ja ratifitseerinud; arvestades, et investeerimislepingud ei peaks hõlmama investeeringuid konkreetselt loodud tsoonides, mis võimaldavad tööõigusest ja töönormidest ja muudest õigusnõuetest kõrvalehoidmist;

| L. | arvestades, et sunnitöölaagrites, näiteks süsteemis „ümberharimine töö kaudu” (RTL) (mida üldiselt nimetatakse Laogaiks) toodetud kaubad, mida eksporditakse Euroopa Liitu, ei tohiks saada kasu selle kahepoolse investeerimislepingu raames tehtavatest investeeringutest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et sunnitöölaagrites, näiteks süsteemis „ümberharimine töö kaudu” (RTL) (mida üldiselt nimetatakse Laogaiks) toodetud kaubad, mida eksporditakse Euroopa Liitu, ei tohiks saada kasu selle kahepoolse investeerimislepingu raames tehtavatest investeeringutest;

| M. | arvestades, et komisjon ja nõukogu on lubanud tagada, et ELi investeerimispoliitikas võetakse arvesse liidu välispoliitika põhimõtteid ja eesmärke, sealhulgas inimõigusi, ning on lubanud jõuda tulemuseni 2013. aastal; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjon ja nõukogu on lubanud tagada, et ELi investeerimispoliitikas võetakse arvesse liidu välispoliitika põhimõtteid ja eesmärke, sealhulgas inimõigusi, ning on lubanud jõuda tulemuseni 2013. aastal;

| N. | arvestades, et kuna investeerimisleping Hiinaga parandaks oluliselt ELi ja Hiina majandussuhteid, peaks see aitama uuendada ka ELi ja Hiina poliitilist dialoogi, täpsemalt sellistes küsimustes, nagu inimõigused – tõhusa ja tulemustele suunatud inimõigustealase dialoogi raames – ja õigusriik, et hoida kooskõlas strateegilise partnerluse vaimuga poliitilisi ja majanduslikke suhteid samaaegselt õigel teel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kuna investeerimisleping Hiinaga parandaks oluliselt ELi ja Hiina majandussuhteid, peaks see aitama uuendada ka ELi ja Hiina poliitilist dialoogi, täpsemalt sellistes küsimustes, nagu inimõigused – tõhusa ja tulemustele suunatud inimõigustealase dialoogi raames – ja õigusriik, et hoida kooskõlas strateegilise partnerluse vaimuga poliitilisi ja majanduslikke suhteid samaaegselt õigel teel;

| O. | arvestades, et investorid ja investeeringud peaksid püüdma oma juhtimispõhimõtete ja tavade kaudu olla kooskõlas selle vastuvõtva riigi ja kohaliku omavalitsuse tasandi arengueesmärkidega, kus investeeringuobjekt asub; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et investorid ja investeeringud peaksid püüdma oma juhtimispõhimõtete ja tavade kaudu olla kooskõlas selle vastuvõtva riigi ja kohaliku omavalitsuse tasandi arengueesmärkidega, kus investeeringuobjekt asub;

| 1. | tunneb heameelt Euroopa Liidu ja Hiina majandussuhete tugevdamise üle; kutsub ELi ja Hiinat üles lähtuma partnerlusel, korrapärasel kõrgetasemelisel dialoogil ja vastastikusel kasul põhinevatest tasakaalustatud suhetest, mitte vaenulikust konkurentsist; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt Euroopa Liidu ja Hiina majandussuhete tugevdamise üle; kutsub ELi ja Hiinat üles lähtuma partnerlusel, korrapärasel kõrgetasemelisel dialoogil ja vastastikusel kasul põhinevatest tasakaalustatud suhetest, mitte vaenulikust konkurentsist;

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et 2001. aastal WTOga ühinenud Hiina peaks pöörama rohkem tähelepanu oma kaubanduse liberaliseerimisele ja oma turu avamisele, et tagada võrdsemad võimalused, ja kiirendama selliste kunstlike takistuste kõrvaldamist, millega ettevõtted Hiina turule minnes silmitsi seisavad; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu asjaolule, et 2001. aastal WTOga ühinenud Hiina peaks pöörama rohkem tähelepanu oma kaubanduse liberaliseerimisele ja oma turu avamisele, et tagada võrdsemad võimalused, ja kiirendama selliste kunstlike takistuste kõrvaldamist, millega ettevõtted Hiina turule minnes silmitsi seisavad;

| 3. | märgib, et Euroopa ettevõtjad taunivad Hiina turule pääsemist raskendavate arvukate tariifsete ja mittetariifsete tõkete olemasolu, näiteks välismaiste ettevõtjate diskrimineerimise teatavad vormid, tariifide struktuuri keerukus ja tehnilised kaubandustõkked; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Euroopa ettevõtjad taunivad Hiina turule pääsemist raskendavate arvukate tariifsete ja mittetariifsete tõkete olemasolu, näiteks välismaiste ettevõtjate diskrimineerimise teatavad vormid, tariifide struktuuri keerukus ja tehnilised kaubandustõkked;

| 4. | peab kiiduväärseks turulepääsu lülitamist läbirääkimismandaadi hulka; usub, et Hiina kinnitus turulepääsu läbirääkimistesse lisamise kohta peaks olema läbirääkimiste algatamise eeltingimus; |
| --- | --- |

4.

peab kiiduväärseks turulepääsu lülitamist läbirääkimismandaadi hulka; usub, et Hiina kinnitus turulepääsu läbirääkimistesse lisamise kohta peaks olema läbirääkimiste algatamise eeltingimus;

| 5. | rõhutab, et nii välismaised otseinvesteeringud kui ka portfelliinvesteeringud tuleb selgelt läbirääkimisprotsessi lülitada; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et nii välismaised otseinvesteeringud kui ka portfelliinvesteeringud tuleb selgelt läbirääkimisprotsessi lülitada;

| 6. | võtab teadmiseks, et Hiina ettevõtted peavad Euroopa Liitu üldiselt stabiilseks investeerimiskeskkonnaks, kuid taunivad ELi säilinud ekspordisubsiidiumeid Euroopa põllumajandustoodetele ja teatavate kaubandustõkete olemasolu Euroopa turul, nagu tehnilised kaubandustõkked ja piirangud, mis on teatud liikmesriikides seatud kolmanda riigi investeeringute takistamiseks, ning kutsuvad üles eemaldama allesjäänud põhjendamatud takistused ning soodustama investeeringuid ELi liikmesriikidesse; tuletab siiski meelde, et Hiinas loodi hiljuti julgeoleku kontrollimehhanism välisinvesteeringute kontrollimiseks ning selliste mehhanismide kasutamisel nii ELis kui ka Hiinas võib olla seaduslik alus; juhib tähelepanu sellele, et ELil ja Hiinal võib olla legitiimseid julgeolekuprobleeme, millega saab põhjendada mõne sektori täielikku või osalist väljajätmist välisinvesteerimise valdkonnast ajutiselt või pikaajaliselt; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks, et Hiina ettevõtted peavad Euroopa Liitu üldiselt stabiilseks investeerimiskeskkonnaks, kuid taunivad ELi säilinud ekspordisubsiidiumeid Euroopa põllumajandustoodetele ja teatavate kaubandustõkete olemasolu Euroopa turul, nagu tehnilised kaubandustõkked ja piirangud, mis on teatud liikmesriikides seatud kolmanda riigi investeeringute takistamiseks, ning kutsuvad üles eemaldama allesjäänud põhjendamatud takistused ning soodustama investeeringuid ELi liikmesriikidesse; tuletab siiski meelde, et Hiinas loodi hiljuti julgeoleku kontrollimehhanism välisinvesteeringute kontrollimiseks ning selliste mehhanismide kasutamisel nii ELis kui ka Hiinas võib olla seaduslik alus; juhib tähelepanu sellele, et ELil ja Hiinal võib olla legitiimseid julgeolekuprobleeme, millega saab põhjendada mõne sektori täielikku või osalist väljajätmist välisinvesteerimise valdkonnast ajutiselt või pikaajaliselt;

| 7. | juhib tähelepanu asjaolule, et välismaiste ettevõtete peamine lubatud ettevõtlusvorm Hiinas on ühisettevõte, mis on sageli seotud strateegilise tehnosiirdega, mis võib soodustada Hiina konkurentsivõime arengut Euroopa tööstuse kahjuks; on veendunud, et Hiina suurem avatus muude eeskirjade suhtes, mis võimaldavad välisinvestoritel tegevust alustada ja mis oleks seotud intellektuaalomandi õiguste, tööstusomandi, kaubamärkide ja toodete geograafiliste tähiste nõuetekohase kaitsega, on väga tähtis ja oleks kasulik mõlemale lepinguosalisele ning soodustaks Euroopa ja Hiina majanduse suuremat integratsiooni, mille aluseks on muu hulgas keskkonnahoidlikule tehnoloogiale ja innovatsioonile suunatud majandusliku koostöö strateegilisem käsitus; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu asjaolule, et välismaiste ettevõtete peamine lubatud ettevõtlusvorm Hiinas on ühisettevõte, mis on sageli seotud strateegilise tehnosiirdega, mis võib soodustada Hiina konkurentsivõime arengut Euroopa tööstuse kahjuks; on veendunud, et Hiina suurem avatus muude eeskirjade suhtes, mis võimaldavad välisinvestoritel tegevust alustada ja mis oleks seotud intellektuaalomandi õiguste, tööstusomandi, kaubamärkide ja toodete geograafiliste tähiste nõuetekohase kaitsega, on väga tähtis ja oleks kasulik mõlemale lepinguosalisele ning soodustaks Euroopa ja Hiina majanduse suuremat integratsiooni, mille aluseks on muu hulgas keskkonnahoidlikule tehnoloogiale ja innovatsioonile suunatud majandusliku koostöö strateegilisem käsitus;

| 8. | on veendunud, et intellektuaalomandi õiguste parem kaitse ja sellega seonduvate eeskirjade tõhus rakendamine Hiinas edendaks suuresti ELi ja muude välisinvestorite investeerimise, uute tehnoloogiliste võimaluste jagamise ja olemasoleva tehnoloogia ajakohastamise eesmärki selles riigis, eriti keskkonnasõbraliku tehnoloogia aspektist; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et intellektuaalomandi õiguste parem kaitse ja sellega seonduvate eeskirjade tõhus rakendamine Hiinas edendaks suuresti ELi ja muude välisinvestorite investeerimise, uute tehnoloogiliste võimaluste jagamise ja olemasoleva tehnoloogia ajakohastamise eesmärki selles riigis, eriti keskkonnasõbraliku tehnoloogia aspektist;

| 9. | tervitab Hiina ametiasutuste poolt alates Hiina ühinemisest WTOga tehtud jõupingutusi intellektuaalomandi õiguste austamise parandamiseks; taunib siiski jätkuvalt nende ebapiisavat kaitset ja avaldab kahetsust seoses Euroopa ettevõtjatele, eelkõige VKEdele kättesaadavate vahendite ebapiisavusega, mis võimaldaksid tõhusalt võidelda intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastu; |
| --- | --- |

9.

tervitab Hiina ametiasutuste poolt alates Hiina ühinemisest WTOga tehtud jõupingutusi intellektuaalomandi õiguste austamise parandamiseks; taunib siiski jätkuvalt nende ebapiisavat kaitset ja avaldab kahetsust seoses Euroopa ettevõtjatele, eelkõige VKEdele kättesaadavate vahendite ebapiisavusega, mis võimaldaksid tõhusalt võidelda intellektuaalomandi õiguste rikkumiste vastu;

| 10. | väljendab muret Hiina õigussüsteemi ebapiisava usaldusväärsuse üle, mis ei võimalda täita lepingujärgseid kohustusi, ning läbipaistvuse ja ühetaolisuse puudumise üle investeeringuid reguleeriva korra rakendamisel; |
| --- | --- |

10.

väljendab muret Hiina õigussüsteemi ebapiisava usaldusväärsuse üle, mis ei võimalda täita lepingujärgseid kohustusi, ning läbipaistvuse ja ühetaolisuse puudumise üle investeeringuid reguleeriva korra rakendamisel;

| 11. | nõuab tungivalt, et komisjon peaks läbirääkimisi ELi ja Hiina vahelise ambitsioonika ja tasakaalustatud investeerimislepingu sõlmimiseks, mille eesmärk on luua ELi investoritele Hiinas ja Hiina investoritele ELis parem keskkond, sealhulgas parem turulepääs, et suurendada vastastikust kapitali sissevoolu, ning tagada partnermajandustesse investeerivate era- ja riiklike ettevõtete juhtimise läbipaistvus; soovitab võtta viitedokumendina aluseks Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) äriühingute juhtimise suunised; nõuab ka paremat õiguskaitset, et tagada aus konkurents avaliku ja erasektori osalejate vahel, vähendada korruptsiooni ja suurendada Hiina ettevõtluskliima õiguskindlust ja prognoositavust; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et komisjon peaks läbirääkimisi ELi ja Hiina vahelise ambitsioonika ja tasakaalustatud investeerimislepingu sõlmimiseks, mille eesmärk on luua ELi investoritele Hiinas ja Hiina investoritele ELis parem keskkond, sealhulgas parem turulepääs, et suurendada vastastikust kapitali sissevoolu, ning tagada partnermajandustesse investeerivate era- ja riiklike ettevõtete juhtimise läbipaistvus; soovitab võtta viitedokumendina aluseks Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) äriühingute juhtimise suunised; nõuab ka paremat õiguskaitset, et tagada aus konkurents avaliku ja erasektori osalejate vahel, vähendada korruptsiooni ja suurendada Hiina ettevõtluskliima õiguskindlust ja prognoositavust;

| 12. | rõhutab, kui oluline on luua kõnealuse lepinguga eeltingimused ausaks konkurentsiks ELi ja Hiina vahel; sel eesmärgil soovitab, et komisjon lepiks kokku tugevates ja siduvates läbipaistvust ja ausat konkurentsi käsitlevates sätetes, et võrdsed võimalused kehtiksid ka riigi omanduses olevate ettevõtete ja riiklike investeerimisfondide investeerimistavade suhtes; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, kui oluline on luua kõnealuse lepinguga eeltingimused ausaks konkurentsiks ELi ja Hiina vahel; sel eesmärgil soovitab, et komisjon lepiks kokku tugevates ja siduvates läbipaistvust ja ausat konkurentsi käsitlevates sätetes, et võrdsed võimalused kehtiksid ka riigi omanduses olevate ettevõtete ja riiklike investeerimisfondide investeerimistavade suhtes;

| 13. | nõuab, et läbiräägitav leping hõlmaks nii turulepääsu kui ka investorite kaitset; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et läbiräägitav leping hõlmaks nii turulepääsu kui ka investorite kaitset;

| 14. | rõhutab, et miski investeerimislepingus ei piira lepinguosaliste poliitilist tegutsemisruumi ega võimet võtta vastu õigusakte, et järgida õiguspäraseid ja põhjendatud riikliku poliitika eesmärke, püüdes samal ajal mitte muuta olematuks osaliste kohustustest lähtuvat kasu; rõhutab, et prioriteediks peab jääma õigusriigi põhimõtete tagamine kõikidele ELi ja Hiina investoritele ja kodanikele; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et miski investeerimislepingus ei piira lepinguosaliste poliitilist tegutsemisruumi ega võimet võtta vastu õigusakte, et järgida õiguspäraseid ja põhjendatud riikliku poliitika eesmärke, püüdes samal ajal mitte muuta olematuks osaliste kohustustest lähtuvat kasu; rõhutab, et prioriteediks peab jääma õigusriigi põhimõtete tagamine kõikidele ELi ja Hiina investoritele ja kodanikele;

| 15. | palub komisjonil tagada riiklike investeerimisfondide täielik läbipaistvus; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil tagada riiklike investeerimisfondide täielik läbipaistvus;

| 16. | märgib, et kehtestada tuleks läbirääkimiste selge ajakava ning kaaluda mõistlikke ja mõttekaid üleminekuperioode; |
| --- | --- |

16.

märgib, et kehtestada tuleks läbirääkimiste selge ajakava ning kaaluda mõistlikke ja mõttekaid üleminekuperioode;

| 17. | on seisukohal, et ELi investeerimisleping Hiinaga peaks tuginema liikmesriikide kogemustel põhinevatele parimatele tavadele, pakkuma rohkem sidusust ning sisaldama järgmisi standardeid:






  — | diskrimineerimisest hoidumine (võrdne kohtlemine ja enamsoodustusrežiim investorite ja investeeringute suhtes sarnaste asjaolude korral); |
| --- | --- | --- |

17.

on seisukohal, et ELi investeerimisleping Hiinaga peaks tuginema liikmesriikide kogemustel põhinevatele parimatele tavadele, pakkuma rohkem sidusust ning sisaldama järgmisi standardeid:

—

diskrimineerimisest hoidumine (võrdne kohtlemine ja enamsoodustusrežiim investorite ja investeeringute suhtes sarnaste asjaolude korral);

| — | keeld võtta vastu ilmselgelt meelevaldseid otsuseid; |
| --- | --- |

—

keeld võtta vastu ilmselgelt meelevaldseid otsuseid;

| — | keeld hoiduda kohtulikust õigusemõistmisest ja eirata nõuetekohase menetluse aluspõhimõtteid; |
| --- | --- |

—

keeld hoiduda kohtulikust õigusemõistmisest ja eirata nõuetekohase menetluse aluspõhimõtteid;

| — | kohustus mitte keelduda õigusemõistmisest kriminaal-, tsiviil- või halduskohtuliku menetluse teel ja vastavalt nõuetekohase menetluse põhimõttele, mis on sätestatud maailma peamistes õigussüsteemides; |
| --- | --- |

—

kohustus mitte keelduda õigusemõistmisest kriminaal-, tsiviil- või halduskohtuliku menetluse teel ja vastavalt nõuetekohase menetluse põhimõttele, mis on sätestatud maailma peamistes õigussüsteemides;

| — | keeld rakendada investorite vastu väärkohtlemist, sealhulgas survet, sundi ja ahistamist; |
| --- | --- |

—

keeld rakendada investorite vastu väärkohtlemist, sealhulgas survet, sundi ja ahistamist;

| — | kaitse otsese ja kaudse sundvõõrandamise vastu ning sundvõõrandamise käigus tekkinud kahjudele vastava piisava hüvitise võimaldamine; |
| --- | --- |

—

kaitse otsese ja kaudse sundvõõrandamise vastu ning sundvõõrandamise käigus tekkinud kahjudele vastava piisava hüvitise võimaldamine;

| — | seaduslikkuse põhimõtte järgimine natsionaliseerimiste korral; |
| --- | --- |

—

seaduslikkuse põhimõtte järgimine natsionaliseerimiste korral;

| 18. | kinnitab, et läbirääkimiste eduka lõpetamise nimel peab kvaliteet alati kiirusest tähtsam olema; |
| --- | --- |

18.

kinnitab, et läbirääkimiste eduka lõpetamise nimel peab kvaliteet alati kiirusest tähtsam olema;

| 19. | märgib, et investeeringute kaitsmise leping peaks sisaldama kaitstavate investeeringute ja investorite selgeid määratlusi ning et investeerimise puhtalt spekulatiivseid vorme ei tohiks kaitsta; |
| --- | --- |

19.

märgib, et investeeringute kaitsmise leping peaks sisaldama kaitstavate investeeringute ja investorite selgeid määratlusi ning et investeerimise puhtalt spekulatiivseid vorme ei tohiks kaitsta;

| 20. | nõuab, et leping oleks kooskõlas üldise teenuskaubanduse kokkuleppe (GATS) kohaste mitmepoolsete kohustustega, et täita majandusintegratsiooni lepingu kriteeriumid; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et leping oleks kooskõlas üldise teenuskaubanduse kokkuleppe (GATS) kohaste mitmepoolsete kohustustega, et täita majandusintegratsiooni lepingu kriteeriumid;

| 21. | tunneb heameelt asjaolu üle, et oodatav õiguskindluse suurenemine aitab VKEdel investeerida välismaale, ja rõhutab, et VKEde häält tuleb läbirääkimistel kuulda võtta (sealhulgas ELi uue Hiina VKE-de keskuse, ELi intellektuaalomandi õiguste VKEde kasutajatoe ja ELi Hiina kaubanduskoja kaasamise kaudu), et sõlmitava lepinguga edendataks nende VKEde rahvusvahelistumist, kes on valmis sisenema teise lepinguosalise turule; |
| --- | --- |

21.

tunneb heameelt asjaolu üle, et oodatav õiguskindluse suurenemine aitab VKEdel investeerida välismaale, ja rõhutab, et VKEde häält tuleb läbirääkimistel kuulda võtta (sealhulgas ELi uue Hiina VKE-de keskuse, ELi intellektuaalomandi õiguste VKEde kasutajatoe ja ELi Hiina kaubanduskoja kaasamise kaudu), et sõlmitava lepinguga edendataks nende VKEde rahvusvahelistumist, kes on valmis sisenema teise lepinguosalise turule;

| 22. | rõhutab, et lepingu sõlmimise eeltingimusena tuleks sätestada lepinguosaliste tugev pühendumus jätkusuutlikule ja kaasavale arengule investeerimise valdkonnas majanduslikus, sotsiaalses ja keskkonnaalases mõttes, et rajada ELi ja Hiina vahelised tasakaalustatumad kaubandus- ja investeerimissuhted, mis ei põhine valdavalt Hiina madalatel tööjõukuludel ja puudulikel keskkonnastandarditel; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et lepingu sõlmimise eeltingimusena tuleks sätestada lepinguosaliste tugev pühendumus jätkusuutlikule ja kaasavale arengule investeerimise valdkonnas majanduslikus, sotsiaalses ja keskkonnaalases mõttes, et rajada ELi ja Hiina vahelised tasakaalustatumad kaubandus- ja investeerimissuhted, mis ei põhine valdavalt Hiina madalatel tööjõukuludel ja puudulikel keskkonnastandarditel;

| 23. | rõhutab, et ELi sõlmitavad investeerimislepingud ei tohi olla vastuolus põhiväärtustega, mida EL soovib oma välispoliitika kaudu edendada, ning ei tohi seega piirata riikliku sekkumise võimalust, eelkõige sel puhul, kui tegemist on riikliku poliitika eesmärkidega, näiteks sotsiaalsed ja keskkonnaalased kriteeriumid, võltsimisevastase võitlus, inimõigused, julgeolek, töötajate ja tarbijate õigused, rahvatervis ja ohutus, tööstuspoliitika ja kultuuriline mitmekesisus; nõuab, et lepingusse lisataks vastavad siduvad eriklauslid; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et ELi sõlmitavad investeerimislepingud ei tohi olla vastuolus põhiväärtustega, mida EL soovib oma välispoliitika kaudu edendada, ning ei tohi seega piirata riikliku sekkumise võimalust, eelkõige sel puhul, kui tegemist on riikliku poliitika eesmärkidega, näiteks sotsiaalsed ja keskkonnaalased kriteeriumid, võltsimisevastase võitlus, inimõigused, julgeolek, töötajate ja tarbijate õigused, rahvatervis ja ohutus, tööstuspoliitika ja kultuuriline mitmekesisus; nõuab, et lepingusse lisataks vastavad siduvad eriklauslid;

| 24. | nõuab, et sarnaselt muude ELi poolt sõlmitud kaubandusalaste kohustustega oleks avalike teenuste kaitse aluspõhimõtteks ka käesoleva lepingu raamistikus; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et sarnaselt muude ELi poolt sõlmitud kaubandusalaste kohustustega oleks avalike teenuste kaitse aluspõhimõtteks ka käesoleva lepingu raamistikus;

| 25. | rõhutab, et ELi ja Hiina investeerimislepingu edasine areng põhineb vastastikusel usaldusel ja WTO kohustuste täielikul järgimisel; taunib teatud kasvupotentsiaaliga sektorite, sealhulgas päikesepaneelide valdkonna suurt riiklikku subsideerimist, ning kutsub komisjoni üles tagama, et läbirääkimiste kiirendamiseks kõrvaldatakse täielikult sellise dumpingu ja subsideerimise kahjulik mõju; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et ELi ja Hiina investeerimislepingu edasine areng põhineb vastastikusel usaldusel ja WTO kohustuste täielikul järgimisel; taunib teatud kasvupotentsiaaliga sektorite, sealhulgas päikesepaneelide valdkonna suurt riiklikku subsideerimist, ning kutsub komisjoni üles tagama, et läbirääkimiste kiirendamiseks kõrvaldatakse täielikult sellise dumpingu ja subsideerimise kahjulik mõju;

| 26. | soovitab, et turulepääsuga seoses võivad mõlemad lepinguosalised rakendada asjakohaseid järkjärgulisi kasutuselevõtuperioode ja üleminekukorda teatavates sektorites, et muuta kergemaks nende täielik või osaline liberaliseerimine; võtab ka teadmiseks, et kumbki lepinguosaline ei tohi võtta kohustusi teatavates sektorites; kutsub sellega seoses jätma turulepääsu teemalisest läbirääkimistest välja kultuuri- ja audiovisuaalsisuga teenused vastavalt ELi aluslepingute vastavatele sätetele; rõhutab, et tegeleda tuleks sekkuva tööstuspoliitikaga, intellektuaalomandi õiguste ebapiisava kaitsega, ebaselgusega sisus ja eeskirjade kohaldamises ning muude mittetariifsete ja tehniliste kaubandustõketega; |
| --- | --- |

26.

soovitab, et turulepääsuga seoses võivad mõlemad lepinguosalised rakendada asjakohaseid järkjärgulisi kasutuselevõtuperioode ja üleminekukorda teatavates sektorites, et muuta kergemaks nende täielik või osaline liberaliseerimine; võtab ka teadmiseks, et kumbki lepinguosaline ei tohi võtta kohustusi teatavates sektorites; kutsub sellega seoses jätma turulepääsu teemalisest läbirääkimistest välja kultuuri- ja audiovisuaalsisuga teenused vastavalt ELi aluslepingute vastavatele sätetele; rõhutab, et tegeleda tuleks sekkuva tööstuspoliitikaga, intellektuaalomandi õiguste ebapiisava kaitsega, ebaselgusega sisus ja eeskirjade kohaldamises ning muude mittetariifsete ja tehniliste kaubandustõketega;

| 27. | on seisukohal, et kuna Hiina turule on raske pääseda riigiettevõtete olulise rolli tõttu, peaks käesolev leping selleks, et olla tasakaalustatud, kujutama endast soodsat võimalust riigiettevõtete ja eraettevõtete vahel võrdsete konkurentsitingimuste kehtestamiseks; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et kuna Hiina turule on raske pääseda riigiettevõtete olulise rolli tõttu, peaks käesolev leping selleks, et olla tasakaalustatud, kujutama endast soodsat võimalust riigiettevõtete ja eraettevõtete vahel võrdsete konkurentsitingimuste kehtestamiseks;

| 28. | rõhutab, et lepingus on vaja tagada ELi õigus jätta Hiina investorid teatud strateegilistest sektoritest välja; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et lepingus on vaja tagada ELi õigus jätta Hiina investorid teatud strateegilistest sektoritest välja;

| 29. | rõhutab, et mitte miski käesolevas lepingus ei takista lepinguosalistel, sealhulgas Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel, määratleda ja rakendada poliitikat kultuurilise mitmekesisuse edendamiseks ja kaitseks; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et mitte miski käesolevas lepingus ei takista lepinguosalistel, sealhulgas Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel, määratleda ja rakendada poliitikat kultuurilise mitmekesisuse edendamiseks ja kaitseks;

| 30. | rõhutab, et lepinguga tuleb edendada investeeringuid, mis on jätkusuutlikud, kaasavad ning keskkonnasõbralikud (eriti kaevandustööstuses) ja edendavad investeeringute objektiks olevates ettevõtetes kvaliteetseid töötingimusi; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et lepinguga tuleb edendada investeeringuid, mis on jätkusuutlikud, kaasavad ning keskkonnasõbralikud (eriti kaevandustööstuses) ja edendavad investeeringute objektiks olevates ettevõtetes kvaliteetseid töötingimusi;

| 31. | nõuab klausli lisamist, mille kohaselt investor annab võimalikule vastuvõtvale riigile üle asjakohase teabe, mida see osaline võib nõuda kõnealuse investeeringu kohta otsuste vastuvõtmiseks või lihtsalt statistilisel eesmärgil, ning teine lepinguosaline kaitseb avalikustamise eest mis tahes konfidentsiaalset äriteavet, mis võib kahjustada investori või investeeringu konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

31.

nõuab klausli lisamist, mille kohaselt investor annab võimalikule vastuvõtvale riigile üle asjakohase teabe, mida see osaline võib nõuda kõnealuse investeeringu kohta otsuste vastuvõtmiseks või lihtsalt statistilisel eesmärgil, ning teine lepinguosaline kaitseb avalikustamise eest mis tahes konfidentsiaalset äriteavet, mis võib kahjustada investori või investeeringu konkurentsivõimet;

| 32. | rõhutab vajadust kaasata tulevasse lepingusse Rahvusvahelise Valuutafondi egiidi all vastu võetud Santiago põhimõtetel põhinevad sätted riigiettevõtete ja riiklike investeerimisfondide läbipaistvuse ja juhtimise kohta, milles määratakse kindlaks riiklike investeerimisfondide juhtimise ja institutsioonilise struktuuriga ning nende investeerimisstrateegia läbipaistvusega seotud põhimõtted; |
| --- | --- |

32.

rõhutab vajadust kaasata tulevasse lepingusse Rahvusvahelise Valuutafondi egiidi all vastu võetud Santiago põhimõtetel põhinevad sätted riigiettevõtete ja riiklike investeerimisfondide läbipaistvuse ja juhtimise kohta, milles määratakse kindlaks riiklike investeerimisfondide juhtimise ja institutsioonilise struktuuriga ning nende investeerimisstrateegia läbipaistvusega seotud põhimõtted;

| 33. | kordab oma nõudmist tõhusa ettevõtja sotsiaalse vastutuse klausli järele kooskõlas ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega; kinnitab, et investorid peaksid kohaldama ILO kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta ning OECD juhtpõhimõtteid rahvusvahelistele ettevõtetele, samuti konkreetseid või valdkondlikke vastutustundlike tavade standardeid, kui need on olemas; nõuab siduvaid sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid klausleid, mis oleksid osa täiemahulisest jätkusuutliku arengu peatükist, mille suhtes kohaldataks vaidluste lahendamise mehhanismi; kutsub mõlemat lepinguosalist rakendama jätkusuutlikku ja kaasavat investeerimisstrateegiat, mis peaks hõlmama ettevõtete sotsiaalse vastutuse klauslit koos konkreetsete suunistega investoritele, samuti tõhusat hindamismetoodikat ametiasutustele, kes jälgivad investeeringuid nende sotsiaalse ja keskkonnaalase mõju aspektist; |
| --- | --- |

33.

kordab oma nõudmist tõhusa ettevõtja sotsiaalse vastutuse klausli järele kooskõlas ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega; kinnitab, et investorid peaksid kohaldama ILO kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta ning OECD juhtpõhimõtteid rahvusvahelistele ettevõtetele, samuti konkreetseid või valdkondlikke vastutustundlike tavade standardeid, kui need on olemas; nõuab siduvaid sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid klausleid, mis oleksid osa täiemahulisest jätkusuutliku arengu peatükist, mille suhtes kohaldataks vaidluste lahendamise mehhanismi; kutsub mõlemat lepinguosalist rakendama jätkusuutlikku ja kaasavat investeerimisstrateegiat, mis peaks hõlmama ettevõtete sotsiaalse vastutuse klauslit koos konkreetsete suunistega investoritele, samuti tõhusat hindamismetoodikat ametiasutustele, kes jälgivad investeeringuid nende sotsiaalse ja keskkonnaalase mõju aspektist;

| 34. | rõhutab, et leping kohustab Hiina investoreid ELis järgima Euroopa sotsiaalseid standardeid ja sotsiaalse dialoogi alaseid nõudeid; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et leping kohustab Hiina investoreid ELis järgima Euroopa sotsiaalseid standardeid ja sotsiaalse dialoogi alaseid nõudeid;

| 35. | rõhutab, et ELi ja Hiina kahepoolne investeerimisleping peab aitama kaasa nii jätkusuutlikule majanduskasvule kui ka töökohtade loomisele ning edendama koostoimet ja edasiviivat ülekanduvat mõju teiste piirkondlike kaubandus- ja investeerimislepingute vahel, millega EL või Hiina on ühinenud; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et ELi ja Hiina kahepoolne investeerimisleping peab aitama kaasa nii jätkusuutlikule majanduskasvule kui ka töökohtade loomisele ning edendama koostoimet ja edasiviivat ülekanduvat mõju teiste piirkondlike kaubandus- ja investeerimislepingute vahel, millega EL või Hiina on ühinenud;

| 36. | kutsub komisjoni üles täiendama oma mõjuhinnangut ning hindama ka ELi ja Hiina investeerimislepingu mõju inimõigustele, nagu ta on lubanud teha ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilise raamistiku ja tegevuskava raames; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles täiendama oma mõjuhinnangut ning hindama ka ELi ja Hiina investeerimislepingu mõju inimõigustele, nagu ta on lubanud teha ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilise raamistiku ja tegevuskava raames;

| 37. | on seisukohal, et leping peab sisaldama sätet, mille kohaselt kõik investorid peavad täiel määral järgima vastuvõtva lepinguosalise õigust kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ning kui see on asjakohane, siis riigiülesel tasandil, ning õigusriigi põhimõtet mittejärgivate investorite suhtes võib asjaomase jurisdiktsiooni kohtus algatada tsiviilhagi vastutuse tuvastamiseks seoses investeeringutega tehtud ebaseaduslike tegude ja otsuste eest, sealhulgas juhtudel, kui need teod või otsused põhjustavad märkimisväärset keskkonnakahju, isikukahju või inimohvreid; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et leping peab sisaldama sätet, mille kohaselt kõik investorid peavad täiel määral järgima vastuvõtva lepinguosalise õigust kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ning kui see on asjakohane, siis riigiülesel tasandil, ning õigusriigi põhimõtet mittejärgivate investorite suhtes võib asjaomase jurisdiktsiooni kohtus algatada tsiviilhagi vastutuse tuvastamiseks seoses investeeringutega tehtud ebaseaduslike tegude ja otsuste eest, sealhulgas juhtudel, kui need teod või otsused põhjustavad märkimisväärset keskkonnakahju, isikukahju või inimohvreid;

| 38. | nõuab tungivalt, et kokkulepe sisaldaks klauslit, mis keelab nõrgendada sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid õigusakte, et meelitada ligi investeeringuid, ning et mõlemad lepinguosalised peavad need õigusaktid tõhusalt ellu viima püsiva või korduva tegevuse või tegevusest hoidumisega, et soodustada oma territooriumil investeeringute tekitamist, omandamist, laiendamist või säilitamist; |
| --- | --- |

38.

nõuab tungivalt, et kokkulepe sisaldaks klauslit, mis keelab nõrgendada sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid õigusakte, et meelitada ligi investeeringuid, ning et mõlemad lepinguosalised peavad need õigusaktid tõhusalt ellu viima püsiva või korduva tegevuse või tegevusest hoidumisega, et soodustada oma territooriumil investeeringute tekitamist, omandamist, laiendamist või säilitamist;

| 39. | nõuab, et ELi ja Hiina kahepoolne investeerimisleping vastaks ELi õigustikule, sealhulgas kehtivatele sotsiaal- ja keskkonnaalastele õigusaktidele, ning et mõlemad osalised peavad õigusaktid neis valdkondades tõhusalt ellu viima, et kõik käesoleva lepingu sätted soodustaksid mõlema poole territooriumil seaduslikku investeeringute tekitamist, omandamist, laiendamist või säilitamist ning edendaksid parimaid ettevõtlustavasid ja ausat ettevõtlust; |
| --- | --- |

39.

nõuab, et ELi ja Hiina kahepoolne investeerimisleping vastaks ELi õigustikule, sealhulgas kehtivatele sotsiaal- ja keskkonnaalastele õigusaktidele, ning et mõlemad osalised peavad õigusaktid neis valdkondades tõhusalt ellu viima, et kõik käesoleva lepingu sätted soodustaksid mõlema poole territooriumil seaduslikku investeeringute tekitamist, omandamist, laiendamist või säilitamist ning edendaksid parimaid ettevõtlustavasid ja ausat ettevõtlust;

| 40. | rõhutab vajadust nõuda lepingus, et välisinvestorid järgiksid ELi andmekaitse standardeid; |
| --- | --- |

40.

rõhutab vajadust nõuda lepingus, et välisinvestorid järgiksid ELi andmekaitse standardeid;

| 41. | väljendab sügavat muret rahvusvahelistele vahekohtunikele antud õiguste pärast tõlgendada investorite kaitset käsitlevaid sätteid laialt, mis on kaasa toonud avaliku võimu poolse õigusjärgse reguleerimise välistamise; nõuab, et lepinguosaliste poolt vaidluste lahendamiseks määratud vahekohtunikud oleksid erapooletud ja sõltumatud ning et vahekohus teeks otsuseid vastavalt toimimisjuhendile, mis põhineb ÜRO Rahvusvahelise Kaubandusõiguse Komisjoni (UNCITRAL) ja Rahvusvahelise Investeeringuvaidluste Lahendamise Keskuse (ICSID) eeskirjadel ning kõikidel muudel osaliste poolt tunnustatud ja aktsepteeritud rahvusvahelistel konventsioonidel ja standarditel; |
| --- | --- |

41.

väljendab sügavat muret rahvusvahelistele vahekohtunikele antud õiguste pärast tõlgendada investorite kaitset käsitlevaid sätteid laialt, mis on kaasa toonud avaliku võimu poolse õigusjärgse reguleerimise välistamise; nõuab, et lepinguosaliste poolt vaidluste lahendamiseks määratud vahekohtunikud oleksid erapooletud ja sõltumatud ning et vahekohus teeks otsuseid vastavalt toimimisjuhendile, mis põhineb ÜRO Rahvusvahelise Kaubandusõiguse Komisjoni (UNCITRAL) ja Rahvusvahelise Investeeringuvaidluste Lahendamise Keskuse (ICSID) eeskirjadel ning kõikidel muudel osaliste poolt tunnustatud ja aktsepteeritud rahvusvahelistel konventsioonidel ja standarditel;

| 42. | on seisukohal, et esmajärjekorras tuleb investeerimislepingusse lisada tõhusad riikidevaheliste ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismid, et ennetada ühest küljest tähtsusetute nõuete sattumist põhjendamatule kohtulikule arutamisele ning tagada teisest küljest, et kõikidel investoritel on juurdepääs õiglasele kohtulikule arutamisele, millele järgneb kõikide vahekohtu otsuste viivitamatu täitmine; |
| --- | --- |

42.

on seisukohal, et esmajärjekorras tuleb investeerimislepingusse lisada tõhusad riikidevaheliste ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismid, et ennetada ühest küljest tähtsusetute nõuete sattumist põhjendamatule kohtulikule arutamisele ning tagada teisest küljest, et kõikidel investoritel on juurdepääs õiglasele kohtulikule arutamisele, millele järgneb kõikide vahekohtu otsuste viivitamatu täitmine;

| 43. | on seisukohal, et lepingus tuleks sätestada riikidevaheliste vaidluste lahendamise kord ja investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismid, mis on osa piisavast õigusraamistikust ja mille suhtes kohaldatakse rangeid läbipaistvuskriteeriumeid; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et lepingus tuleks sätestada riikidevaheliste vaidluste lahendamise kord ja investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismid, mis on osa piisavast õigusraamistikust ja mille suhtes kohaldatakse rangeid läbipaistvuskriteeriumeid;

| 44. | palub ELil ja Hiinal luua ühiselt varajase hoiatamise mehhanism, et neil oleks võimalus lahendada ennetavalt kõik kaubanduse või investeeringutega seotud tekkivad vaidlused võimalikult varajases etapis, rakendades kõiki asjakohaseid meetmeid, sealhulgas pehmet jõudu ja kaubandusdiplomaatiat; |
| --- | --- |

44.

palub ELil ja Hiinal luua ühiselt varajase hoiatamise mehhanism, et neil oleks võimalus lahendada ennetavalt kõik kaubanduse või investeeringutega seotud tekkivad vaidlused võimalikult varajases etapis, rakendades kõiki asjakohaseid meetmeid, sealhulgas pehmet jõudu ja kaubandusdiplomaatiat;

| 45. | on lisaks seisukohal, et investeerimisleping peab hõlmama sätteid kohtuvälise vaidluse lahendamise kohta, et edendada kiiret, taskukohast ja rahumeelset vaidluste lahendamist lepinguosaliste vahel, kes otsustavad vabatahtlikult seda võimalust kasutada; |
| --- | --- |

45.

on lisaks seisukohal, et investeerimisleping peab hõlmama sätteid kohtuvälise vaidluse lahendamise kohta, et edendada kiiret, taskukohast ja rahumeelset vaidluste lahendamist lepinguosaliste vahel, kes otsustavad vabatahtlikult seda võimalust kasutada;

| 46. | teeb ettepaneku, et vaidluste lahendamise paindlikud mehhanismid, nagu vahendusmenetlus, oleksid lepingus täpselt määratletud, näiteks seoses kestuse, maksumuse ning lepinguosaliste poolt aktsepteeritud lahenduste rakendamisega; |
| --- | --- |

46.

teeb ettepaneku, et vaidluste lahendamise paindlikud mehhanismid, nagu vahendusmenetlus, oleksid lepingus täpselt määratletud, näiteks seoses kestuse, maksumuse ning lepinguosaliste poolt aktsepteeritud lahenduste rakendamisega;

| 47. | väljendab seisukohta, et pärast ELi–Hiina vahelise investeerimislepingu sõlmimist ja täielikku ratifitseerimist asendab see kooskõlas liidu õigusega kõik olemasolevad kahepoolsed investeerimislepingud ELi üksikute liikmesriikide ja Hiina vahel; |
| --- | --- |

47.

väljendab seisukohta, et pärast ELi–Hiina vahelise investeerimislepingu sõlmimist ja täielikku ratifitseerimist asendab see kooskõlas liidu õigusega kõik olemasolevad kahepoolsed investeerimislepingud ELi üksikute liikmesriikide ja Hiina vahel;

| 48. | soovitab avada läbirääkimised üksnes tingimusel, et Hiina riiginõukogu on andnud eelnevalt ametliku nõusoleku, et investeerimisleping hõlmab ka turulepääsu; |
| --- | --- |

48.

soovitab avada läbirääkimised üksnes tingimusel, et Hiina riiginõukogu on andnud eelnevalt ametliku nõusoleku, et investeerimisleping hõlmab ka turulepääsu;

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

49.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 264 E, 13.9.2013, lk 33.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0097.

(3)  ELT C 56 E, 26.2.2013, lk 87.

(4)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 1.

(5)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 34.

(6)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 101.

(7)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 31.

(8)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 94.

(9)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 101.

(10)  Vastuvõetud tekstid, 12.6.2013, P7_TA(2013)0261 ja 0262.

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/52

---

P7_TA(2013)0412

ELi ja Taiwani kaubandussuhted

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta resolutsioon ELi ja Taiwani kaubandussuhete kohta (2013/2675(RSP))

(2016/C 181/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta strateegia kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta strateegia kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 5 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 7, kus sätestatakse vastavalt, et „suhetes maailmaga [...] toetab liit [...] rahvusvahelise õiguse ranget järgimist ja arendamist” ja et „liit tagab erinevate poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 5 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 7, kus sätestatakse vastavalt, et „suhetes maailmaga [...] toetab liit [...] rahvusvahelise õiguse ranget järgimist ja arendamist” ja et „liit tagab erinevate poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla”,

| — | võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni nõukogu 2009. aasta aruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peamiste aspektide ja põhivalikute kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni nõukogu 2009. aasta aruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peamiste aspektide ja põhivalikute kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2012. aasta resolutsiooni nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2012. aasta resolutsiooni nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (5),

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa VKEde rolli suurendamise kohta rahvusvahelises kaubanduses (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa VKEde rolli suurendamise kohta rahvusvahelises kaubanduses (6),

| — | võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni võltsimise mõju kohta rahvusvahelisele kaubandusele (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni võltsimise mõju kohta rahvusvahelisele kaubandusele (7),

| — | võttes arvesse oma 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni teenuskaubanduse kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni teenuskaubanduse kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni tooraine ja toormaterjaliga kauplemise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni tooraine ja toormaterjaliga kauplemise kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühingutele (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühingutele (10),

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa ja konkurentsivõime välisaspektide kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa ja konkurentsivõime välisaspektide kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni ELi ning Hiina ja Taiwani vaheliste suhete ning julgeoleku kohta Kaug-Idas (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni ELi ning Hiina ja Taiwani vaheliste suhete ning julgeoleku kohta Kaug-Idas (12),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (COM(2010)0612),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Globaalne Euroopa – konkurentsivõime maailmas. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Globaalne Euroopa – konkurentsivõime maailmas. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (COM(2006)0567),

| — | võttes arvesse 28. veebruaril 2013. aastal avaldatud komisjoni aruannet 2013. aasta kaubandus- ja investeerimistõkete kohta (COM(2013)0103), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. veebruaril 2013. aastal avaldatud komisjoni aruannet 2013. aasta kaubandus- ja investeerimistõkete kohta (COM(2013)0103),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust ELi ja Taiwani kaubandussuhete kohta (O-000093/2013 – B7-0509/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust ELi ja Taiwani kaubandussuhete kohta (O-000093/2013 – B7-0509/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kehtestatud eeskirjadepõhine mitmepoolne kaubandussüsteem on kõige sobivam raamistik avatud ja õiglase kaubanduse saavutamiseks kogu maailmas; arvestades, et seejuures on siiski oluline mõista, et kahepoolsed lepingud on samuti osa rahvusvahelistes suhetes kasutatavatest ühisvahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kehtestatud eeskirjadepõhine mitmepoolne kaubandussüsteem on kõige sobivam raamistik avatud ja õiglase kaubanduse saavutamiseks kogu maailmas; arvestades, et seejuures on siiski oluline mõista, et kahepoolsed lepingud on samuti osa rahvusvahelistes suhetes kasutatavatest ühisvahenditest;

| B. | arvestades, et EL lähtub endiselt täiel määral kohustusest saavutada tasakaalustatud ja õiglane tulemus Doha arengukava osas, mida liit peab parimaks lähenemisviisiks, kuid peab sobivaks alternatiiviks ka samaaegselt teiste tööstusriikidega kahepoolsete kaubanduslepingute sõlmimist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL lähtub endiselt täiel määral kohustusest saavutada tasakaalustatud ja õiglane tulemus Doha arengukava osas, mida liit peab parimaks lähenemisviisiks, kuid peab sobivaks alternatiiviks ka samaaegselt teiste tööstusriikidega kahepoolsete kaubanduslepingute sõlmimist;

| C. | arvestades, et ELi ja Taiwani kahepoolse kaubavahetuse maht on viimase kahekümne aasta jooksul kasvanud üle 12 korra ning see oli 2011. aastal rohkem kui 40 miljardi eurot; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi ja Taiwani kahepoolse kaubavahetuse maht on viimase kahekümne aasta jooksul kasvanud üle 12 korra ning see oli 2011. aastal rohkem kui 40 miljardi eurot;

| D. | arvestades, et Taiwan on ELi jaoks suuruselt seitsmes kaubanduspartner Aasias ja 23. kaubanduspartner maailmas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Taiwan on ELi jaoks suuruselt seitsmes kaubanduspartner Aasias ja 23. kaubanduspartner maailmas;

| E. | arvestades, et 2010. aastal moodustasid ELi investeeringud 31,5 % kõikidest Taiwani tehtud välismaiste otseinvesteeringute voogudest ja 21 % välismaiste otseinvesteeringute mahust ning EL oli Taiwani suurim välisinvestor; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2010. aastal moodustasid ELi investeeringud 31,5 % kõikidest Taiwani tehtud välismaiste otseinvesteeringute voogudest ja 21 % välismaiste otseinvesteeringute mahust ning EL oli Taiwani suurim välisinvestor;

| F. | arvestades, et praeguse seisuga on ELi ja Taiwani kaubandussuhetes tervikuna veel hulgaliselt arenguruumi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et praeguse seisuga on ELi ja Taiwani kaubandussuhetes tervikuna veel hulgaliselt arenguruumi;

| G. | arvestades, et avatud ja õiglane kaubandus on võimas vahend majanduskasvu ja heaolu suurendamiseks ning et see põhineb iga majanduse suhtelistel eelistel ning suuremast majanduslikust integratsioonist ja teadmistepõhise majanduse uutest sisenditest tuleneval potentsiaalsel sünergial; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et avatud ja õiglane kaubandus on võimas vahend majanduskasvu ja heaolu suurendamiseks ning et see põhineb iga majanduse suhtelistel eelistel ning suuremast majanduslikust integratsioonist ja teadmistepõhise majanduse uutest sisenditest tuleneval potentsiaalsel sünergial;

| H. | arvestades, et kahe kaubanduspartneri vahelised tollimaksud on juba väga madalal tasemel; arvestades, et EL ja Taiwan peavad korrapärast struktureeritud dialoogi, kus käsitletakse ühist huvi pakkuvaid ja ühist muret valmistavaid kaubandus- ja investeerimisküsimusi; arvestades, et selle raames on moodustatud neli tehnilist töörühma, kes tegelevad intellektuaalomandi õiguste, tehniliste kaubandustõkete, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega ning ravimisektoriga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kahe kaubanduspartneri vahelised tollimaksud on juba väga madalal tasemel; arvestades, et EL ja Taiwan peavad korrapärast struktureeritud dialoogi, kus käsitletakse ühist huvi pakkuvaid ja ühist muret valmistavaid kaubandus- ja investeerimisküsimusi; arvestades, et selle raames on moodustatud neli tehnilist töörühma, kes tegelevad intellektuaalomandi õiguste, tehniliste kaubandustõkete, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega ning ravimisektoriga;

| I. | arvestades, et hoolimata suhteliselt madalatest tollimaksumääradest on ELi ja Taiwani kahepoolse kaubavahetuse maht väiksem kui suurema osa teiste ELi peamiste kaubanduspartnerite puhul; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hoolimata suhteliselt madalatest tollimaksumääradest on ELi ja Taiwani kahepoolse kaubavahetuse maht väiksem kui suurema osa teiste ELi peamiste kaubanduspartnerite puhul;

| J. | arvestades, et IKT valdkond on suure lisandväärtusega sektor ja majanduskasvu allikas nii ELile kui ka Taiwanile, eelkõige seoses nutitoodete ja -teenuste edasise arendamisega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et IKT valdkond on suure lisandväärtusega sektor ja majanduskasvu allikas nii ELile kui ka Taiwanile, eelkõige seoses nutitoodete ja -teenuste edasise arendamisega;

| K. | arvestades, et EL ja Taiwan võivad veelgi süvendada oma majanduslikke sidemeid vastastikku tõeliselt kasulikul viisil, võttes arvesse ka sarnaseid ühiskonnaprobleeme; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL ja Taiwan võivad veelgi süvendada oma majanduslikke sidemeid vastastikku tõeliselt kasulikul viisil, võttes arvesse ka sarnaseid ühiskonnaprobleeme;

| L. | arvestades, et Taiwan on alates 2002. aastast Maailma Kaubandusorganisatsiooni täisliige, samuti on Taiwan APECi (Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna riikide majanduskoostöö) ja Aasia Arengupanga täisliige; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Taiwan on alates 2002. aastast Maailma Kaubandusorganisatsiooni täisliige, samuti on Taiwan APECi (Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna riikide majanduskoostöö) ja Aasia Arengupanga täisliige;

| M. | arvestades, et Taiwani ühinemine 2009. aasta juulis WTO riigihankeid käsitleva kokkuleppega oli oluline ja positiivne samm, millest Taiwan saab kasu nii riigihankelepinguturgude vastastikuse avanemise kui ka siseriikliku turu tõhusama toimimise näol; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Taiwani ühinemine 2009. aasta juulis WTO riigihankeid käsitleva kokkuleppega oli oluline ja positiivne samm, millest Taiwan saab kasu nii riigihankelepinguturgude vastastikuse avanemise kui ka siseriikliku turu tõhusama toimimise näol;

| N. | arvestades, et Taiwan ja Hiina Rahvavabariik rakendavad konstruktiivset lähenemisviisi, mille raames on sõlmitud 19 lepingut, mille Taiwani nimel on allkirjastanud sihtasutus Straits Exchange Foundation ja Hiina Rahvavabariigi nimel on allkirjastanud ühing Association for Relations Across the Taiwan Straits; arvestades, et need lepingud hõlmavad majanduskoostöö raamlepingut ja intellektuaalomandi õigusi käsitlevat lepingut, mis allkirjastati 29. juunil 2010, samuti investeerimislepingu ja tollikoostöö lepingut, mis allkirjastati 9. augustil 2012; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Taiwan ja Hiina Rahvavabariik rakendavad konstruktiivset lähenemisviisi, mille raames on sõlmitud 19 lepingut, mille Taiwani nimel on allkirjastanud sihtasutus Straits Exchange Foundation ja Hiina Rahvavabariigi nimel on allkirjastanud ühing Association for Relations Across the Taiwan Straits; arvestades, et need lepingud hõlmavad majanduskoostöö raamlepingut ja intellektuaalomandi õigusi käsitlevat lepingut, mis allkirjastati 29. juunil 2010, samuti investeerimislepingu ja tollikoostöö lepingut, mis allkirjastati 9. augustil 2012;

| O. | arvestades, et muud konstruktiivsed võimalused on toonud kaasa selle, et Taiwan on sõlminud 31 kahepoolset investeerimislepingut kolmandate riikidega, sealhulgas Jaapaniga 22. septembril 2011, ja majanduskoostöö lepingu Uus-Meremaaga 10. juulil 2013, ning taasalustas 10. märtsil 2013 kaubanduse ja investeerimise raamlepingut käsitlevaid kõnelusi USAga ja peab hetkel läbirääkimisi Korea Vabariigiga investeerimislepingu ning Singapuriga vabakaubanduslepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et muud konstruktiivsed võimalused on toonud kaasa selle, et Taiwan on sõlminud 31 kahepoolset investeerimislepingut kolmandate riikidega, sealhulgas Jaapaniga 22. septembril 2011, ja majanduskoostöö lepingu Uus-Meremaaga 10. juulil 2013, ning taasalustas 10. märtsil 2013 kaubanduse ja investeerimise raamlepingut käsitlevaid kõnelusi USAga ja peab hetkel läbirääkimisi Korea Vabariigiga investeerimislepingu ning Singapuriga vabakaubanduslepingu sõlmimiseks;

| P. | arvestades, et Taipei majandus- ja kultuuriesinduse büroo USAs ja Ameerika Instituut Taiwanis on jõudnud kokkuleppele rahvusvahelisi investeeringuid ja IKT teenuseid reguleerivaid põhimõtteid käsitlevate ühisavalduste osas; arvestades, et Taiwan on ka sõlminud laiaulatuslikud tulumaksukokkulepped 25 riigiga, sealhulgas 9 ELi liikmesriigiga; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Taipei majandus- ja kultuuriesinduse büroo USAs ja Ameerika Instituut Taiwanis on jõudnud kokkuleppele rahvusvahelisi investeeringuid ja IKT teenuseid reguleerivaid põhimõtteid käsitlevate ühisavalduste osas; arvestades, et Taiwan on ka sõlminud laiaulatuslikud tulumaksukokkulepped 25 riigiga, sealhulgas 9 ELi liikmesriigiga;

| Q. | arvestades, et tihedamad majandussidemed Taiwaniga ei ole mingil moel vastuolus ELi nn ühe Hiina poliitikaga, kuna nii Hiina kui ka Taiwan ühinesid 1991. aastal APECiga ning 2002. aastal WTOga; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et tihedamad majandussidemed Taiwaniga ei ole mingil moel vastuolus ELi nn ühe Hiina poliitikaga, kuna nii Hiina kui ka Taiwan ühinesid 1991. aastal APECiga ning 2002. aastal WTOga;

| 1. | on seisukohal, et WTO raames toimiv mitmepoolne kaubandussüsteem on kindlasti kõige tõhusam raamistik avatud ja õiglase kaubanduse saavutamiseks kogu maailmas; on veendunud, et EL ja Taiwan peaksid aitama edendada mitmepoolseid kaubandusläbirääkimisi; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et WTO raames toimiv mitmepoolne kaubandussüsteem on kindlasti kõige tõhusam raamistik avatud ja õiglase kaubanduse saavutamiseks kogu maailmas; on veendunud, et EL ja Taiwan peaksid aitama edendada mitmepoolseid kaubandusläbirääkimisi;

| 2. | on seisukohal, et samal ajal, kui EL teeb tööd majandussuhete edasiarendamiseks Hiinaga, peaks ta kaaluma võimalust teha sama Taiwaniga, et järjepidevalt toetada Taiwani demokraatlikku süsteemi ja ühiskondlikku pluralismi ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamist; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et samal ajal, kui EL teeb tööd majandussuhete edasiarendamiseks Hiinaga, peaks ta kaaluma võimalust teha sama Taiwaniga, et järjepidevalt toetada Taiwani demokraatlikku süsteemi ja ühiskondlikku pluralismi ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamist;

| 3. | on seetõttu arvamusel, et EL peaks positiivselt suhtuma Taiwani soovi alustada paralleelseid läbirääkimisi investeeringute kaitset ja turulepääsu käsitlevate kahepoolsete lepingute üle, et veelgi tugevdada investeeringute õiguskindlust ning suurendada investeerimisvoogude mahtu ja kvaliteeti; |
| --- | --- |

3.

on seetõttu arvamusel, et EL peaks positiivselt suhtuma Taiwani soovi alustada paralleelseid läbirääkimisi investeeringute kaitset ja turulepääsu käsitlevate kahepoolsete lepingute üle, et veelgi tugevdada investeeringute õiguskindlust ning suurendada investeerimisvoogude mahtu ja kvaliteeti;

| 4. | on veendunud, et otsus alustada nimetatud läbirääkimisi Taiwaniga peaks põhinema majanduslikel kaalutlustel ning seda ei tohiks siduda hinnanguga ELi ja Hiina Rahvavabariigi vahelistele suhetele; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et otsus alustada nimetatud läbirääkimisi Taiwaniga peaks põhinema majanduslikel kaalutlustel ning seda ei tohiks siduda hinnanguga ELi ja Hiina Rahvavabariigi vahelistele suhetele;

| 5. | rõhutab asjaolu, et Euroopa Parlament pooldab Taiwaniga investeeringute kaitset ja turulepääsu käsitlevate lepingute sõlmimist, kuna see süvendaks ELi ja Taiwani praegusi majandussuhteid; |
| --- | --- |

5.

rõhutab asjaolu, et Euroopa Parlament pooldab Taiwaniga investeeringute kaitset ja turulepääsu käsitlevate lepingute sõlmimist, kuna see süvendaks ELi ja Taiwani praegusi majandussuhteid;

| 6. | on arvamusel, et investeeringute kaitset ja turulepääsu käsitlevatel ELi ja Taiwani vahelistel lepingutel on tõeline potentsiaal tuua kasu mõlema osapoole majandusele; |
| --- | --- |

6.

on arvamusel, et investeeringute kaitset ja turulepääsu käsitlevatel ELi ja Taiwani vahelistel lepingutel on tõeline potentsiaal tuua kasu mõlema osapoole majandusele;

| 7. | märgib, et kõikides lepingutes tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta VKEsid ja parandada nende suutlikkust investeerida välisriikidesse; |
| --- | --- |

7.

märgib, et kõikides lepingutes tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta VKEsid ja parandada nende suutlikkust investeerida välisriikidesse;

| 8. | tuletab ka meelde, et ELil ja Taiwanil on juba hästi integreeritud majandussidemed, mõlemal osapoolel on üldiselt madalad tollimaksud ning peetakse struktureeritud dialoogi, mille raames kohtutakse regulaarselt, et lahendada kahepoolseid kaubandus- ja investeerimisküsimusi; |
| --- | --- |

8.

tuletab ka meelde, et ELil ja Taiwanil on juba hästi integreeritud majandussidemed, mõlemal osapoolel on üldiselt madalad tollimaksud ning peetakse struktureeritud dialoogi, mille raames kohtutakse regulaarselt, et lahendada kahepoolseid kaubandus- ja investeerimisküsimusi;

| 9. | rõhutab, et lepingus tuleks ette näha poolte kohustus toetada jätkusuutlikku ja kaasavat arengut investeerimise valdkonnas majanduslikus, sotsiaalses ja keskkonnaalases mõttes; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et lepingus tuleks ette näha poolte kohustus toetada jätkusuutlikku ja kaasavat arengut investeerimise valdkonnas majanduslikus, sotsiaalses ja keskkonnaalases mõttes;

| 10. | rõhutab, et ELi sõlmitavates investeerimislepingutes tuleb säilitada riikliku sekkumise võimalus, eelkõige sel juhul, kui tegemist on riiklike poliitikaeesmärkidega, näiteks sotsiaal- ja keskkonnanormide, inimõiguste, julgeoleku, töötajate ja tarbijate õiguste, rahvatervise, ohutuse ja kultuurilise mitmekesisuse vallas; kutsub üles lisama lepingusse ka neid eesmärke puudutavad konkreetsed eriklauslid; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et ELi sõlmitavates investeerimislepingutes tuleb säilitada riikliku sekkumise võimalus, eelkõige sel juhul, kui tegemist on riiklike poliitikaeesmärkidega, näiteks sotsiaal- ja keskkonnanormide, inimõiguste, julgeoleku, töötajate ja tarbijate õiguste, rahvatervise, ohutuse ja kultuurilise mitmekesisuse vallas; kutsub üles lisama lepingusse ka neid eesmärke puudutavad konkreetsed eriklauslid;

| 11. | soovitab, et seoses turulepääsuga oleks lepinguosalistel lubatud jätta liberaliseerimiskohustustest välja teavad valdkonnad, et kaitsta riiklikke strateegilisi huve; |
| --- | --- |

11.

soovitab, et seoses turulepääsuga oleks lepinguosalistel lubatud jätta liberaliseerimiskohustustest välja teavad valdkonnad, et kaitsta riiklikke strateegilisi huve;

| 12. | kordab oma nõudmist, et tuleb lisada tõhus ettevõtete sotsiaalse vastutuse klausel ja tõhusad sotsiaalsed ja keskkonnaalased klauslid; |
| --- | --- |

12.

kordab oma nõudmist, et tuleb lisada tõhus ettevõtete sotsiaalse vastutuse klausel ja tõhusad sotsiaalsed ja keskkonnaalased klauslid;

| 13. | rõhutab, et lepinguga tuleb kohustada ELis tegutsevaid välisinvestoreid järgima ELi sotsiaalseid standardeid ja sotsiaaldialoogi; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et lepinguga tuleb kohustada ELis tegutsevaid välisinvestoreid järgima ELi sotsiaalseid standardeid ja sotsiaaldialoogi;

| 14. | kutsub komisjoni üles alustama kõnelusi selliste lepingute sõlmimiseks ELi ja Taiwani vahel; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles alustama kõnelusi selliste lepingute sõlmimiseks ELi ja Taiwani vahel;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Taiwani valitsusele ja Taiwani Seadusandlikule Juäänile. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Taiwani valitsusele ja Taiwani Seadusandlikule Juäänile.

---

(1)  ELT C 188 E, 28.6.2012, lk 42.

(2)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 35.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0334.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0097.

(5)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 31.

(6)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 101.

(7)  ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 47.

(8)  ELT C 295 E, 4.12.2009, lk 67.

(9)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 5.

(10)  ELT C 184 E, 6.8.2009, lk 16.

(11)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 128.

(12)  ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 471.

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/56

---

P7_TA(2013)0414

ELi ja liikmesriikide meetmed Süüria konflikti tagajärjel tekkinud pagulaste tulvaga toimetulekuks

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide meetmete kohta, millega ohjata Süüria konfliktist tingitud põgenikevoolu (2013/2837(RSP))

(2016/C 181/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta, eelkõige 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni (1), 13. septembri 2012. aasta resolutsiooni (2), 23. mai 2013. aasta resolutsiooni (3) ja 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni (4), samuti resolutsioone relvastatud konflikti eest pagevate põgenike kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta, eelkõige 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni (1), 13. septembri 2012. aasta resolutsiooni (2), 23. mai 2013. aasta resolutsiooni (3) ja 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni (4), samuti resolutsioone relvastatud konflikti eest pagevate põgenike kohta,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 23. jaanuari, 18. veebruari, 11. märtsi, 22. aprilli, 27. mai, 24. juuni, 9. juuli ja 22. juuli 2013. aasta järeldusi Süüria kohta; võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. veebruari 2013. aasta järeldusi Süüria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 23. jaanuari, 18. veebruari, 11. märtsi, 22. aprilli, 27. mai, 24. juuni, 9. juuli ja 22. juuli 2013. aasta järeldusi Süüria kohta; võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. veebruari 2013. aasta järeldusi Süüria kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni järgmisi avaldusi: 21. augusti 2013. aasta avaldust seoses uusimate teadetega keemiarelvade kasutamise kohta Damaskuses, 23. augusti 2013. aasta avaldust Süüria konflikti poliitilise lahendamise kiireloomulise vajaduse kohta (avalduses kajastub ELi 7. septembril 2013 kokkulepitud seisukoht Süüria kohta), 10. septembri 2013. aasta avaldust ettepaneku kohta võtta Süüria keemiarelvad rahvusvahelise kontrolli alla ning 14. septembri 2013. aasta avaldust seoses USA ja Venemaa kokkuleppega Süüria keemiarelvade küsimuses, samuti asepresidendi ja kõrge esindaja seisukohavõtte, millega ta esines Euroopa Parlamendi täiskogu arutelul 11. septembril 2013 Strasbourgis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni järgmisi avaldusi: 21. augusti 2013. aasta avaldust seoses uusimate teadetega keemiarelvade kasutamise kohta Damaskuses, 23. augusti 2013. aasta avaldust Süüria konflikti poliitilise lahendamise kiireloomulise vajaduse kohta (avalduses kajastub ELi 7. septembril 2013 kokkulepitud seisukoht Süüria kohta), 10. septembri 2013. aasta avaldust ettepaneku kohta võtta Süüria keemiarelvad rahvusvahelise kontrolli alla ning 14. septembri 2013. aasta avaldust seoses USA ja Venemaa kokkuleppega Süüria keemiarelvade küsimuses, samuti asepresidendi ja kõrge esindaja seisukohavõtte, millega ta esines Euroopa Parlamendi täiskogu arutelul 11. septembril 2013 Strasbourgis,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Kristalina Georgieva avaldusi Süüria põgenike ja ELi vastusmeetmete kohta, eriti 3. septembri 2013. aasta avaldust seoses uusimate andmetega Süüriast kriisi tõttu pagevate põgenike arvu kohta, ning võttes arvesse aruandeid ja ülevaateid humanitaarabi ja tsiviilkaitse olukorra kohta Süürias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Kristalina Georgieva avaldusi Süüria põgenike ja ELi vastusmeetmete kohta, eriti 3. septembri 2013. aasta avaldust seoses uusimate andmetega Süüriast kriisi tõttu pagevate põgenike arvu kohta, ning võttes arvesse aruandeid ja ülevaateid humanitaarabi ja tsiviilkaitse olukorra kohta Süürias,

| — | võttes arvesse ÜRO pagulaste ülemvoliniku António Guterrese märkusi justiits- ja siseküsimuste nõukogu mitteametlikul kohtumisel 18. juulil 2013 Vilniuses (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO pagulaste ülemvoliniku António Guterrese märkusi justiits- ja siseküsimuste nõukogu mitteametlikul kohtumisel 18. juulil 2013 Vilniuses (5),

| — | võttes arvesse Julgeolekunõukogu Süüria-teemalisi teabedokumente, mille on välja andnud ÜRO peasekretäri asetäitja humanitaarküsimustes ja hädaabi koordinaator Valerie Amos, eelkõige 18. aprilli 2013. aasta dokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Julgeolekunõukogu Süüria-teemalisi teabedokumente, mille on välja andnud ÜRO peasekretäri asetäitja humanitaarküsimustes ja hädaabi koordinaator Valerie Amos, eelkõige 18. aprilli 2013. aasta dokumenti,

| — | võttes arvesse 4. septembril 2013 ÜRO pagulaste ülemvoliniku korraldatud Süüriaga piirnevate riikide ministrite kohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. septembril 2013 ÜRO pagulaste ülemvoliniku korraldatud Süüriaga piirnevate riikide ministrite kohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu resolutsioone Süüria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu resolutsioone Süüria kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse ning genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni, mille kõigiga Süüria on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse ning genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni, mille kõigiga Süüria on ühinenud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 78, 79 ja 80, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 78, 79 ja 80,

| — | võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet (UNHCR) oli 20. septembriks 2013 registreerinud kokku 1 929 227 Süüriast naaberriikidesse ja Põhja-Aafrikasse põgenenud inimest; arvestades, et põgenike üldarv, mis hõlmab ka registreerimata põgenikke, on hinnanguliselt 2 102 582; arvestades, et samade allikate kohaselt on 76 % Süüria põgenikest naised ja lapsed; arvestades, et Süüria põgenike hulgas on 410 000 algkooliealist (viie kuni üheteistaastast) last; arvestades, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) andmetel oli riigisiseste põgenike arv 9. septembri 2013. aasta seisuga 4,25 miljonit; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet (UNHCR) oli 20. septembriks 2013 registreerinud kokku 1 929 227 Süüriast naaberriikidesse ja Põhja-Aafrikasse põgenenud inimest; arvestades, et põgenike üldarv, mis hõlmab ka registreerimata põgenikke, on hinnanguliselt 2 102 582; arvestades, et samade allikate kohaselt on 76 % Süüria põgenikest naised ja lapsed; arvestades, et Süüria põgenike hulgas on 410 000 algkooliealist (viie kuni üheteistaastast) last; arvestades, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) andmetel oli riigisiseste põgenike arv 9. septembri 2013. aasta seisuga 4,25 miljonit;

| B. | arvestades, et UNHCRi andmetel oli põgenike arv (registreerimist ootavad põgenikud kaasa arvatud) vastuvõtvates riikides 20. septembri 2013. aasta seisuga järgmine: Türgis 492 687, Liibanonis 748 608, Jordaanias 531 768, Iraagis 190 857, Egiptuses 124 373 ning Marokos, Alžeerias ja Liibüas 14 289 (registreeritud); arvestades, et iga päev põgeneb naaberriikidesse tuhandeid süürlasi ning ÜRO Süüria piirkondlikus tegevuskavas arvestatakse 2013. aasta lõpuks kokku 3,5 miljoni Süüria põgenikuga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et UNHCRi andmetel oli põgenike arv (registreerimist ootavad põgenikud kaasa arvatud) vastuvõtvates riikides 20. septembri 2013. aasta seisuga järgmine: Türgis 492 687, Liibanonis 748 608, Jordaanias 531 768, Iraagis 190 857, Egiptuses 124 373 ning Marokos, Alžeerias ja Liibüas 14 289 (registreeritud); arvestades, et iga päev põgeneb naaberriikidesse tuhandeid süürlasi ning ÜRO Süüria piirkondlikus tegevuskavas arvestatakse 2013. aasta lõpuks kokku 3,5 miljoni Süüria põgenikuga;

| C. | arvestades, et süürlaste varjupaigataotluste arv ELis on 2013. aastal üha kasvanud ning alates Süüria konflikti algusest 2011. aastal on süürlased ELis ja selle lähimates naaberriikides (Šveitsis ja Norras) esitanud kokku 52 037 varjupaigataotlust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et süürlaste varjupaigataotluste arv ELis on 2013. aastal üha kasvanud ning alates Süüria konflikti algusest 2011. aastal on süürlased ELis ja selle lähimates naaberriikides (Šveitsis ja Norras) esitanud kokku 52 037 varjupaigataotlust;

| D. | arvestades, et ELi 28 liikmesriigi arvestuses langeb 59 % esitatud taotlustest Saksamaale (14 842) ja Rootsile (14 083); arvestades, et kuigi teistes liikmesriikides on taotluste hulk märkimisväärselt suurenenud, on üle 2 000 taotluse esitatud vaid ühele neist (nimelt Ühendkuningriigile – 2 634 taotlust); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi 28 liikmesriigi arvestuses langeb 59 % esitatud taotlustest Saksamaale (14 842) ja Rootsile (14 083); arvestades, et kuigi teistes liikmesriikides on taotluste hulk märkimisväärselt suurenenud, on üle 2 000 taotluse esitatud vaid ühele neist (nimelt Ühendkuningriigile – 2 634 taotlust);

| E. | arvestades, et Euroopasse saabuvate süürlaste üldarvu kohta puuduvad täiesti täpsed ja usaldusväärsed andmed ning puuduvad ka andmed Euroopa riikides varjupaigataotlejate ja kohalviibijate üldarvu kohta; arvestades, et hoolimata nendest lünkadest ja ELi liikmesriikides varjupaigataotluste lahendamise kohtupraktikat kajastavate andmete puudulikkusest on UNHCRi hinnangul tõendeid selle kohta, et Euroopa Liidu siseselt on süürlaste kaitse osas olulisi erinevusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopasse saabuvate süürlaste üldarvu kohta puuduvad täiesti täpsed ja usaldusväärsed andmed ning puuduvad ka andmed Euroopa riikides varjupaigataotlejate ja kohalviibijate üldarvu kohta; arvestades, et hoolimata nendest lünkadest ja ELi liikmesriikides varjupaigataotluste lahendamise kohtupraktikat kajastavate andmete puudulikkusest on UNHCRi hinnangul tõendeid selle kohta, et Euroopa Liidu siseselt on süürlaste kaitse osas olulisi erinevusi;

| F. | arvestades, et Süüria põgenikekriis on hiljuti muudetud Euroopa ühise varjupaigasüsteemi esimene proovikivi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Süüria põgenikekriis on hiljuti muudetud Euroopa ühise varjupaigasüsteemi esimene proovikivi;

| G. | arvestades, et ELi seadusandluses on juba teatavaid vahendeid, näiteks viisaeeskiri (6) ja Schengeni piirieeskirjad (7), mis võimaldavad anda humanitaarviisasid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi seadusandluses on juba teatavaid vahendeid, näiteks viisaeeskiri (6) ja Schengeni piirieeskirjad (7), mis võimaldavad anda humanitaarviisasid;

| H. | arvestades, et liikmesriikidel tuleks soovitada kasutada Varjupaiga- ja Rändefondi raames ning ettevalmistava tegevuse „Pagulaste ümberasustamise võimaldamine hädaolukordades” raames kättesaadavaid vahendeid, millega kaetakse muu hulgas järgmisi meetmeid: toetada UNHCRi poolt juba põgenikeks tunnistatud isikuid; toetada erakorralisi abinõusid prioriteetseks tunnistatud põgenikerühmade puhul, keda rünnatakse relvadega ning kes on äärmiselt kaitsetus ja eluohtlikus olukorras; võimaldada hädaolukorras vajaduse korral rahalist eritoetust UNHCRile ja sellega seotud organisatsioonidele ELi liikmesriikides ja liidu tasandil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et liikmesriikidel tuleks soovitada kasutada Varjupaiga- ja Rändefondi raames ning ettevalmistava tegevuse „Pagulaste ümberasustamise võimaldamine hädaolukordades” raames kättesaadavaid vahendeid, millega kaetakse muu hulgas järgmisi meetmeid: toetada UNHCRi poolt juba põgenikeks tunnistatud isikuid; toetada erakorralisi abinõusid prioriteetseks tunnistatud põgenikerühmade puhul, keda rünnatakse relvadega ning kes on äärmiselt kaitsetus ja eluohtlikus olukorras; võimaldada hädaolukorras vajaduse korral rahalist eritoetust UNHCRile ja sellega seotud organisatsioonidele ELi liikmesriikides ja liidu tasandil;

| I. | arvestades, et 3. oktoobril 2013. aastal Lampedusa lähedal toimunud järjekordse tragöödia tõttu hukkus 130 sisserändajat ja mitusada neist jäi kadunuks; arvestades, et ELi jõuda püüdes on hukkunud kümneid tuhandeid sisserändajaid; tuletades veel kord meelde vajadust võtta kõik võimalikud meetmed ohtu sattunud inimeste päästmiseks ning asjaolu, et liikmesriikidel tuleb täita oma rahvusvahelisi kohustusi merepääste valdkonnas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 3. oktoobril 2013. aastal Lampedusa lähedal toimunud järjekordse tragöödia tõttu hukkus 130 sisserändajat ja mitusada neist jäi kadunuks; arvestades, et ELi jõuda püüdes on hukkunud kümneid tuhandeid sisserändajaid; tuletades veel kord meelde vajadust võtta kõik võimalikud meetmed ohtu sattunud inimeste päästmiseks ning asjaolu, et liikmesriikidel tuleb täita oma rahvusvahelisi kohustusi merepääste valdkonnas;

| 1. | peab Süüria humanitaarkriisi ja sellest tulenevat tugevat survet naaberriikidele väga murettekitavaks; on mures, et põgenike väljavool Süüriast üha kiireneb ja selle peatset lõppu ei ole ette näha; |
| --- | --- |

1.

peab Süüria humanitaarkriisi ja sellest tulenevat tugevat survet naaberriikidele väga murettekitavaks; on mures, et põgenike väljavool Süüriast üha kiireneb ja selle peatset lõppu ei ole ette näha;

| 2. | hindab kõrgelt nende riikide ametivõimude jõupingutusi ja solidaarsust ning elanike suuremeelsust Süüria põgenike abistamisel; |
| --- | --- |

2.

hindab kõrgelt nende riikide ametivõimude jõupingutusi ja solidaarsust ning elanike suuremeelsust Süüria põgenike abistamisel;

| 3. | peab õigeks Süüria naaberriikide avatud uste poliitikat ning kutsub neid üles jätma piirid lahti kõikidele Süüriast pagevatele põgenikele; |
| --- | --- |

3.

peab õigeks Süüria naaberriikide avatud uste poliitikat ning kutsub neid üles jätma piirid lahti kõikidele Süüriast pagevatele põgenikele;

| 4. | on mures selle pärast, et üha rohkem süürlasi riskib oma eluga, võttes ette ohtliku paadiretke üle Vahemere Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

4.

on mures selle pärast, et üha rohkem süürlasi riskib oma eluga, võttes ette ohtliku paadiretke üle Vahemere Euroopa Liitu;

| 5. | märgib tunnustavalt, et EL ja selle liikmesriigid on andnud süürlastele Süürias ja väljaspool seda üle ühe miljardi euro väärtuses humanitaarabi ja muud abi; märgib, et EL on Süüria kriisi puhul suurim humanitaarabi andja; kutsub ELi üles jälgima ka nende vahendite jaotamist; |
| --- | --- |

5.

märgib tunnustavalt, et EL ja selle liikmesriigid on andnud süürlastele Süürias ja väljaspool seda üle ühe miljardi euro väärtuses humanitaarabi ja muud abi; märgib, et EL on Süüria kriisi puhul suurim humanitaarabi andja; kutsub ELi üles jälgima ka nende vahendite jaotamist;

| 6. | nõuab, et EL jätkaks humanitaarsete ja muude abimeetmete suuremeelset rahastamist vastavalt Süüria elanike ja Süüriast naaberriikidesse pagenud inimeste vajadustele; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et EL jätkaks humanitaarsete ja muude abimeetmete suuremeelset rahastamist vastavalt Süüria elanike ja Süüriast naaberriikidesse pagenud inimeste vajadustele;

| 7. | soovitab liikmesriikidel kasutada akuutsete vajaduste rahuldamiseks lisaks olemasolevatele riigikvootidele ka põgenike ümberasustamist ja humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmist; ergutab liikmesriike kasutama ettevalmistavate meetmete/ümberasustamise katseprojekti raames veel olemasolevaid vahendeid; |
| --- | --- |

7.

soovitab liikmesriikidel kasutada akuutsete vajaduste rahuldamiseks lisaks olemasolevatele riigikvootidele ka põgenike ümberasustamist ja humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmist; ergutab liikmesriike kasutama ettevalmistavate meetmete/ümberasustamise katseprojekti raames veel olemasolevaid vahendeid;

| 8. | nõuab, et rahvusvaheline üldsus ning Euroopa Liit ja selle liikmesriigid jätkaksid reaktsioonina sellele erandliku ulatusega humanitaarkriisile abi osutamist ning võtaksid endale kohustuse anda tulemuslikku abi Süüria naaberriikidele; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et rahvusvaheline üldsus ning Euroopa Liit ja selle liikmesriigid jätkaksid reaktsioonina sellele erandliku ulatusega humanitaarkriisile abi osutamist ning võtaksid endale kohustuse anda tulemuslikku abi Süüria naaberriikidele;

| 9. | nõuab, et EL kutsuks kokku konverentsi Süüria põgenikekriisiga seotud humanitaarabi küsimuste arutamiseks, kusjuures esmatähtsana käsitletaks selles piirkonnas asuvatele vastuvõtjariikidele (eeskätt Liibanon, Jordaania, Türgi ja Iraak) suunatud meetmeid, et aidata neil vastu võtta üha suurenevat põgenike hulka ja jätkata n-ö avatud uste poliitikat; rõhutab, et selle konverentsiga tuleks haarata kõiki ELi institutsioone ja kodanikuühiskonna organisatsioone ja seal tuleks keskenduda humanitaarabi osutamisele ning ELi osa ja osaluse suurendamisele diplomaatilistes püüetes, et aidata Süüria konflikti lõpetada; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et EL kutsuks kokku konverentsi Süüria põgenikekriisiga seotud humanitaarabi küsimuste arutamiseks, kusjuures esmatähtsana käsitletaks selles piirkonnas asuvatele vastuvõtjariikidele (eeskätt Liibanon, Jordaania, Türgi ja Iraak) suunatud meetmeid, et aidata neil vastu võtta üha suurenevat põgenike hulka ja jätkata n-ö avatud uste poliitikat; rõhutab, et selle konverentsiga tuleks haarata kõiki ELi institutsioone ja kodanikuühiskonna organisatsioone ja seal tuleks keskenduda humanitaarabi osutamisele ning ELi osa ja osaluse suurendamisele diplomaatilistes püüetes, et aidata Süüria konflikti lõpetada;

| 10. | rõhutab, et praegusel etapil on oluline konkreetselt uurida, mil viisil ja mis ajal saaksid liikmesriigid teha rohkem, et tugevdada oma kaitsemeetmeid vastuseks Süüria kriisile; rõhutab, et tähtis on ilmutada solidaarsust ja ELis ennetavalt tugevdada üldisi kaitsvaid vastusmeetmeid, milleks tuleb tõhustada koostööd, teabevahetust, suutlikkuse arendamist ja poliitilist dialoogi; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et praegusel etapil on oluline konkreetselt uurida, mil viisil ja mis ajal saaksid liikmesriigid teha rohkem, et tugevdada oma kaitsemeetmeid vastuseks Süüria kriisile; rõhutab, et tähtis on ilmutada solidaarsust ja ELis ennetavalt tugevdada üldisi kaitsvaid vastusmeetmeid, milleks tuleb tõhustada koostööd, teabevahetust, suutlikkuse arendamist ja poliitilist dialoogi;

| 11. | hindab positiivselt liikmesriikide üldist üksmeelset hoiakut, et Süüria kodanikke ei tohiks Süüriasse tagasi saata; rõhutab aga, et Süüria põgenike vastuvõtmisel on vajalik ühtsem lähenemisviis ja suurem solidaarsus nende liikmesriikidega, kellele langeb kõige tugevam surve; palub liikmesriikidel tagada, et kõiki Euroopa ühise varjupaigasüsteemi eri vahendite kohta kehtivaid norme rakendataks nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

11.

hindab positiivselt liikmesriikide üldist üksmeelset hoiakut, et Süüria kodanikke ei tohiks Süüriasse tagasi saata; rõhutab aga, et Süüria põgenike vastuvõtmisel on vajalik ühtsem lähenemisviis ja suurem solidaarsus nende liikmesriikidega, kellele langeb kõige tugevam surve; palub liikmesriikidel tagada, et kõiki Euroopa ühise varjupaigasüsteemi eri vahendite kohta kehtivaid norme rakendataks nõuetekohaselt;

| 12. | palub ELi liikmesriikidel jälgida kõiki olemasolevaid ELi õigusakte ja menetlusi, mis võimaldavad isikutel turvaliselt siseneda ELi, et ajutiselt vastu võtta oma riigist põgenenud süürlasi; märgib, et seaduslik sisenemine ELi on eelistatav lahendus võrreldes tunduvalt ohtlikuma ebaseadusliku piiriületamisega, mille puhul võib esineda inimkaubanduse risk; märgib, et mõni liikmesriik on andnud süürlastele kas alalise elamisloa (näiteks Rootsi) või on neid ajutiselt vastu võtnud (näiteks Saksamaa); |
| --- | --- |

12.

palub ELi liikmesriikidel jälgida kõiki olemasolevaid ELi õigusakte ja menetlusi, mis võimaldavad isikutel turvaliselt siseneda ELi, et ajutiselt vastu võtta oma riigist põgenenud süürlasi; märgib, et seaduslik sisenemine ELi on eelistatav lahendus võrreldes tunduvalt ohtlikuma ebaseadusliku piiriületamisega, mille puhul võib esineda inimkaubanduse risk; märgib, et mõni liikmesriik on andnud süürlastele kas alalise elamisloa (näiteks Rootsi) või on neid ajutiselt vastu võtnud (näiteks Saksamaa);

| 13. | tuletab liikmesriikidele meelde, et konflikti tõttu kodumaalt pagenud süürlased, kes taotlevad rahvusvahelist kaitset, tuleks suunata riigi varjupaigaametisse ja neil tuleks võimaldada kasutada õiglast ja tõhusat varjupaigamenetlust; |
| --- | --- |

13.

tuletab liikmesriikidele meelde, et konflikti tõttu kodumaalt pagenud süürlased, kes taotlevad rahvusvahelist kaitset, tuleks suunata riigi varjupaigaametisse ja neil tuleks võimaldada kasutada õiglast ja tõhusat varjupaigamenetlust;

| 14. | nõuab, et EL võtaks seoses põgenike võimaliku sissevooluga liikmesriikidesse asjakohaseid ja vastutustundlikke meetmeid; palub komisjonil ja liikmesriikidel edasi jälgida hetkeolukorda ja jätkata tööd erandolukorra planeerimisel, võttes arvesse võimalust rakendada ajutise kaitse direktiivi (8), kui olud seda nõuavad; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et EL võtaks seoses põgenike võimaliku sissevooluga liikmesriikidesse asjakohaseid ja vastutustundlikke meetmeid; palub komisjonil ja liikmesriikidel edasi jälgida hetkeolukorda ja jätkata tööd erandolukorra planeerimisel, võttes arvesse võimalust rakendada ajutise kaitse direktiivi (8), kui olud seda nõuavad;

| 15. | tuletab meelde liikmesriikide kohustust merel ohus olevad sisserändajad päästa ning kutsub liikmesriike, kes ei ole oma rahvusvahelisi kohustusi järginud, loobuma sisserändajatega paatide ja laevade tagasisaatmisest; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde liikmesriikide kohustust merel ohus olevad sisserändajad päästa ning kutsub liikmesriike, kes ei ole oma rahvusvahelisi kohustusi järginud, loobuma sisserändajatega paatide ja laevade tagasisaatmisest;

| 16. | kutsub liikmesriike üles järgima tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele ja ELi õigusaktidele; palub liikmesriikidel viivitamata lõpetada nõuetele mittevastava ja pikendatud kinnipidamise tavad, millega rikutakse rahvusvahelist ja ELi õigust, ning juhib tähelepanu sellele, et sisserändajate kinnipidamise meetmete aluseks peab alati olema haldusotsus ning need meetmed peavad olema põhjendatud ja ajaliselt piiratud; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike üles järgima tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele ja ELi õigusaktidele; palub liikmesriikidel viivitamata lõpetada nõuetele mittevastava ja pikendatud kinnipidamise tavad, millega rikutakse rahvusvahelist ja ELi õigust, ning juhib tähelepanu sellele, et sisserändajate kinnipidamise meetmete aluseks peab alati olema haldusotsus ning need meetmed peavad olema põhjendatud ja ajaliselt piiratud;

| 17. | palub Euroopa Parlamendi asjaomastel komisjonidel edasi jälgida olukorda Süürias ja selle naaberriikides, samuti liikmesriikide vastavaid meetmeid; |
| --- | --- |

17.

palub Euroopa Parlamendi asjaomastel komisjonidel edasi jälgida olukorda Süürias ja selle naaberriikides, samuti liikmesriikide vastavaid meetmeid;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, ÜRO peasekretärile, ÜRO pagulaste ülemvolinikule, Araabia Liiga peasekretärile, Süüria Araabia Vabariigi parlamendile ja valitsusele, Süüria naaberriikide parlamentidele ja valitsustele ning kõikidele Süüria konflikti osalistele. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, ÜRO peasekretärile, ÜRO pagulaste ülemvolinikule, Araabia Liiga peasekretärile, Süüria Araabia Vabariigi parlamendile ja valitsusele, Süüria naaberriikide parlamentidele ja valitsustele ning kõikidele Süüria konflikti osalistele.

---

(1)  ELT C 249 E, 30.8.2013, lk 37.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0351.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0223.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0378.

(5)  http://www.unhcr.org/51b7149c9.html

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri) (ELT L 243, 15.9.2009, lk 1).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (ELT L 105, 13.4.2006, lk 1).

(8)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

---

Neljapäev, 10. oktoober 2013

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/61 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/61

---

P7_TA(2013)0418

Kinnipeetavate väidetav transport ja ebaseaduslik kinnipidamine Euroopa riikides Luure Keskagentuuri (LKA) poolt

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon vangide väidetava transpordi ja ebaseadusliku kinnipidamise kohta Euroopa riikides Luure Keskagentuuri poolt (2013/2702(RSP))

(2016/C 181/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu 13. detsembri 2012. aasta otsust, milles leiti, et endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik rikkus Khaled el-Masri erakorralise üleviimisega äärmiselt tõsiselt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (artikleid 3, 5, 8 ja 13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu 13. detsembri 2012. aasta otsust, milles leiti, et endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik rikkus Khaled el-Masri erakorralise üleviimisega äärmiselt tõsiselt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (artikleid 3, 5, 8 ja 13),

| — | võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu pooleliolevaid kohtuasju al-Nashiri vs. Poola, Abu Zubaydah vs. Leedu, Abu Zubaydah vs. Poola ning Nasr ja Ghali vs. Itaalia; võttes arvesse hr al-Nashiri poolt 2012. aasta augustis Rumeenia vastu esitatud hagi ning HRMI (Inimõiguste Seire Instituut – Human Rights Monitoring Institute) ja OSJI (Avatud Ühiskonna Õiglusalgatus – Open Society Justice Initiative) poolt 2012. aasta detsembris teabe saamise ja tõhusa õiguskaitse kasutamise õiguse rikkumise eest Leedu vastu esitatud hagi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu pooleliolevaid kohtuasju al-Nashiri vs. Poola, Abu Zubaydah vs. Leedu, Abu Zubaydah vs. Poola ning Nasr ja Ghali vs. Itaalia; võttes arvesse hr al-Nashiri poolt 2012. aasta augustis Rumeenia vastu esitatud hagi ning HRMI (Inimõiguste Seire Instituut – Human Rights Monitoring Institute) ja OSJI (Avatud Ühiskonna Õiglusalgatus – Open Society Justice Initiative) poolt 2012. aasta detsembris teabe saamise ja tõhusa õiguskaitse kasutamise õiguse rikkumise eest Leedu vastu esitatud hagi,

| — | võttes arvesse Itaalia ülemkohtu otsust 2012. aasta septembrist jätta kehtima kohtuotsus, millega mõisteti 2003. aastal toimunud Abu Omari röövimisega seoses süüdi 23 USA kodanikku, sh endine Luure Keskagentuuri (LKA) Milano osakonna juhataja Robert Seldon Lady, kellele mõisteti üheksa aasta pikkune vanglakaristus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Itaalia ülemkohtu otsust 2012. aasta septembrist jätta kehtima kohtuotsus, millega mõisteti 2003. aastal toimunud Abu Omari röövimisega seoses süüdi 23 USA kodanikku, sh endine Luure Keskagentuuri (LKA) Milano osakonna juhataja Robert Seldon Lady, kellele mõisteti üheksa aasta pikkune vanglakaristus,

| — | võttes arvesse Milano apellatsioonikohtu otsust 2013. aasta veebruarist, millega mõisteti kuue kuni seitsme aasta pikkused vanglakaristused veel kolmele LKA töötajale (1), kelle puhul kehtis varem diplomaatiline puutumatus; võttes arvesse sama kohtu otsust määrata kümne aasta pikkune vanglakaristus Itaalia sõjalise luure- ja julgeolekuteenistuse (SISMI) endisele juhile Nicolò Pollarile, üheksa aasta pikkune vanglakaristus SISMI juhi endisele asetäitjale Marco Mancinile ning kuue aasta pikkused vanglakaristused kolmele SISMI töötajale, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Milano apellatsioonikohtu otsust 2013. aasta veebruarist, millega mõisteti kuue kuni seitsme aasta pikkused vanglakaristused veel kolmele LKA töötajale (1), kelle puhul kehtis varem diplomaatiline puutumatus; võttes arvesse sama kohtu otsust määrata kümne aasta pikkune vanglakaristus Itaalia sõjalise luure- ja julgeolekuteenistuse (SISMI) endisele juhile Nicolò Pollarile, üheksa aasta pikkune vanglakaristus SISMI juhi endisele asetäitjale Marco Mancinile ning kuue aasta pikkused vanglakaristused kolmele SISMI töötajale,

| — | võttes arvesse Itaalia presidendi 5. aprilli 2013. aasta otsust anda armu Itaalias süüdi mõistetud Ameerika Ühendriikide kolonelile Joseph Romanole, kes osales Itaalias toime pandud Abu Omari röövimises, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Itaalia presidendi 5. aprilli 2013. aasta otsust anda armu Itaalias süüdi mõistetud Ameerika Ühendriikide kolonelile Joseph Romanole, kes osales Itaalias toime pandud Abu Omari röövimises,

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni kinnipeetavate väidetava transpordi ja ebaseadusliku kinnipidamise kohta Euroopa riikides Luure Keskagentuuri (LKA) poolt ning Euroopa Parlamendi LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise uurimise ajutise komisjoni raporti järelmeetmete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni kinnipeetavate väidetava transpordi ja ebaseadusliku kinnipidamise kohta Euroopa riikides Luure Keskagentuuri (LKA) poolt ning Euroopa Parlamendi LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise uurimise ajutise komisjoni raporti järelmeetmete kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt raportöörile edastatud dokumente, sh 2013. aasta märtsis kõigile liikmesriikidele ühiselt adresseeritud kirju, millele vastasid ainult mõned liikmesriigid (Soome, Ungari, Hispaania ja Leedu), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt raportöörile edastatud dokumente, sh 2013. aasta märtsis kõigile liikmesriikidele ühiselt adresseeritud kirju, millele vastasid ainult mõned liikmesriigid (Soome, Ungari, Hispaania ja Leedu),

| — | võttes arvesse oma resolutsioone Guantánamo kohta, millest viimane on 23. mai 2013. aasta resolutsioon Guantánamo ning sealsete vangide näljastreigi kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone Guantánamo kohta, millest viimane on 23. mai 2013. aasta resolutsioon Guantánamo ning sealsete vangide näljastreigi kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2012. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2010–2011) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2012. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2010–2011) (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioonist (Eurocontrol) saadud lennuandmeid kuni 2012. aasta septembrini, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioonist (Eurocontrol) saadud lennuandmeid kuni 2012. aasta septembrini,

| — | võttes arvesse raportööri 2013. aasta aprillis Aafrika ja Madagaskari lennuohutusametile (ASECNA) saadetud ettepanekut teha lennuandmete avalikustamisel koostööd ning 2013. aasta juunis sellele saadud positiivset vastust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse raportööri 2013. aasta aprillis Aafrika ja Madagaskari lennuohutusametile (ASECNA) saadetud ettepanekut teha lennuandmete avalikustamisel koostööd ning 2013. aasta juunis sellele saadud positiivset vastust,

| — | võttes arvesse 6. ja 7. juunil 2013. aastal Luxembourgis toimunud nõukogu kohtumisel vastu võetud järeldusi, milles käsitletakse põhiõigusi ja õigusriigi põhimõtteid ning komisjoni 2012. aasta aruannet Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. ja 7. juunil 2013. aastal Luxembourgis toimunud nõukogu kohtumisel vastu võetud järeldusi, milles käsitletakse põhiõigusi ja õigusriigi põhimõtteid ning komisjoni 2012. aasta aruannet Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse Stockholmi programmi 2010–2014 („Avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Stockholmi programmi 2010–2014 („Avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel”),

| — | võttes arvesse arvukaid meediakajastusi ja uuriva ajakirjanduse tööd, eelkõige (aga mitte ainult) 2013. aasta aprillis Rumeenia telekanalis Antena 1 edastatud uurimistulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arvukaid meediakajastusi ja uuriva ajakirjanduse tööd, eelkõige (aga mitte ainult) 2013. aasta aprillis Rumeenia telekanalis Antena 1 edastatud uurimistulemusi,

| — | võttes arvesse eelkõige organisatsioonide Interights, Redress ja Reprieve uuringuid ning pärast Euroopa Parlamendi eelnimetatud 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni vastuvõtmist koostatud sõltumatute uurijate, kodanikuühiskonna organisatsioonide ning riiklike ja rahvusvaheliste vabaühenduste aruandeid, eelkõige organisatsiooni Open Society Justice Initiative aruannet „Globalising Torture: CIA Secret Detention and Extraordinary Rendition” (veebruar 2013), sõltumatut uuringut, mille viis USAs läbi mõlema partei esindajaid koondav rakkerühm Constitution Project’s Task Force on Detainee Treatment (aprill 2013), Suurbritannia akadeemilisel veebisaidil The Rendition Project 2013. aasta mais avaldatud vangide transpordiks kasutatud lendude andmebaasi, Amnesty Internationali aruannet „Unlock the truth: Poland’s involvement in CIA secret detention” (juuni 2013) ning organisatsiooni Human Rights Watch kirja Leedu ametiasutustele (juuni 2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelkõige organisatsioonide Interights, Redress ja Reprieve uuringuid ning pärast Euroopa Parlamendi eelnimetatud 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni vastuvõtmist koostatud sõltumatute uurijate, kodanikuühiskonna organisatsioonide ning riiklike ja rahvusvaheliste vabaühenduste aruandeid, eelkõige organisatsiooni Open Society Justice Initiative aruannet „Globalising Torture: CIA Secret Detention and Extraordinary Rendition” (veebruar 2013), sõltumatut uuringut, mille viis USAs läbi mõlema partei esindajaid koondav rakkerühm Constitution Project’s Task Force on Detainee Treatment (aprill 2013), Suurbritannia akadeemilisel veebisaidil The Rendition Project 2013. aasta mais avaldatud vangide transpordiks kasutatud lendude andmebaasi, Amnesty Internationali aruannet „Unlock the truth: Poland’s involvement in CIA secret detention” (juuni 2013) ning organisatsiooni Human Rights Watch kirja Leedu ametiasutustele (juuni 2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning väliskomisjoni esitatud küsimusi (O-000079/2013 – B7-0215/2013 ja O-000080/2013 – B7-0216/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning väliskomisjoni esitatud küsimusi (O-000079/2013 – B7-0215/2013 ja O-000080/2013 – B7-0216/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et põhiõiguste austamine on eduka terrorismivastase poliitika oluline osa; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et põhiõiguste austamine on eduka terrorismivastase poliitika oluline osa;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament on mõistnud hukka USA LKA juhitud vangide üleviimise ja salajase kinnipidamise programmid, millega seonduvad arvukad inimõiguste rikkumised, sh ebaseaduslik ja meelevaldne kinnipidamine, piinamine ja muu väärkohtlemine, mittetagasisaatmise põhimõtte rikkumine ning sunniviisilised kadumised, mida LKA sooritas Euroopa õhuruumi ja territooriumi kasutades; arvestades, et parlament on korduvalt nõudnud, et liikmesriikide valitsuste ja ametiasutuste koostööd LKA programmidega tuleb täies mahus uurida; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament on mõistnud hukka USA LKA juhitud vangide üleviimise ja salajase kinnipidamise programmid, millega seonduvad arvukad inimõiguste rikkumised, sh ebaseaduslik ja meelevaldne kinnipidamine, piinamine ja muu väärkohtlemine, mittetagasisaatmise põhimõtte rikkumine ning sunniviisilised kadumised, mida LKA sooritas Euroopa õhuruumi ja territooriumi kasutades; arvestades, et parlament on korduvalt nõudnud, et liikmesriikide valitsuste ja ametiasutuste koostööd LKA programmidega tuleb täies mahus uurida;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament kohustus jätkama ajutiselt komisjonilt saadud mandaadi täitmist vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklitele 2, 6 ja 7 ning tegi oma asjaomastele komisjonidele ülesandeks võtta kõnealune küsimus parlamendi täiskogu istungjärgul uuesti arutusele üks aasta pärast 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni vastuvõtmist, kuna peab väga oluliseks hinnata parlamendi soovituste rakendamise ulatust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament kohustus jätkama ajutiselt komisjonilt saadud mandaadi täitmist vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklitele 2, 6 ja 7 ning tegi oma asjaomastele komisjonidele ülesandeks võtta kõnealune küsimus parlamendi täiskogu istungjärgul uuesti arutusele üks aasta pärast 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni vastuvõtmist, kuna peab väga oluliseks hinnata parlamendi soovituste rakendamise ulatust;

| D. | arvestades, et aruandluskohustus üleviimise küsimustes on äärmiselt oluline, et nii ELi sise- kui ka välispoliitikas tulemuslikult kaitsta ja edendada inimõigusi ning tagada seaduspärane, tulemuslik ja õigusriigi põhimõtetest lähtuv julgeolekupoliitika; arvestades, et ELi institutsioonid alustasid hiljuti arutelu selle üle, kuidas EL saaks paremini kaitsta ja edendada põhiõigusi ja õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et aruandluskohustus üleviimise küsimustes on äärmiselt oluline, et nii ELi sise- kui ka välispoliitikas tulemuslikult kaitsta ja edendada inimõigusi ning tagada seaduspärane, tulemuslik ja õigusriigi põhimõtetest lähtuv julgeolekupoliitika; arvestades, et ELi institutsioonid alustasid hiljuti arutelu selle üle, kuidas EL saaks paremini kaitsta ja edendada põhiõigusi ja õigusriigi põhimõtteid;

| E. | arvestades, et ei nõukogu ega komisjon ei ole Euroopa Parlamendi soovitustele mingeid sisulisi vastuseid andnud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ei nõukogu ega komisjon ei ole Euroopa Parlamendi soovitustele mingeid sisulisi vastuseid andnud;

| F. | arvestades, et Leedu ametiasutused on korranud oma lubadust taasalustada uute asjaolude ilmnemisel Leedu LKA programmis osalemise küsimuses kriminaaluurimist, kuid ei ole seda siiani teinud; arvestades, et Abu Zubaydah’ kohtuasjas Euroopa Inimõiguste Kohtule esitatud Leedu ametiasutuste märkustest nähtus, et nende uurimistes esines ränki vajakajäämisi ning et nad ei mõista uute andmete tähendust; arvestades, et Leedu on 2013. aasta teisel poolel Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik; arvestades, et 13. septembril 2013 esitati Leedu peaprokurörile kaebus nõudmisega uurida väiteid, mille kohaselt praegu Guantánamo Bays sõjaväekohtu all olev Mustafa al-Hawsawi toodi LKA juhitud programmi raames ebaseaduslikult üle Leedusse, kus teda salaja kinni peeti ja piinati; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Leedu ametiasutused on korranud oma lubadust taasalustada uute asjaolude ilmnemisel Leedu LKA programmis osalemise küsimuses kriminaaluurimist, kuid ei ole seda siiani teinud; arvestades, et Abu Zubaydah’ kohtuasjas Euroopa Inimõiguste Kohtule esitatud Leedu ametiasutuste märkustest nähtus, et nende uurimistes esines ränki vajakajäämisi ning et nad ei mõista uute andmete tähendust; arvestades, et Leedu on 2013. aasta teisel poolel Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik; arvestades, et 13. septembril 2013 esitati Leedu peaprokurörile kaebus nõudmisega uurida väiteid, mille kohaselt praegu Guantánamo Bays sõjaväekohtu all olev Mustafa al-Hawsawi toodi LKA juhitud programmi raames ebaseaduslikult üle Leedusse, kus teda salaja kinni peeti ja piinati;

| G. | arvestades, et 2013. aasta aprillis telekanalis Antena 1 edastatud põhjaliku uurimistöö tulemused heitsid täiendavat valgust Rumeenia kesksele rollile vanglate võrgustikus; arvestades, et endine riikliku julgeoleku nõunik Ioan Talpeş on väitnud, et Rumeenia toetas LKAd logistiliselt; arvestades, et endine Rumeenia Senati liige on tunnistanud parlamendis toimunud eelmise uurimise piiratust ning nõudnud, et prokuratuur alustaks kohtumenetlust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2013. aasta aprillis telekanalis Antena 1 edastatud põhjaliku uurimistöö tulemused heitsid täiendavat valgust Rumeenia kesksele rollile vanglate võrgustikus; arvestades, et endine riikliku julgeoleku nõunik Ioan Talpeş on väitnud, et Rumeenia toetas LKAd logistiliselt; arvestades, et endine Rumeenia Senati liige on tunnistanud parlamendis toimunud eelmise uurimise piiratust ning nõudnud, et prokuratuur alustaks kohtumenetlust;

| H. | arvestades, et 11. juunil 2013. aastal esitati Poola prokuratuurile taotlus tunnistada kolmas isik, Jeemeni kodanik Walid Mohammed Bin Attash ametlikult ohvriks, sest 2003. aastal vahistati ta ebaseaduslikult Pakistanis, peeti 2003. aasta juunist kuni septembrini kinni Poola salajases vanglas ning seejärel viidi üle Guantánamosse, kus ta viibib praegugi; arvestades, et Poola prokuratuur on pikendanud käimasolevat kriminaaluurimist 2013. aasta oktoobrini; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 11. juunil 2013. aastal esitati Poola prokuratuurile taotlus tunnistada kolmas isik, Jeemeni kodanik Walid Mohammed Bin Attash ametlikult ohvriks, sest 2003. aastal vahistati ta ebaseaduslikult Pakistanis, peeti 2003. aasta juunist kuni septembrini kinni Poola salajases vanglas ning seejärel viidi üle Guantánamosse, kus ta viibib praegugi; arvestades, et Poola prokuratuur on pikendanud käimasolevat kriminaaluurimist 2013. aasta oktoobrini;

| I. | arvestades, et Ühendkuningriigi ametivõimud teevad menetluslikke takistusi tsiviilhagile, mille esitas Ühendkuningriigis Liibüa kodanik Abdel Hakim Belhadj, keda väidetavalt LKA Ühendkuningriigi toetusel Liibüas piinas, ning on väljendanud kavatsust taotleda tõendite arutamist kinnisel istungil; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Ühendkuningriigi ametivõimud teevad menetluslikke takistusi tsiviilhagile, mille esitas Ühendkuningriigis Liibüa kodanik Abdel Hakim Belhadj, keda väidetavalt LKA Ühendkuningriigi toetusel Liibüas piinas, ning on väljendanud kavatsust taotleda tõendite arutamist kinnisel istungil;

| J. | arvestades, et Itaalia väljastas 2012. aasta detsembris rahvusvahelise vahistamismääruse Robert Seldon Lady vastu, kes vahistati 2013. aasta juulis Panamas; arvestades, et Panama ei aktsepteerinud Itaalia väljaandmistaotlust ning Robert Seldon Lady saadeti 2013. aasta juulis tagasi Ameerika Ühendriikidesse; arvestades, et 5. aprillil 2013. aastal andis Itaalia president armu USA kolonelile Joseph Romanole, kelle Itaalia kohus oli süüdi mõistnud Abu Omari röövimise eest Itaalias; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Itaalia väljastas 2012. aasta detsembris rahvusvahelise vahistamismääruse Robert Seldon Lady vastu, kes vahistati 2013. aasta juulis Panamas; arvestades, et Panama ei aktsepteerinud Itaalia väljaandmistaotlust ning Robert Seldon Lady saadeti 2013. aasta juulis tagasi Ameerika Ühendriikidesse; arvestades, et 5. aprillil 2013. aastal andis Itaalia president armu USA kolonelile Joseph Romanole, kelle Itaalia kohus oli süüdi mõistnud Abu Omari röövimise eest Itaalias;

| K. | arvestades, et 2012. aasta novembris alustas Soome parlamendi ombudsman uurimist Soome territooriumi, õhuruumi ja lennuandmete süsteemide kasutamise kohta LKA juhitud vangide üleviimisprogrammis, saatis üksikasjalikud kirjalikud teabenõuded 15 valitsusasutusele ja palus Leedu ametivõimudelt konkreetset teavet asjaomaste lendude kohta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2012. aasta novembris alustas Soome parlamendi ombudsman uurimist Soome territooriumi, õhuruumi ja lennuandmete süsteemide kasutamise kohta LKA juhitud vangide üleviimisprogrammis, saatis üksikasjalikud kirjalikud teabenõuded 15 valitsusasutusele ja palus Leedu ametivõimudelt konkreetset teavet asjaomaste lendude kohta;

| L. | arvestades, et Taani poolt 2012. aasta maini läbi viidud uurimine ei kujuta endast sõltumatut, erapooletut, põhjalikku ja tulemuslikku uurimist, nagu nõuavad rahvusvahelised inimõigusi käsitlevad õigusaktid ja standardid, kuna selle volitused ja ulatus olid piiratud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Taani poolt 2012. aasta maini läbi viidud uurimine ei kujuta endast sõltumatut, erapooletut, põhjalikku ja tulemuslikku uurimist, nagu nõuavad rahvusvahelised inimõigusi käsitlevad õigusaktid ja standardid, kuna selle volitused ja ulatus olid piiratud;

| M. | arvestades, et ainult kaks liikmesriiki (Saksamaa ja Ühendkuningriik) on vastanud kirjadele, mis saadeti ÜRO erimenetluste raames kaheksale liikmesriigile (Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Leedu, Poola, Rumeenia, Rootsi ja Ühendkuningriik) ja kus küsiti lisateavet täienduseks ÜRO ühisuuringule, milles vaadeldakse terrorismivastase võitluse käigus toimuva salajase kinnipidamise tavasid maailmas (5); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ainult kaks liikmesriiki (Saksamaa ja Ühendkuningriik) on vastanud kirjadele, mis saadeti ÜRO erimenetluste raames kaheksale liikmesriigile (Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Leedu, Poola, Rumeenia, Rootsi ja Ühendkuningriik) ja kus küsiti lisateavet täienduseks ÜRO ühisuuringule, milles vaadeldakse terrorismivastase võitluse käigus toimuva salajase kinnipidamise tavasid maailmas (5);

| N. | arvestades, et USA president Obama kordas oma lubadust Guantánamo vangla sulgeda, teatades 23. mail 2013, et USA Kongressi vastuseisust hoolimata taasalustatakse kinnipeetavate vabastamist ja tühistatakse moratoorium nende Jeemeni vangide vabastamisele, kelle Jeemenisse tagasisaatmist on hinnatud ohutuks; arvestades, et USA ametivõimud peavad täitma oma rahvusvahelisi kohustusi ja esitama Robert Seldon Ladyle süüdistuse; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et USA president Obama kordas oma lubadust Guantánamo vangla sulgeda, teatades 23. mail 2013, et USA Kongressi vastuseisust hoolimata taasalustatakse kinnipeetavate vabastamist ja tühistatakse moratoorium nende Jeemeni vangide vabastamisele, kelle Jeemenisse tagasisaatmist on hinnatud ohutuks; arvestades, et USA ametivõimud peavad täitma oma rahvusvahelisi kohustusi ja esitama Robert Seldon Ladyle süüdistuse;

| O. | arvestades, et 2013. aasta mais Genfis toimunud inimõiguste nõukogu 23. istungjärgu avasõnavõtus tsiteeris ÜRO inimõiguste ülemvolinik Navi Pillay Euroopa Parlamendi eelnimetatud 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni, palus esimese olulise sammuna vastutuse tagamiseks läbi viia usaldusväärsed ja sõltumatud uurimised ning palus riikidel lugeda see küsimus esmatähtsaks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2013. aasta mais Genfis toimunud inimõiguste nõukogu 23. istungjärgu avasõnavõtus tsiteeris ÜRO inimõiguste ülemvolinik Navi Pillay Euroopa Parlamendi eelnimetatud 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni, palus esimese olulise sammuna vastutuse tagamiseks läbi viia usaldusväärsed ja sõltumatud uurimised ning palus riikidel lugeda see küsimus esmatähtsaks;

| P. | arvestades, et ÜRO eriraportöör Ben Emmerson, kes tegeleb inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitsega terrorismivastase võitluse käigus, tsiteeris oma 2013. aasta aruandes (6) Euroopa Parlamendi dokumenti ja kordas teatavaid 11. septembri 2012. aasta resolutsioonis esitatud soovitusi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ÜRO eriraportöör Ben Emmerson, kes tegeleb inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitsega terrorismivastase võitluse käigus, tsiteeris oma 2013. aasta aruandes (6) Euroopa Parlamendi dokumenti ja kordas teatavaid 11. septembri 2012. aasta resolutsioonis esitatud soovitusi;

| 1. | peab LKA programmide ohvrite põhiõiguste ränka rikkumist arvesse võttes äärmiselt kahetsusväärseks asjaolu, et eeskätt nõukogu, komisjon, liikmesriikide, kandidaatriikide ja assotsieerunud riikide valitsused ning NATO ja USA ametivõimud ei ole täitnud eelnimetatud 11. septembri 2012. aasta resolutsioonis esitatud soovitusi; |
| --- | --- |

1.

peab LKA programmide ohvrite põhiõiguste ränka rikkumist arvesse võttes äärmiselt kahetsusväärseks asjaolu, et eeskätt nõukogu, komisjon, liikmesriikide, kandidaatriikide ja assotsieerunud riikide valitsused ning NATO ja USA ametivõimud ei ole täitnud eelnimetatud 11. septembri 2012. aasta resolutsioonis esitatud soovitusi;

| 2. | on seisukohal, et LKA programmide suhtes levinud karistamatuse õhkkond on võimaldanud jätkata põhiõiguste rikkumist ELi ja USA terrorismivastase võitluse poliitikas, nagu on näidanud ka USA Riikliku Julgeolekuagentuuri ja mitme liikmesriigi järelevalveorganite ulatuslikud jälgimisprogrammid, mida Euroopa Parlament praegu uurib; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et LKA programmide suhtes levinud karistamatuse õhkkond on võimaldanud jätkata põhiõiguste rikkumist ELi ja USA terrorismivastase võitluse poliitikas, nagu on näidanud ka USA Riikliku Julgeolekuagentuuri ja mitme liikmesriigi järelevalveorganite ulatuslikud jälgimisprogrammid, mida Euroopa Parlament praegu uurib;

Vastutuse kindlakstegemine liikmesriikides

| 3. | kordab oma üleskutset liikmesriikidele, kes ei ole täitnud oma sellekohast positiivset kohustust, viia inimõiguste rikkumiste uurimiseks läbi sõltumatud ja tulemuslikud juurdlused, võttes arvesse kõiki uusi ilmsiks tulnud tõendeid, ning avaldada kogu vajalik teave kõigi LKA ja oma riigi territooriumiga seotud kahtlaste lennukite kohta; kutsub liikmesriike eeskätt uurima, kas nende territooriumil on läbi viidud operatsioone, mille käigus on LKA programmide raames hoitud inimesi kinni salajastes rajatistes; palub asjaomastel liikmesriikidel (Prantsusmaa, Itaalia, Leedu, Poola, Rumeenia ja Rootsi) vastata ÜRO erimenetluste raames saadetud kirjadele; |
| --- | --- |

3.

kordab oma üleskutset liikmesriikidele, kes ei ole täitnud oma sellekohast positiivset kohustust, viia inimõiguste rikkumiste uurimiseks läbi sõltumatud ja tulemuslikud juurdlused, võttes arvesse kõiki uusi ilmsiks tulnud tõendeid, ning avaldada kogu vajalik teave kõigi LKA ja oma riigi territooriumiga seotud kahtlaste lennukite kohta; kutsub liikmesriike eeskätt uurima, kas nende territooriumil on läbi viidud operatsioone, mille käigus on LKA programmide raames hoitud inimesi kinni salajastes rajatistes; palub asjaomastel liikmesriikidel (Prantsusmaa, Itaalia, Leedu, Poola, Rumeenia ja Rootsi) vastata ÜRO erimenetluste raames saadetud kirjadele;

| 4. | nõuab tungivalt, et Leedu alustaks uuesti LKA salajaste kinnipidamiskohtade asjus kriminaaluurimist ning viiks läbi põhjaliku juurdluse, võttes arvesse kõiki ilmnenud faktilisi tõendeid, eeskätt seoses Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtuasjaga Abu Zubaydah vs. Leedu; palub Leedul võimaldada uurijatel põhjalikult uurida üleviimislendude võrgustikku ja kontaktisikuid, kes on teadaolevalt korraldanud selliseid lende või neis osalenud; palub Leedu ametivõimudel viia läbi vangla asukoha kohtuekspertiis ning analüüsida kõneregistreid; nõuab tungivalt, et nad teeksid kohtuasjades Abu Zubaydah vs. Leedu ja HRMI (Human Rights Monitoring Institute) vs. Leedu Euroopa Inimõiguste Kohtuga täielikku koostööd; palub Leedul vaadata seoses kriminaaluurimise taasalustamisega läbi teiste võimalike ohvrite taotlused saada menetlusosaliseks või osaleda uurimises; nõuab tungivalt, et Leedu vastaks põhjalikult teiste ELi liikmesriikide teabenõuetele, eeskätt Soome ombudsmani teabenõudele lennu või lendude kohta, mis võiks siduda Soome ja Leedu võimaliku üleviimise teekonnaga; nõuab tungivalt, et Leedu peaprokurör viiks läbi Mustafa al-Hawsawi kaebuse kriminaaluurimise; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Leedu alustaks uuesti LKA salajaste kinnipidamiskohtade asjus kriminaaluurimist ning viiks läbi põhjaliku juurdluse, võttes arvesse kõiki ilmnenud faktilisi tõendeid, eeskätt seoses Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtuasjaga Abu Zubaydah vs. Leedu; palub Leedul võimaldada uurijatel põhjalikult uurida üleviimislendude võrgustikku ja kontaktisikuid, kes on teadaolevalt korraldanud selliseid lende või neis osalenud; palub Leedu ametivõimudel viia läbi vangla asukoha kohtuekspertiis ning analüüsida kõneregistreid; nõuab tungivalt, et nad teeksid kohtuasjades Abu Zubaydah vs. Leedu ja HRMI (Human Rights Monitoring Institute) vs. Leedu Euroopa Inimõiguste Kohtuga täielikku koostööd; palub Leedul vaadata seoses kriminaaluurimise taasalustamisega läbi teiste võimalike ohvrite taotlused saada menetlusosaliseks või osaleda uurimises; nõuab tungivalt, et Leedu vastaks põhjalikult teiste ELi liikmesriikide teabenõuetele, eeskätt Soome ombudsmani teabenõudele lennu või lendude kohta, mis võiks siduda Soome ja Leedu võimaliku üleviimise teekonnaga; nõuab tungivalt, et Leedu peaprokurör viiks läbi Mustafa al-Hawsawi kaebuse kriminaaluurimise;

| 5. | nõuab tungivalt, et Rumeenia ametivõimud alustaksid kiiresti sõltumatut, erapooletut, põhjalikku ja tulemuslikku uurimist, teeksid kindlaks parlamendis toimunud uurimise puuduolevad dokumendid ning teeksid kohtuasjas al-Nashiri vs. Rumeenia Euroopa Inimõiguste Kohtuga täielikku koostööd; kutsub Rumeeniat üles järgima täielikult oma põhiõigustealaseid kohustusi; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et Rumeenia ametivõimud alustaksid kiiresti sõltumatut, erapooletut, põhjalikku ja tulemuslikku uurimist, teeksid kindlaks parlamendis toimunud uurimise puuduolevad dokumendid ning teeksid kohtuasjas al-Nashiri vs. Rumeenia Euroopa Inimõiguste Kohtuga täielikku koostööd; kutsub Rumeeniat üles järgima täielikult oma põhiõigustealaseid kohustusi;

| 6. | palub Poolal jätkata uurimist läbipaistvamal viisil, eelkõige andes teavet konkreetsete võetud meetmete kohta, võimaldades ohvrite esindajatel sisuliselt esindada oma kliente, andes neile õigustatud juurdepääsu kõigile asjassepuutuvatele salastatud materjalidele, ning võttes kogutud materjali põhjal meetmeid; kutsub Poola ametivõime üles võtma vastutusele kõik asjaga seotud avaliku sektori osalejad; nõuab tungivalt, et Poola peaprokurör vaataks kõige kiiremas korras läbi Walid Bin Attashi avalduse ja langetaks selle suhtes otsuse; kutsub Poolat täielikule koostööle Euroopa Inimõiguste Kohtuga kohtuasjades al-Nashiri vs. Poola ja Abu Zubaydah vs. Poola; |
| --- | --- |

6.

palub Poolal jätkata uurimist läbipaistvamal viisil, eelkõige andes teavet konkreetsete võetud meetmete kohta, võimaldades ohvrite esindajatel sisuliselt esindada oma kliente, andes neile õigustatud juurdepääsu kõigile asjassepuutuvatele salastatud materjalidele, ning võttes kogutud materjali põhjal meetmeid; kutsub Poola ametivõime üles võtma vastutusele kõik asjaga seotud avaliku sektori osalejad; nõuab tungivalt, et Poola peaprokurör vaataks kõige kiiremas korras läbi Walid Bin Attashi avalduse ja langetaks selle suhtes otsuse; kutsub Poolat täielikule koostööle Euroopa Inimõiguste Kohtuga kohtuasjades al-Nashiri vs. Poola ja Abu Zubaydah vs. Poola;

| 7. | kutsub Ühendkuningriigi ametivõime tegema täielikku koostööd pooleliolevates kriminaaluurimistes ning lubama tsiviilhagide läbivaatamist täiesti läbipaistval viisil, et viia lõpule välisriikide kodanike teistesse riikidesse üleviimisega seotud uurimised ja haginõuete arutamine; palub Ühendkuningriigi ametivõimudel viia välismaal kinnipeetute üleviimise, piinamise ja väärkohtlemise suhtes läbi inimõigustega kooskõlas olev uurimine; |
| --- | --- |

7.

kutsub Ühendkuningriigi ametivõime tegema täielikku koostööd pooleliolevates kriminaaluurimistes ning lubama tsiviilhagide läbivaatamist täiesti läbipaistval viisil, et viia lõpule välisriikide kodanike teistesse riikidesse üleviimisega seotud uurimised ja haginõuete arutamine; palub Ühendkuningriigi ametivõimudel viia välismaal kinnipeetute üleviimise, piinamise ja väärkohtlemise suhtes läbi inimõigustega kooskõlas olev uurimine;

| 8. | ergutab Itaalia ametivõime jätkama oma jõupingutusi, et saavutada õiglus seoses LKA poolt Itaalia territooriumil toime pandud inimõiguste rikkumistega, nõudes kindlalt Robert Seldon Lady väljaandmist ning taotledes ülejäänud 22 Itaalias süüdi mõistetud USA kodaniku väljaandmist; |
| --- | --- |

8.

ergutab Itaalia ametivõime jätkama oma jõupingutusi, et saavutada õiglus seoses LKA poolt Itaalia territooriumil toime pandud inimõiguste rikkumistega, nõudes kindlalt Robert Seldon Lady väljaandmist ning taotledes ülejäänud 22 Itaalias süüdi mõistetud USA kodaniku väljaandmist;

| 9. | ergutab Soome ombudsmani oma uurimist läbipaistvalt ja vastutustundlikult lõpule viima ning nõuab tungivalt, et kõik riiklikud asutused sel eesmärgil täielikult koostööd teeksid; palub Soomel uurida mis tahes viiteid, mis seovad Soome avaliku sektori osalejaid üleviimisprogrammiga; |
| --- | --- |

9.

ergutab Soome ombudsmani oma uurimist läbipaistvalt ja vastutustundlikult lõpule viima ning nõuab tungivalt, et kõik riiklikud asutused sel eesmärgil täielikult koostööd teeksid; palub Soomel uurida mis tahes viiteid, mis seovad Soome avaliku sektori osalejaid üleviimisprogrammiga;

ELi institutsioonide reaktsioon

| 10. | on äärmiselt pettunud, et komisjon keeldus Euroopa Parlamendi soovitustele sisuliselt vastamast, ning peab komisjoni kirju liikmesriikidele üldsõnaliseks ja vastutuse saavutamise seisukohast ebapiisavaks; |
| --- | --- |

10.

on äärmiselt pettunud, et komisjon keeldus Euroopa Parlamendi soovitustele sisuliselt vastamast, ning peab komisjoni kirju liikmesriikidele üldsõnaliseks ja vastutuse saavutamise seisukohast ebapiisavaks;

| 11. | kordab oma konkreetseid soovitusi komisjonile:






  — | uurida, kas LKA programmiga koostööd tehes on rikutud ELi õigusakte, eelkõige varjupaiga ja õigusalase koostöö valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

11.

kordab oma konkreetseid soovitusi komisjonile:

—

uurida, kas LKA programmiga koostööd tehes on rikutud ELi õigusakte, eelkõige varjupaiga ja õigusalase koostöö valdkonnas;

| — | hõlbustada ja toetada uurimisasutuste vahelist inimõigusi austavat vastastikust õigusabi ja õigusalast koostööd ning liikmesriikides vastutuse väljaselgitamisega tegelevate juristide koostööd; |
| --- | --- |

—

hõlbustada ja toetada uurimisasutuste vahelist inimõigusi austavat vastastikust õigusabi ja õigusalast koostööd ning liikmesriikides vastutuse väljaselgitamisega tegelevate juristide koostööd;

| — | võtta vastu raamistik, milles sätestatakse liikmesriikide aruandluskohustus, et teostada järelevalvet riikide vastutuse võtmise protsesside üle ja toetada neid; |
| --- | --- |

—

võtta vastu raamistik, milles sätestatakse liikmesriikide aruandluskohustus, et teostada järelevalvet riikide vastutuse võtmise protsesside üle ja toetada neid;

| — | võtta meetmeid, et suurendada ELi suutlikkust ennetada ja hüvitada inimõiguste rikkumisi ELi tasandil ning tagada parlamendi rolli tugevdamine; |
| --- | --- |

—

võtta meetmeid, et suurendada ELi suutlikkust ennetada ja hüvitada inimõiguste rikkumisi ELi tasandil ning tagada parlamendi rolli tugevdamine;

| — | esitada ettepanekud, et töötada ELi terrorismivastase võitluse poliitika raames välja piiriülese luuretegevuse demokraatliku järelevalve mehhanismid; |
| --- | --- |

—

esitada ettepanekud, et töötada ELi terrorismivastase võitluse poliitika raames välja piiriülese luuretegevuse demokraatliku järelevalve mehhanismid;

| 12. | nõuab tungivalt, et Leedu ametivõimud kasutaksid ära Leedu eesistumisperioodi ELi Nõukogus, et tagada Euroopa Parlamendi raportis sisalduvate soovituste täielik rakendamine, ning võtaksid selle küsimuse justiits- ja siseküsimuste nõukogu päevakorda enne Leedu eesistumisperioodi lõppu; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et Leedu ametivõimud kasutaksid ära Leedu eesistumisperioodi ELi Nõukogus, et tagada Euroopa Parlamendi raportis sisalduvate soovituste täielik rakendamine, ning võtaksid selle küsimuse justiits- ja siseküsimuste nõukogu päevakorda enne Leedu eesistumisperioodi lõppu;

| 13. | kordab oma konkreetseid soovitusi nõukogule:






  — | paluda vabandust selle pärast, et nõukogu rikkus aluslepingutes sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõtet, kui püüdis Euroopa Parlamenti ebakorrektselt veenda nõustuma USA kõrgete ametnike osalusel toimunud rahvusvahelise avaliku õiguse töörühma (COJUR) ja transatlantiliste suhete töörühma (COTRA) koosolekute protokollide tahtlikult lühendatud versioonide esitamisega; |
| --- | --- | --- |

13.

kordab oma konkreetseid soovitusi nõukogule:

—

paluda vabandust selle pärast, et nõukogu rikkus aluslepingutes sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõtet, kui püüdis Euroopa Parlamenti ebakorrektselt veenda nõustuma USA kõrgete ametnike osalusel toimunud rahvusvahelise avaliku õiguse töörühma (COJUR) ja transatlantiliste suhete töörühma (COTRA) koosolekute protokollide tahtlikult lühendatud versioonide esitamisega;

| — | teha avaldus, milles nõukogu tunnistab liikmesriikide seotust LKA programmiga ning liikmesriikide probleeme uurimise läbiviimisel; |
| --- | --- |

—

teha avaldus, milles nõukogu tunnistab liikmesriikide seotust LKA programmiga ning liikmesriikide probleeme uurimise läbiviimisel;

| — | täielikult toetada tõe väljaselgitamise ja vastutuse kindlakstegemise protsesse liikmesriikides, käsitledes neid küsimusi ametlikult justiits- ja siseküsimuste nõukogu kohtumistel, jagades kogu olemasolevat teavet, pakkudes abi uurimistes ja eelkõige rahuldades dokumentidele juurdepääsu taotlused; |
| --- | --- |

—

täielikult toetada tõe väljaselgitamise ja vastutuse kindlakstegemise protsesse liikmesriikides, käsitledes neid küsimusi ametlikult justiits- ja siseküsimuste nõukogu kohtumistel, jagades kogu olemasolevat teavet, pakkudes abi uurimistes ja eelkõige rahuldades dokumentidele juurdepääsu taotlused;

| — | korraldada kuulamised ELi asjaomaste julgeolekuasutustega, et selgitada välja, mida nad teavad liikmesriikide seotusest LKA programmiga ja sellest, milline oli ELi reaktsioon; |
| --- | --- |

—

korraldada kuulamised ELi asjaomaste julgeolekuasutustega, et selgitada välja, mida nad teavad liikmesriikide seotusest LKA programmiga ja sellest, milline oli ELi reaktsioon;

| — | pakkuda välja kaitsemeetmed, et tagada inimõiguste austamine luureinfo jagamisel, ning piiritleda rangelt luure- ja õiguskaitseasutuste rollid, et luureasutustel ei oleks lubatud võtta vahistamise ja kinnipidamise volitusi; |
| --- | --- |

—

pakkuda välja kaitsemeetmed, et tagada inimõiguste austamine luureinfo jagamisel, ning piiritleda rangelt luure- ja õiguskaitseasutuste rollid, et luureasutustel ei oleks lubatud võtta vahistamise ja kinnipidamise volitusi;

| 14. | palub nõukogul ja komisjonil lisada oma Stockholmi programmi järgsetesse mitmeaastastesse programmidesse konkreetsed meetmed, et tagada õigusriigi põhimõtete järgimine ja vastutus põhiõiguste rikkumise eest, eriti kui seda teevad luureteenistused ja õiguskaitseasutused; palub komisjonil lisada vastutuse küsimus 2013. aasta novembris toimuva konverentsi „Assises de la Justice” päevakorda; |
| --- | --- |

14.

palub nõukogul ja komisjonil lisada oma Stockholmi programmi järgsetesse mitmeaastastesse programmidesse konkreetsed meetmed, et tagada õigusriigi põhimõtete järgimine ja vastutus põhiõiguste rikkumise eest, eriti kui seda teevad luureteenistused ja õiguskaitseasutused; palub komisjonil lisada vastutuse küsimus 2013. aasta novembris toimuva konverentsi „Assises de la Justice” päevakorda;

| 15. | tuletab meelde, et parlamendi usaldusväärsuse tagamiseks on tingimata vaja märkimisväärselt suurendada tema volitusi ELis aset leidnud põhiõiguste rikkumise juhtumite uurimisel, muu hulgas peaks parlamendil olema täielik õigus vande all ära kuulata asjaosalisi, sh valitsuste ministreid (7); |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et parlamendi usaldusväärsuse tagamiseks on tingimata vaja märkimisväärselt suurendada tema volitusi ELis aset leidnud põhiõiguste rikkumise juhtumite uurimisel, muu hulgas peaks parlamendil olema täielik õigus vande all ära kuulata asjaosalisi, sh valitsuste ministreid (7);

| 16. | palub, et Eurocontrol tunnistaks sarnaselt Ameerika föderaalse lennundusametiga (American Federal Aviation Authority), et lennuteekonna andmeid ei tohiks mingil juhul lugeda salastatuks, ning esitaks sellised andmed, mis on vajalikud tõhusa uurimise tagamiseks; |
| --- | --- |

16.

palub, et Eurocontrol tunnistaks sarnaselt Ameerika föderaalse lennundusametiga (American Federal Aviation Authority), et lennuteekonna andmeid ei tohiks mingil juhul lugeda salastatuks, ning esitaks sellised andmed, mis on vajalikud tõhusa uurimise tagamiseks;

| 17. | loodab, et parlamendi uurimise käigus, mis käsitleb USA Riikliku Julgeolekuagentuuri (NSA) jälgimisprogrammi ja jälgimisorganeid eri liikmesriikides, tehakse ettepanek meetmete kohta, kuidas teostada luureteenistuste üle tõhusat demokraatlikku parlamentaarset järelevalvet, võttes arvesse, et oluline on kõnealuste organite ja nende tegevuse demokraatlik kontroll asjakohase sisemise, rakendusliku, kohtuliku ja sõltumatu parlamentaarse järelevalve kaudu; |
| --- | --- |

17.

loodab, et parlamendi uurimise käigus, mis käsitleb USA Riikliku Julgeolekuagentuuri (NSA) jälgimisprogrammi ja jälgimisorganeid eri liikmesriikides, tehakse ettepanek meetmete kohta, kuidas teostada luureteenistuste üle tõhusat demokraatlikku parlamentaarset järelevalvet, võttes arvesse, et oluline on kõnealuste organite ja nende tegevuse demokraatlik kontroll asjakohase sisemise, rakendusliku, kohtuliku ja sõltumatu parlamentaarse järelevalve kaudu;

| 18. | avaldab kahetsust, et ELi liikmesriigid ei ole teinud edusamme ühinemisel rahvusvahelise konventsiooniga kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta, v.a Leedu, kes ratifitseeris selle 2013. aasta augustis; palub 21 liikmesriigil, kes ei ole veel konventsiooni ratifitseerinud, seda kiiremas korras teha; |
| --- | --- |

18.

avaldab kahetsust, et ELi liikmesriigid ei ole teinud edusamme ühinemisel rahvusvahelise konventsiooniga kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta, v.a Leedu, kes ratifitseeris selle 2013. aasta augustis; palub 21 liikmesriigil, kes ei ole veel konventsiooni ratifitseerinud, seda kiiremas korras teha;

| 19. | palub Belgial, Soomel, Kreekal, Iirimaal, Lätil, Leedul ja Slovakkial ratifitseerida kiiresti ÜRO piinamisvastase konventsiooni fakultatiivse protokolli; peab kahetsusväärseks, et toetus ÜRO hallatavale piinamisvastase konventsiooni fakultatiivse protokolli erifondile on väga väike, ning palub ELi liikmesriikidel ja komisjonil toetada erifondi tööd märkimisväärsete vabatahtlike annetustega; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus ja komisjon suurendaksid jõupingutusi, et hõlbustada kolmandates riikides riiklike tõkestamismehhanismide loomist ja toimimist piinamisvastase konventsiooni fakultatiivse protokolli alusel; |
| --- | --- |

19.

palub Belgial, Soomel, Kreekal, Iirimaal, Lätil, Leedul ja Slovakkial ratifitseerida kiiresti ÜRO piinamisvastase konventsiooni fakultatiivse protokolli; peab kahetsusväärseks, et toetus ÜRO hallatavale piinamisvastase konventsiooni fakultatiivse protokolli erifondile on väga väike, ning palub ELi liikmesriikidel ja komisjonil toetada erifondi tööd märkimisväärsete vabatahtlike annetustega; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus ja komisjon suurendaksid jõupingutusi, et hõlbustada kolmandates riikides riiklike tõkestamismehhanismide loomist ja toimimist piinamisvastase konventsiooni fakultatiivse protokolli alusel;

| 20. | palub ELil vaadata hoolikalt läbi endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi edusammud Euroopa Inimõiguste Kohtu poolt kohtuasjas el-Masri vs. endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik tehtud otsuse rakendamisel, kuivõrd ministrite komitee kohaldab selle suhtes nüüd endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ühinemispüüdluse valguses tõhustatud menetlust; nõuab tungivalt, et endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametivõimud käivitaksid kriminaaluurimise riiklike osalejate kaassüü väljaselgitamiseks el-Masri kohtuasjas ning võtaksid süüdlased vastutusele; |
| --- | --- |

20.

palub ELil vaadata hoolikalt läbi endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi edusammud Euroopa Inimõiguste Kohtu poolt kohtuasjas el-Masri vs. endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik tehtud otsuse rakendamisel, kuivõrd ministrite komitee kohaldab selle suhtes nüüd endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ühinemispüüdluse valguses tõhustatud menetlust; nõuab tungivalt, et endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ametivõimud käivitaksid kriminaaluurimise riiklike osalejate kaassüü väljaselgitamiseks el-Masri kohtuasjas ning võtaksid süüdlased vastutusele;

| 21. | palub USA valitsusel teha koostööd kõigi ELi liikmesriikide taotluste puhul, mis puudutavad LKA programmiga seotud teavet või väljaandmist; nõuab tungivalt, et USA lõpetaks karmide kaitseorderite kasutamise, mis takistavad Guantánamo Bay kinnipeetavate huvides tegutsevatel juristidel avaldada mis tahes teavet seoses nende salajase kinnipidamisega Euroopas; ergutab USAd viima lõpule oma kava sulgeda kiiresti Guantánamo Bay vangla; |
| --- | --- |

21.

palub USA valitsusel teha koostööd kõigi ELi liikmesriikide taotluste puhul, mis puudutavad LKA programmiga seotud teavet või väljaandmist; nõuab tungivalt, et USA lõpetaks karmide kaitseorderite kasutamise, mis takistavad Guantánamo Bay kinnipeetavate huvides tegutsevatel juristidel avaldada mis tahes teavet seoses nende salajase kinnipidamisega Euroopas; ergutab USAd viima lõpule oma kava sulgeda kiiresti Guantánamo Bay vangla;

| 22. | kutsub liikmesriike tungivalt üles suurendama pingutusi selle nimel, et asustada ümber Guantánamost vabastatud mitteeurooplastest kinnipeetavad, keda ei saa nende kodumaale tagasi saata, kuna seal ähvardab neid surm, piinamine või julm ja ebainimlik kohtlemine (8); palub ELil taaselustada 2009. aasta ühisalgatused, pakkudes raamistikku Guantánamo kinnipeetavate ümberasustamiseks ELi liikmesriikidesse, ning alustada dialoogi konkreetsete koostöökavade üle Clifford Sloaniga, USA uue eriesindajaga kinnipeetavate Guantánamost äraviimiseks; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike tungivalt üles suurendama pingutusi selle nimel, et asustada ümber Guantánamost vabastatud mitteeurooplastest kinnipeetavad, keda ei saa nende kodumaale tagasi saata, kuna seal ähvardab neid surm, piinamine või julm ja ebainimlik kohtlemine (8); palub ELil taaselustada 2009. aasta ühisalgatused, pakkudes raamistikku Guantánamo kinnipeetavate ümberasustamiseks ELi liikmesriikidesse, ning alustada dialoogi konkreetsete koostöökavade üle Clifford Sloaniga, USA uue eriesindajaga kinnipeetavate Guantánamost äraviimiseks;

| 23. | palub Aafrika ja Madagaskari lennuohutusametil alustada kiiresti koostööd Euroopa Parlamendiga, esitades nõutud lennuandmed; |
| --- | --- |

23.

palub Aafrika ja Madagaskari lennuohutusametil alustada kiiresti koostööd Euroopa Parlamendiga, esitades nõutud lennuandmed;

| 24. | palub Euroopa Parlamendi järgmisel koosseisul (2014–2019) jätkata ajutise komisjoni antud mandaadi täitmist ja rakendamist ning seega tagada, et parlamendi soovitusi täidetakse, uurida võimalikke uusi asjaolusid ning kasutada täielikult ära ja arendada edasi oma uurimisõigust; |
| --- | --- |

24.

palub Euroopa Parlamendi järgmisel koosseisul (2014–2019) jätkata ajutise komisjoni antud mandaadi täitmist ja rakendamist ning seega tagada, et parlamendi soovitusi täidetakse, uurida võimalikke uusi asjaolusid ning kasutada täielikult ära ja arendada edasi oma uurimisõigust;

o

o o

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Sh endine LKA Rooma osakonna juhataja Jeffrey W. Castelli.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0309.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0231.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0500.

(5)  A/HRC/13/42.

(6)  Raampõhimõtted riigiametnike vastutuse tagamiseks riiklike terrorismivastaste algatuste raames toime pandud ränkade või süstemaatiliste inimõiguste rikkumiste eest. A/HRC/22/52. 1. märts 2013.

(7)  Vt: Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi määrus Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamise üksikasjalike sätete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ (ELT C 264 E, 13.9.2013, lk 41).

(8)  Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2012. aasta resolutsioon, mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2010. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas ning mõju ELi strateegilisele inimõiguste poliitikale (ELT C 258 E, 7.9.2013, lk 8).

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/67 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/67

---

P7_TA(2013)0419

Piiriülese õiguskaitsekoostöö tugevdamine ELis

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon ELi piiriülese õiguskaitsekoostöö tugevdamise ning Prümi otsuse ja Euroopa Teabevahetusmudeli rakendamise kohta (2013/2586(RSP))

(2016/C 181/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2012. aasta teatist „Õiguskaitsealase koostöö tugevdamine ELis: Euroopa teabevahetusmudel (EIXM)” (COM(2012)0735), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2012. aasta teatist „Õiguskaitsealase koostöö tugevdamine ELis: Euroopa teabevahetusmudel (EIXM)” (COM(2012)0735),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2012. aasta aruannet nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) (Prümi otsus) rakendamise kohta (COM(2012)0732), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2012. aasta aruannet nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) (Prümi otsus) rakendamise kohta (COM(2012)0732),

| — | võttes arvesse Stockholmi programmi, ELi sisejulgeoleku strateegiat ja infohaldusstrateegiat ELi sisejulgeoleku valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Stockholmi programmi, ELi sisejulgeoleku strateegiat ja infohaldusstrateegiat ELi sisejulgeoleku valdkonnas,

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegia kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegia kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 87, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 87,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust ELi õiguskaitsealase koostöö tugevdamise ning Prümi otsuse ja Euroopa Teabevahetusmudeli (EIXM) rakendamise kohta (O-000067/2013 – B7-0501/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust ELi õiguskaitsealase koostöö tugevdamise ning Prümi otsuse ja Euroopa Teabevahetusmudeli (EIXM) rakendamise kohta (O-000067/2013 – B7-0501/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Stockholmi programmis tõdetakse, et ELi kodanike julgeoleku suurendamiseks on vaja parandada ELi õiguskaitseasutuste poolt andmete kogumiseks, töötlemiseks ja vahetamiseks kasutatavate arvukate vahendite sidusust ja ühendamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Stockholmi programmis tõdetakse, et ELi kodanike julgeoleku suurendamiseks on vaja parandada ELi õiguskaitseasutuste poolt andmete kogumiseks, töötlemiseks ja vahetamiseks kasutatavate arvukate vahendite sidusust ja ühendamist;

| B. | arvestades, et sisejulgeoleku strateegia kohaselt on tarvis välja töötada terviklik teabevahetusmudel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sisejulgeoleku strateegia kohaselt on tarvis välja töötada terviklik teabevahetusmudel;

| C. | arvestades, et piiriülest kuritegevust käsitlev teabevahetus on ELi õiguskaitsekoostöö alus ja sisepiirikontrollita alal eriti tähtis; arvestades, et piiriülene kuritegevus ELis kasvab, mistõttu muutub järjest vajalikumaks tõhus ja turvaline õiguskaitsealane andmevahetus, milles järgitakse andmekaitseeeskirju ja põhiõigusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et piiriülest kuritegevust käsitlev teabevahetus on ELi õiguskaitsekoostöö alus ja sisepiirikontrollita alal eriti tähtis; arvestades, et piiriülene kuritegevus ELis kasvab, mistõttu muutub järjest vajalikumaks tõhus ja turvaline õiguskaitsealane andmevahetus, milles järgitakse andmekaitseeeskirju ja põhiõigusi;

| 1. | võtab teadmiseks, et komisjoni teatistes tehakse kokkuvõte ELis olemasolevatest piiriülese õiguskaitsealase teabevahetuse eri vahenditest ja kanalitest; on arvamusel, et praegune erinevate teabevahetuskanalite ja -vahendite keskkond on keerukas ja killustatud, vahendeid kasutatakse ebaefektiivselt ja demokraatlik järelevalve ELi tasandil on puudulik, mis teatavatel juhtudel toob kaasa väärkasutuse ja juurdepääsupiirangute rikkumise; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks, et komisjoni teatistes tehakse kokkuvõte ELis olemasolevatest piiriülese õiguskaitsealase teabevahetuse eri vahenditest ja kanalitest; on arvamusel, et praegune erinevate teabevahetuskanalite ja -vahendite keskkond on keerukas ja killustatud, vahendeid kasutatakse ebaefektiivselt ja demokraatlik järelevalve ELi tasandil on puudulik, mis teatavatel juhtudel toob kaasa väärkasutuse ja juurdepääsupiirangute rikkumise;

| 2. | palub komisjonil koostada ülevaate ELi ja liikmesriikide õigusaktidest, sealhulgas (kahepoolsetest) rahvusvahelistest lepingutest, millega reguleeritakse piiriülest õiguskaitsealast teabevahetust; nõustub komisjoni seisukohaga, et vahendite tegeliku väärtuse hindamiseks oleks vaja paremaid statistilisi andmeid, ning nõuab ELi õiguskaitsealase teabevahetuse praeguste vahendite sõltumatut välishindamist, et hinnata nende vahendite mõõdetavat mõju; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil koostada ülevaate ELi ja liikmesriikide õigusaktidest, sealhulgas (kahepoolsetest) rahvusvahelistest lepingutest, millega reguleeritakse piiriülest õiguskaitsealast teabevahetust; nõustub komisjoni seisukohaga, et vahendite tegeliku väärtuse hindamiseks oleks vaja paremaid statistilisi andmeid, ning nõuab ELi õiguskaitsealase teabevahetuse praeguste vahendite sõltumatut välishindamist, et hinnata nende vahendite mõõdetavat mõju;

| 3. | toetab komisjoni soovitust täiustada olemasolevate vahendite ja kanalite kasutamist (nt Europoli kanali süstemaatilisem kasutamine ja liikmesriikides ühtsete kontaktpunktide loomine) ning parandada koolitust piiriülese õiguskaitsealase teabevahetuse valdkonnas ja tõsta sellealast teadlikkust; peab aga kahetsusväärseks, et komisjon ei esitanud kaugeleulatuvamate eesmärkidega tulevikukava, mida nõuti Stockholmi programmis ja ELi sisejulgeoleku strateegias ning mis võiks olla lähtealuseks poliitilisele arutelule selle üle, kuidas kujundada ja optimeerida õiguskaitsealast teabevahetust ELis, nii et samal ajal oleks kindlalt tagatud andmekaitse ja eraelu puutumatus; soovitab tungivalt komisjonil esitada sellise kava, millega loodaks ELi õiguskaitsealase teabevahetuse eesmärgipärane raamistik, mis põhineb sellistel põhimõtetel nagu vajalikkus, kvaliteet, proportsionaalsus, tulemuslikkus ja aruandekohuslus ning hõlmab kättesaadavuse põhimõtte hoolikat hindamist ja ristkontrolli rakendamist; |
| --- | --- |

3.

toetab komisjoni soovitust täiustada olemasolevate vahendite ja kanalite kasutamist (nt Europoli kanali süstemaatilisem kasutamine ja liikmesriikides ühtsete kontaktpunktide loomine) ning parandada koolitust piiriülese õiguskaitsealase teabevahetuse valdkonnas ja tõsta sellealast teadlikkust; peab aga kahetsusväärseks, et komisjon ei esitanud kaugeleulatuvamate eesmärkidega tulevikukava, mida nõuti Stockholmi programmis ja ELi sisejulgeoleku strateegias ning mis võiks olla lähtealuseks poliitilisele arutelule selle üle, kuidas kujundada ja optimeerida õiguskaitsealast teabevahetust ELis, nii et samal ajal oleks kindlalt tagatud andmekaitse ja eraelu puutumatus; soovitab tungivalt komisjonil esitada sellise kava, millega loodaks ELi õiguskaitsealase teabevahetuse eesmärgipärane raamistik, mis põhineb sellistel põhimõtetel nagu vajalikkus, kvaliteet, proportsionaalsus, tulemuslikkus ja aruandekohuslus ning hõlmab kättesaadavuse põhimõtte hoolikat hindamist ja ristkontrolli rakendamist;

| 4. | kutsub komisjoni üles tõhususe parandamise eesmärgil uurima võimalust, kuidas olemasolevate vahendite rakendamiseks muuta käsitsi tehtavad toimingud automaatseks vastavalt järeldustele, mis on esitatud nõukogu andmekaitse ja teabevahetuse töörühma uurimuses, mis viidi läbi mõnedes liikmesriikides, ning kaaluma kava luua universaalne teabevahetuse formaat, et kiirendada õigustatud taotluste töötlemist; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles tõhususe parandamise eesmärgil uurima võimalust, kuidas olemasolevate vahendite rakendamiseks muuta käsitsi tehtavad toimingud automaatseks vastavalt järeldustele, mis on esitatud nõukogu andmekaitse ja teabevahetuse töörühma uurimuses, mis viidi läbi mõnedes liikmesriikides, ning kaaluma kava luua universaalne teabevahetuse formaat, et kiirendada õigustatud taotluste töötlemist;

| 5. | juhib tähelepanu asjaolule, et piiriülese õiguskaitsealase teabevahetuse eri vahendid, sealhulgas piiriülene juurdepääs liikmesriikide andmebaasidele, tekitavad killustatud ja ebaselge andmekaitsekorra, mis põhineb sageli väikseimal ühisel nimetajal ja on süsteemitu; kordab sellega seoses uuesti oma seisukohta, et esildatud andmekaitsedirektiiv tuleks võimalikult kiiresti vastu võtta; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu asjaolule, et piiriülese õiguskaitsealase teabevahetuse eri vahendid, sealhulgas piiriülene juurdepääs liikmesriikide andmebaasidele, tekitavad killustatud ja ebaselge andmekaitsekorra, mis põhineb sageli väikseimal ühisel nimetajal ja on süsteemitu; kordab sellega seoses uuesti oma seisukohta, et esildatud andmekaitsedirektiiv tuleks võimalikult kiiresti vastu võtta;

| 6. | palub komisjonil teabevahetussüsteemi tugevdamiseks ja parandamiseks võtta meetmeid, mille eesmärk on tugevdada tõhusat süsteemi, mis tagab ka andmekaitse, nagu nõutakse Euroopa andmekaitseinspektori arvamuses, kasutades selleks raamistikku, mis on ette nähtud ettepanekus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Europoli ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/371/JSK; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil teabevahetussüsteemi tugevdamiseks ja parandamiseks võtta meetmeid, mille eesmärk on tugevdada tõhusat süsteemi, mis tagab ka andmekaitse, nagu nõutakse Euroopa andmekaitseinspektori arvamuses, kasutades selleks raamistikku, mis on ette nähtud ettepanekus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Europoli ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/371/JSK;

| 7. | võtab teadmiseks, et üha suuremale liikmesriikide rühmale on Prümi otsus muutunud piiriülese politseikoostöö ja kuritegude uurimise tavapäraseks vahendiks; peab kahetsusväärseks, et mitmed liikmesriigid on kaua viivitanud Prümi otsuse rakendamisega; nõustub komisjoniga, et vahendi edasiarendamist ei tuleks kaaluda enne, kui on saavutatud selle täielik rakendamine; kutsub asjaomaseid liikmesriike üles Prümi otsuse täielikult ja nõuetekohaselt rakendama, nii et seda saaks maksimaalselt ära kasutada; |
| --- | --- |

7.

võtab teadmiseks, et üha suuremale liikmesriikide rühmale on Prümi otsus muutunud piiriülese politseikoostöö ja kuritegude uurimise tavapäraseks vahendiks; peab kahetsusväärseks, et mitmed liikmesriigid on kaua viivitanud Prümi otsuse rakendamisega; nõustub komisjoniga, et vahendi edasiarendamist ei tuleks kaaluda enne, kui on saavutatud selle täielik rakendamine; kutsub asjaomaseid liikmesriike üles Prümi otsuse täielikult ja nõuetekohaselt rakendama, nii et seda saaks maksimaalselt ära kasutada;

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et Prümi otsus võeti vastu endise kolmanda samba raames ning otsuse rakendamise suhtes puudub nõuetekohane demokraatlik järelevalve ja Euroopa Parlamendi kontroll; kutsub komisjoni üles esitama kiiresti ettepanekud, et viia endise kolmanda samba raames vastu võetud piiriülese politseikoostöö vahendid – nagu Prümi otsus ja Rootsi algatus – Lissaboni lepingu õigusraamistikku; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu sellele, et Prümi otsus võeti vastu endise kolmanda samba raames ning otsuse rakendamise suhtes puudub nõuetekohane demokraatlik järelevalve ja Euroopa Parlamendi kontroll; kutsub komisjoni üles esitama kiiresti ettepanekud, et viia endise kolmanda samba raames vastu võetud piiriülese politseikoostöö vahendid – nagu Prümi otsus ja Rootsi algatus – Lissaboni lepingu õigusraamistikku;

| 9. | tuletab meelde, et üleeuroopaline politseikoolitus aitab parandada politseiametite vastastikust usaldust ning tõhustab seeläbi teabevahetust ja piiriülest koostööd, mistõttu tuleb koolitust jätkata ja laiendada; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et üleeuroopaline politseikoolitus aitab parandada politseiametite vastastikust usaldust ning tõhustab seeläbi teabevahetust ja piiriülest koostööd, mistõttu tuleb koolitust jätkata ja laiendada;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 264 E, 13.9.2013, lk 1.

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/69 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/69

---

P7_TA(2013)0420

Kastipõhine diskrimineerimine

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon kastipõhise diskrimineerimise kohta (2013/2676(RSP))

(2016/C 181/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni kastipõhise diskrimineerimise kohta Indias (1), 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kohta Indias (2), 1. veebruari 2007. aasta resolutsiooni puutumatute inimõiguste olukorra kohta Indias (3) ja 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas ning mõju ELi strateegilisele inimõiguste poliitikale (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni kastipõhise diskrimineerimise kohta Indias (1), 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kohta Indias (2), 1. veebruari 2007. aasta resolutsiooni puutumatute inimõiguste olukorra kohta Indias (3) ja 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas ning mõju ELi strateegilisele inimõiguste poliitikale (4),

| — | võttes arvesse rahvusvahelisi inimõigustealaseid konventsioone, sh rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee XXIX üldist soovitust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelisi inimõigustealaseid konventsioone, sh rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee XXIX üldist soovitust,

| — | võttes arvesse inimõiguste nõukogu avaldatud ÜRO tööalase ja päritolulise diskrimineerimise tõhusa likvideerimise põhimõtete ja suuniste projekti (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste nõukogu avaldatud ÜRO tööalase ja päritolulise diskrimineerimise tõhusa likvideerimise põhimõtete ja suuniste projekti (5),

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku väljendatud tõsist muret kastipõhise diskrimineerimise pärast ning tema tähelepanekuid ja soovitusi selles valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku väljendatud tõsist muret kastipõhise diskrimineerimise pärast ning tema tähelepanekuid ja soovitusi selles valdkonnas,

| — | võttes arvesse ÜRO lepingute täitmise kontrolliorganite ja ÜRO erimenetluste volitatud esindajate hiljutisi soovitusi kastipõhise diskrimineerimise teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lepingute täitmise kontrolliorganite ja ÜRO erimenetluste volitatud esindajate hiljutisi soovitusi kastipõhise diskrimineerimise teemal,

| — | võttes arvesse rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse kaasaegsete vormidega tegeleva eriraportööri 24. mai 2011. aasta aruannet (6) ning samuti kastisüsteemi järgivates riikides läbiviidavate üldiste korrapäraste läbivaatamiste käigus esitatud aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja nendega seotud sallimatuse kaasaegsete vormidega tegeleva eriraportööri 24. mai 2011. aasta aruannet (6) ning samuti kastisüsteemi järgivates riikides läbiviidavate üldiste korrapäraste läbivaatamiste käigus esitatud aruandeid,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringut „Inimõigusi ja vaesust käsitlev ülevaade: ELi tegevus kastipõhise diskrimineerimise probleemile reageerimisel” („A human rights and poverty review: EU action in addressing caste-based discrimination”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringut „Inimõigusi ja vaesust käsitlev ülevaade: ELi tegevus kastipõhise diskrimineerimise probleemile reageerimisel” („A human rights and poverty review: EU action in addressing caste-based discrimination”),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud suulist küsimust kastipõhise diskrimineerimise kohta (O-000091/2013 – B7-0507/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud suulist küsimust kastipõhise diskrimineerimise kohta (O-000091/2013 – B7-0507/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et kastisüsteem tuleneb sotsiaal-religioossest taustast, näiteks Aasias, kus kastisüsteemi mittekuuluvaid inimesi peetakse loomult ebapuhtaks või puutumatuks, kuid lisaks on tegemist päritolu ja elukutse alusel ettemääratud positsioonipõhistesse rühmadesse kihistumise jäiga sotsiaalse süsteemiga; arvestades, et ÜRO eelistatud hõlmavama terminiga „tööalane ja päritoluline diskrimineerimine” tähistatakse diskrimineerimise vormi, mis on keelatud selliste rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate õigusaktidega nagu inimõiguste ülddeklaratsioon, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, rahvusvaheline konventsioon rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, lapse õiguste konventsioon ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioon nr 111; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kastisüsteem tuleneb sotsiaal-religioossest taustast, näiteks Aasias, kus kastisüsteemi mittekuuluvaid inimesi peetakse loomult ebapuhtaks või puutumatuks, kuid lisaks on tegemist päritolu ja elukutse alusel ettemääratud positsioonipõhistesse rühmadesse kihistumise jäiga sotsiaalse süsteemiga; arvestades, et ÜRO eelistatud hõlmavama terminiga „tööalane ja päritoluline diskrimineerimine” tähistatakse diskrimineerimise vormi, mis on keelatud selliste rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate õigusaktidega nagu inimõiguste ülddeklaratsioon, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, rahvusvaheline konventsioon rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, lapse õiguste konventsioon ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioon nr 111;

| B. | arvestades, et juunis 2011 rõhutas rassismiga tegelev ÜRO eriraportöör Githu Muigai, kui oluline on vältida diskrimineerimise eri ilmingute hierarhia tekitamist, isegi kui need ilmingud on ajaloolise, geograafilise ja kultuurilise tausta tõttu oma olemuselt ja ulatuselt erinevad (nagu roma kogukonnad Euroopas ja kastisüsteemi ohvrid Aafrikas, Aasias ja Lähis-Idas); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et juunis 2011 rõhutas rassismiga tegelev ÜRO eriraportöör Githu Muigai, kui oluline on vältida diskrimineerimise eri ilmingute hierarhia tekitamist, isegi kui need ilmingud on ajaloolise, geograafilise ja kultuurilise tausta tõttu oma olemuselt ja ulatuselt erinevad (nagu roma kogukonnad Euroopas ja kastisüsteemi ohvrid Aafrikas, Aasias ja Lähis-Idas);

| C. | arvestades, et hoolimata sellest, et mõnedes riikides, kus valitseb kastisüsteem, on valitsused võtnud meetmeid, et kehtestada kastipõhise diskrimineerimise ja puutumatuks tituleerimise vastu võitlemise erimeetmed ning tagada põhiseaduslik ja õiguslik kaitse, on kastipõhine diskrimineerimine endiselt laialt levinud ja mõjutab kogu maailmas püsivalt hinnanguliselt 260 miljonit inimest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hoolimata sellest, et mõnedes riikides, kus valitseb kastisüsteem, on valitsused võtnud meetmeid, et kehtestada kastipõhise diskrimineerimise ja puutumatuks tituleerimise vastu võitlemise erimeetmed ning tagada põhiseaduslik ja õiguslik kaitse, on kastipõhine diskrimineerimine endiselt laialt levinud ja mõjutab kogu maailmas püsivalt hinnanguliselt 260 miljonit inimest;

| D. | arvestades, et kastipõhist diskrimineerimist esineb paljudes riikides üle kogu maailma, kusjuures kõige rohkem elab selle ohvreid Lõuna-Aasias; arvestades sellegipoolest, et ka muudes piirkondades, sh Aafrikas, Lähis-Idas ja diasporaas, on palju kastipõhise diskrimineerimise ohvreid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kastipõhist diskrimineerimist esineb paljudes riikides üle kogu maailma, kusjuures kõige rohkem elab selle ohvreid Lõuna-Aasias; arvestades sellegipoolest, et ka muudes piirkondades, sh Aafrikas, Lähis-Idas ja diasporaas, on palju kastipõhise diskrimineerimise ohvreid;

| E. | arvestades, et õigusaktide ja poliitika rakendamata jätmine ning tõhusate õiguskaitsevahendite ja tulemuslikult toimivate riiklike institutsioonide, sh kohtusüsteemi ja politseijõudude puudumine on peamised põhjused, mis takistavad kastipõhise diskrimineerimise kaotamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et õigusaktide ja poliitika rakendamata jätmine ning tõhusate õiguskaitsevahendite ja tulemuslikult toimivate riiklike institutsioonide, sh kohtusüsteemi ja politseijõudude puudumine on peamised põhjused, mis takistavad kastipõhise diskrimineerimise kaotamist;

| F. | arvestades, et paljudes selle nähtusega kokkupuutuvates riikides ei kasutata liigitatud andmeid ega mõisteta vajadust võtta vastu sihipärased õigusaktid ja inimestele kastipõhise diskrimineerimise eest kaitset pakkuvad meetmed; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et paljudes selle nähtusega kokkupuutuvates riikides ei kasutata liigitatud andmeid ega mõisteta vajadust võtta vastu sihipärased õigusaktid ja inimestele kastipõhise diskrimineerimise eest kaitset pakkuvad meetmed;

| G. | arvestades, et valitsuste ja üha enam ka mõnede rahvusvaheliste agentuuride pingutustele vaatamata kannatavad mõned kastid jätkuvalt tõsise sotsiaalse tõrjutuse, vaesuse, vägivalla, eraldatuse ning füüsilise ja verbaalse väärkohtlemise all, mis tuleneb eelarvamustest ning puhtust ja rüvetamist käsitlevatest arusaamadest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et valitsuste ja üha enam ka mõnede rahvusvaheliste agentuuride pingutustele vaatamata kannatavad mõned kastid jätkuvalt tõsise sotsiaalse tõrjutuse, vaesuse, vägivalla, eraldatuse ning füüsilise ja verbaalse väärkohtlemise all, mis tuleneb eelarvamustest ning puhtust ja rüvetamist käsitlevatest arusaamadest;

| H. | arvestades, et puutumatusega seotud tavad on jätkuvalt laialt levinud ja võtavad kaasaegset kuju; arvestades, et selle all kannatavad kogukonnad puutuvad kokku poliitilises elus osalemise piirangutega ja tõsise diskrimineerimisega tööturul; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et puutumatusega seotud tavad on jätkuvalt laialt levinud ja võtavad kaasaegset kuju; arvestades, et selle all kannatavad kogukonnad puutuvad kokku poliitilises elus osalemise piirangutega ja tõsise diskrimineerimisega tööturul;

| I. | arvestades, et mõnes riigis, näiteks Indias, on kohustuslike toetusmeetmete kehtestamine aidanud teatud määral kaasa puutumatute kaasamisele avalikus sektoris, kuid diskrimineerimisvastaste kaitsemeetmete puudumine tööturul ja erasektoris suurendab tõrjutust ja üha kasvavat ebavõrdsust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mõnes riigis, näiteks Indias, on kohustuslike toetusmeetmete kehtestamine aidanud teatud määral kaasa puutumatute kaasamisele avalikus sektoris, kuid diskrimineerimisvastaste kaitsemeetmete puudumine tööturul ja erasektoris suurendab tõrjutust ja üha kasvavat ebavõrdsust;

| J. | arvestades, et ILO hinnangul kuulub valdav enamus võlaorjuse ohvritest Lõuna-Aasias registreeritud kastidesse ja registreeritud hõimudesse; arvestades, et sunnitöö ja võlaorjus on eriti levinud põllumajandus-, kaevandus- ja rõivatööstussektorites, kus tarnitakse tooteid paljudele rahvusvahelistele ja Euroopa ettevõtetele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ILO hinnangul kuulub valdav enamus võlaorjuse ohvritest Lõuna-Aasias registreeritud kastidesse ja registreeritud hõimudesse; arvestades, et sunnitöö ja võlaorjus on eriti levinud põllumajandus-, kaevandus- ja rõivatööstussektorites, kus tarnitakse tooteid paljudele rahvusvahelistele ja Euroopa ettevõtetele;

| K. | arvestades, et tööalane mittediskrimineerimine on üks töötajate neljast põhiõigusest ning see on lisatud ka ettevõtluse rahvusvahelistesse suunistesse ja raamistikesse, nagu ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, OECD suunised ja sotsiaalse vastutuse suunised (ISO 26000), milles on kastipõhine diskrimineerimine diskrimineerimise tõsise vormina eraldi välja toodud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tööalane mittediskrimineerimine on üks töötajate neljast põhiõigusest ning see on lisatud ka ettevõtluse rahvusvahelistesse suunistesse ja raamistikesse, nagu ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, OECD suunised ja sotsiaalse vastutuse suunised (ISO 26000), milles on kastipõhine diskrimineerimine diskrimineerimise tõsise vormina eraldi välja toodud;

| L. | arvestades, et nende riikide valitsusi ja ametiasutusi, kus valitseb kastisüsteem, kutsutakse üles võtma teadmiseks ÜRO tööalase ja päritolulise diskrimineerimise tõhusa likvideerimise põhimõtete ja suuniste projekti ning võtma kõiki vajalikke meetmeid, et kõrvaldada ja ennetada kastipõhist diskrimineerimist, tegeleda rakendamisalaste vajakajäämistega nii föderaal-, riigi, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil ning rakendada, muuta või kehtestada eriõigusakte ja -meetmeid, eesmärgiga kaitsta ja edendada puutumatute ja muude kastisüsteemi tõttu kannatavate inimrühmade õigusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et nende riikide valitsusi ja ametiasutusi, kus valitseb kastisüsteem, kutsutakse üles võtma teadmiseks ÜRO tööalase ja päritolulise diskrimineerimise tõhusa likvideerimise põhimõtete ja suuniste projekti ning võtma kõiki vajalikke meetmeid, et kõrvaldada ja ennetada kastipõhist diskrimineerimist, tegeleda rakendamisalaste vajakajäämistega nii föderaal-, riigi, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil ning rakendada, muuta või kehtestada eriõigusakte ja -meetmeid, eesmärgiga kaitsta ja edendada puutumatute ja muude kastisüsteemi tõttu kannatavate inimrühmade õigusi;

| 1. | mõistab hukka jätkuvad inimõiguste rikkumised, mis pannakse toime kastihierarhia ja kastipõhise diskrimineerimise all kannatavate inimeste vastu, sh võrdsuse välistamise, juurdepääsu tõkestamise kohtusüsteemile ja tööhõivele, jätkuva segregatsiooni ja kastikuuluvusest tingitud piirangud seoses elementaarsete inimõiguste ja inimarenguga; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka jätkuvad inimõiguste rikkumised, mis pannakse toime kastihierarhia ja kastipõhise diskrimineerimise all kannatavate inimeste vastu, sh võrdsuse välistamise, juurdepääsu tõkestamise kohtusüsteemile ja tööhõivele, jätkuva segregatsiooni ja kastikuuluvusest tingitud piirangud seoses elementaarsete inimõiguste ja inimarenguga;

| 2. | on seisukohal, et isikutunnistusel ei tohiks olla mingisuguseid viiteid kastilisele kuuluvusele, sest see on vastuolus võrdõiguslikkuse ja sotsiaalse liikuvuse põhimõtetega; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et isikutunnistusel ei tohiks olla mingisuguseid viiteid kastilisele kuuluvusele, sest see on vastuolus võrdõiguslikkuse ja sotsiaalse liikuvuse põhimõtetega;

| 3. | peab rassismiga tegeleva ÜRO eriraportööri Githu Muigai rassismi käsitlevat aruannet kiiduväärseks ning rõhutab, et kõik kastipõhise diskrimineerimise ohvrid kogu maailmas peaksid saama võrdselt tähelepanu ja kaitset; rõhutab üldisemalt, et kõiki rassismi ja diskrimineerimise vorme tuleks käsitleda ühesuguse jõulisuse ja otsustavusega, sealhulgas Euroopas; |
| --- | --- |

3.

peab rassismiga tegeleva ÜRO eriraportööri Githu Muigai rassismi käsitlevat aruannet kiiduväärseks ning rõhutab, et kõik kastipõhise diskrimineerimise ohvrid kogu maailmas peaksid saama võrdselt tähelepanu ja kaitset; rõhutab üldisemalt, et kõiki rassismi ja diskrimineerimise vorme tuleks käsitleda ühesuguse jõulisuse ja otsustavusega, sealhulgas Euroopas;

| 4. | väljendab tõsist muret asjaolu pärast, et puutumatute ja nendega samaväärselt mõjutatud kogukondade sotsiaalse tõrjutuse tõttu on vaesuse määr nende elanikkonnarühmade seas väga kõrge ning nad on jäetud arenguprotsessist kõrvale või saavad sellest vähem kasu; rõhutab lisaks, et see takistab nende osalemist otsuste tegemisel ja juhtimises ning nende sisulist osalemist avalikus ja ühiskondlikus elus; |
| --- | --- |

4.

väljendab tõsist muret asjaolu pärast, et puutumatute ja nendega samaväärselt mõjutatud kogukondade sotsiaalse tõrjutuse tõttu on vaesuse määr nende elanikkonnarühmade seas väga kõrge ning nad on jäetud arenguprotsessist kõrvale või saavad sellest vähem kasu; rõhutab lisaks, et see takistab nende osalemist otsuste tegemisel ja juhtimises ning nende sisulist osalemist avalikus ja ühiskondlikus elus;

| 5. | on jätkuvalt mures selle pärast, et riikides, kus valitseb kastisüsteem (sh India), tuleb endiselt sageli ette teatatud ja teatamata jäetud hirmutegusid ja puutumatusega seotud tavasid, kusjuures puutumatute ja inimõiguste kastipõhiste rikkumiste muude ohvrite vastu suunatud kuritegude toimepanijad jäävad suures osas karistamata; tuletab meelde, et teatud riikides panevad sellist diskrimineerimist toime kõrgetel positsioonidel riigiametnikud; |
| --- | --- |

5.

on jätkuvalt mures selle pärast, et riikides, kus valitseb kastisüsteem (sh India), tuleb endiselt sageli ette teatatud ja teatamata jäetud hirmutegusid ja puutumatusega seotud tavasid, kusjuures puutumatute ja inimõiguste kastipõhiste rikkumiste muude ohvrite vastu suunatud kuritegude toimepanijad jäävad suures osas karistamata; tuletab meelde, et teatud riikides panevad sellist diskrimineerimist toime kõrgetel positsioonidel riigiametnikud;

| 6. | väljendab taas oma tõsist muret seoses asjaoluga, et puutumatute hulka ja teistesse samaväärselt mõjutatud kogukondadesse kuuluvate naiste vastu pannakse kastisüsteemi järgivates ühiskondades jätkuvalt toime vägivallategusid ning need naised ei anna sellest sageli teada, kuna kardavad oma isikliku turvalisuse pärast või pelgavad sotsiaalset tõrjutust; väljendab ühtlasi muret seoses kasti, soo ja usutunnistuse alusel toimuva mitmekordse ja läbipõimunud diskrimineerimisega, mille all kannatavad puutumatute hulka ja muudesse vähemuskogukondadesse kuuluvad naised ning mille tagajärjeks on sunniviisilised usuvahetused, röövimised, prostitutsioonile sundimine ja seksuaalne ärakasutamine valitsevatesse kastidesse kuuluvate isikute poolt; |
| --- | --- |

6.

väljendab taas oma tõsist muret seoses asjaoluga, et puutumatute hulka ja teistesse samaväärselt mõjutatud kogukondadesse kuuluvate naiste vastu pannakse kastisüsteemi järgivates ühiskondades jätkuvalt toime vägivallategusid ning need naised ei anna sellest sageli teada, kuna kardavad oma isikliku turvalisuse pärast või pelgavad sotsiaalset tõrjutust; väljendab ühtlasi muret seoses kasti, soo ja usutunnistuse alusel toimuva mitmekordse ja läbipõimunud diskrimineerimisega, mille all kannatavad puutumatute hulka ja muudesse vähemuskogukondadesse kuuluvad naised ning mille tagajärjeks on sunniviisilised usuvahetused, röövimised, prostitutsioonile sundimine ja seksuaalne ärakasutamine valitsevatesse kastidesse kuuluvate isikute poolt;

| 7. | rõhutab vajadust edendada kastipõhise diskrimineerimise all kannatavate inimestega tegelevate kodanikuühiskonna organisatsioonide ja inimõiguste kaitsjate tööd soodustavat keskkonda, et tagada nende turvalisus ja vältida nende töö takistamist, häbimärgistamist või piiramist; rõhutab, et selline keskkond peaks tähendama ka juurdepääsu rahastamisele, koostööd inimõigustega tegelevate ÜRO organitega ning akrediteerimist ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (Ecosoc) poolt; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust edendada kastipõhise diskrimineerimise all kannatavate inimestega tegelevate kodanikuühiskonna organisatsioonide ja inimõiguste kaitsjate tööd soodustavat keskkonda, et tagada nende turvalisus ja vältida nende töö takistamist, häbimärgistamist või piiramist; rõhutab, et selline keskkond peaks tähendama ka juurdepääsu rahastamisele, koostööd inimõigustega tegelevate ÜRO organitega ning akrediteerimist ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (Ecosoc) poolt;

| 8. | nõuab, et EL edendaks ÜRO tööalase ja päritolulise diskrimineerimise tõhusa likvideerimise põhimõtete ja suuniste projekti kui kastipõhise diskrimineerimise kaotamise suunavat raamistikku ning aitaks kaasa selle heakskiitmisele ÜRO inimõiguste nõukogus; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et EL edendaks ÜRO tööalase ja päritolulise diskrimineerimise tõhusa likvideerimise põhimõtete ja suuniste projekti kui kastipõhise diskrimineerimise kaotamise suunavat raamistikku ning aitaks kaasa selle heakskiitmisele ÜRO inimõiguste nõukogus;

| 9. | kutsub komisjoni üles käsitlema kastisüsteemi kui sotsiaalsest ja/või religioossest taustast lähtuvat diskrimineerimise erivormi, millega EL peab muude diskrimineerimise vormide, näiteks etnilisel kuuluvusel, rassil, päritolul, usutunnistusel, sool või seksuaalsel sättumusel põhineva diskrimineerimise vastu võitlemisel samuti tegelema; nõuab, et EL käsitleks kastipõhise diskrimineerimise all kannatavaid inimesi oma poliitikas ja programmides eraldi rühmana; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles käsitlema kastisüsteemi kui sotsiaalsest ja/või religioossest taustast lähtuvat diskrimineerimise erivormi, millega EL peab muude diskrimineerimise vormide, näiteks etnilisel kuuluvusel, rassil, päritolul, usutunnistusel, sool või seksuaalsel sättumusel põhineva diskrimineerimise vastu võitlemisel samuti tegelema; nõuab, et EL käsitleks kastipõhise diskrimineerimise all kannatavaid inimesi oma poliitikas ja programmides eraldi rühmana;

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjon ja Euroopa välisteenistus käsitleksid kastipõhise diskrimineerimise vastu võitlemist ELi õigusaktides, poliitikas ja programmdokumentides laiemalt ning võtaksid selle rakendamiseks vastu tegevussuunised; kutsub Euroopa välisteenistust üles parandama kontrolli- ja hindamismehhanisme, et hinnata tõhusalt ELi tegevuse mõju sellise diskrimineerimise all kannatavate inimeste olukorrale; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et komisjon ja Euroopa välisteenistus käsitleksid kastipõhise diskrimineerimise vastu võitlemist ELi õigusaktides, poliitikas ja programmdokumentides laiemalt ning võtaksid selle rakendamiseks vastu tegevussuunised; kutsub Euroopa välisteenistust üles parandama kontrolli- ja hindamismehhanisme, et hinnata tõhusalt ELi tegevuse mõju sellise diskrimineerimise all kannatavate inimeste olukorrale;

| 11. | soovitab ELil hinnata süstemaatiliselt kaubandus- ja/või investeerimislepingute mõju kastipõhise diskrimineerimise all kannatavatele inimrühmadele ning arutada sellealaseid probleeme tööstussektori esindajate, riigiasutuste ja asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonidega; |
| --- | --- |

11.

soovitab ELil hinnata süstemaatiliselt kaubandus- ja/või investeerimislepingute mõju kastipõhise diskrimineerimise all kannatavatele inimrühmadele ning arutada sellealaseid probleeme tööstussektori esindajate, riigiasutuste ja asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonidega;

| 12. | nõuab kastipõhise diskrimineerimise käsitlemist inimõigustega seotud probleemina ELi edasises inimõiguste poliitikas, strateegiates ja tegevuskavades; |
| --- | --- |

12.

nõuab kastipõhise diskrimineerimise käsitlemist inimõigustega seotud probleemina ELi edasises inimõiguste poliitikas, strateegiates ja tegevuskavades;

| 13. | palub komisjonil toetada rohkem selliseid arenguprojekte, mille abil võideldakse kastipõhise diskrimineerimise kui vaesust süvendava tõsise inimõiguste rikkumise vastu, ning võtta seda diskrimineerimise vormi arvesse kõikides projektides, milles keskendutakse haridusele, naistele, õiguskaitse kättesaadavusele, poliitilisele osalemisele ja tööhõivele asjaomastes riikides; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil toetada rohkem selliseid arenguprojekte, mille abil võideldakse kastipõhise diskrimineerimise kui vaesust süvendava tõsise inimõiguste rikkumise vastu, ning võtta seda diskrimineerimise vormi arvesse kõikides projektides, milles keskendutakse haridusele, naistele, õiguskaitse kättesaadavusele, poliitilisele osalemisele ja tööhõivele asjaomastes riikides;

| 14. | palub komisjonil töötada välja kastisüsteemi probleemi arvestav lähenemisviis, rakendada seda humanitaarkriiside ajal ning tagada humanitaarabi jõudmine kõigi tõrjutud rühmadeni, sh kastipõhise diskrimineerimise all kannatavate inimesteni; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil töötada välja kastisüsteemi probleemi arvestav lähenemisviis, rakendada seda humanitaarkriiside ajal ning tagada humanitaarabi jõudmine kõigi tõrjutud rühmadeni, sh kastipõhise diskrimineerimise all kannatavate inimesteni;

| 15. | nõuab, et EL tõstataks kastipõhise diskrimineerimise küsimuse kõige kõrgemal tasemel ning arutaks seda asjakohaste riikide valitsustega kahepoolsetel tippkohtumistel ja muudel rahvusvahelistel kohtumistel; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et EL tõstataks kastipõhise diskrimineerimise küsimuse kõige kõrgemal tasemel ning arutaks seda asjakohaste riikide valitsustega kahepoolsetel tippkohtumistel ja muudel rahvusvahelistel kohtumistel;

| 16. | julgustab Euroopa välisteenistust tugevdama poliitika- ja inimõigustealast dialoogi ning edendama kastipõhise diskrimineerimise kaotamiseks ühiseid algatusi selliste riikide valitsustega nagu India, Nepal, Pakistan, Bangladesh ja Sri Lanka, kus kastisüsteemi järgivates kogukondades on endiselt kasutusel puutumatusega seotud tavad; ergutab Euroopa välisteenistust võitlema üldisemalt tööalase ja päritolulise diskrimineerimisega, mida esineb erinevates riikides, sealhulgas Jeemenis, Mauritaanias, Nigeerias, Senegalis ja Somaalias; tuletab meelde, et kastipõhine diskrimineerimine on jäänud ära märkimata paljude nende riikidega sõlmitud lepingutes; |
| --- | --- |

16.

julgustab Euroopa välisteenistust tugevdama poliitika- ja inimõigustealast dialoogi ning edendama kastipõhise diskrimineerimise kaotamiseks ühiseid algatusi selliste riikide valitsustega nagu India, Nepal, Pakistan, Bangladesh ja Sri Lanka, kus kastisüsteemi järgivates kogukondades on endiselt kasutusel puutumatusega seotud tavad; ergutab Euroopa välisteenistust võitlema üldisemalt tööalase ja päritolulise diskrimineerimisega, mida esineb erinevates riikides, sealhulgas Jeemenis, Mauritaanias, Nigeerias, Senegalis ja Somaalias; tuletab meelde, et kastipõhine diskrimineerimine on jäänud ära märkimata paljude nende riikidega sõlmitud lepingutes;

| 17. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles lisama asjakohastel juhtudel nn kastipõhise diskrimineerimise klausli kõikidesse kaubandus- ja assotsieerimislepingutesse; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles lisama asjakohastel juhtudel nn kastipõhise diskrimineerimise klausli kõikidesse kaubandus- ja assotsieerimislepingutesse;

| 18. | soovitab ELil edendada ärisuhetes nende riikidega, kus esineb kastipõhist diskrimineerimist, mittediskrimineerivat ja kaasavat poliitikat ja menetlusi, sealhulgas puutumatuid ja muid samaväärse diskrimineerimise all kannatavaid inimrühmi arvestavaid toetusmeetmeid nii tööturul kui ka erasektoris; |
| --- | --- |

18.

soovitab ELil edendada ärisuhetes nende riikidega, kus esineb kastipõhist diskrimineerimist, mittediskrimineerivat ja kaasavat poliitikat ja menetlusi, sealhulgas puutumatuid ja muid samaväärse diskrimineerimise all kannatavaid inimrühmi arvestavaid toetusmeetmeid nii tööturul kui ka erasektoris;

| 19. | nõuab, et EL soodustaks kastipõhise diskrimineerimise küsimuses korrapärast ja laiapõhjalist konsulteerimist kodanikuühiskonnaga ja eraldaks kodanikuühiskonna organisatsioonidele kastipõhise diskrimineerimisega võitlemiseks piisavad vahendid; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et EL soodustaks kastipõhise diskrimineerimise küsimuses korrapärast ja laiapõhjalist konsulteerimist kodanikuühiskonnaga ja eraldaks kodanikuühiskonna organisatsioonidele kastipõhise diskrimineerimisega võitlemiseks piisavad vahendid;

| 20. | nõuab, et EL edendaks kastiküsimusi arvesse võtvat 2015. aasta järgset arengukava, mille keskne ja mõõdetav eesmärk oleks kastisüsteemi põhjustatud või toonitatud ebavõrdsuse vähendamine ning millega tagataks kastipõhise diskrimineerimise käsitlemine selgesõnaliselt ühe kõige olulisema vaesustpõhjustava struktuurilise teguri ja struktuurilise ebavõrdsuse algpõhjusena; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et EL edendaks kastiküsimusi arvesse võtvat 2015. aasta järgset arengukava, mille keskne ja mõõdetav eesmärk oleks kastisüsteemi põhjustatud või toonitatud ebavõrdsuse vähendamine ning millega tagataks kastipõhise diskrimineerimise käsitlemine selgesõnaliselt ühe kõige olulisema vaesustpõhjustava struktuurilise teguri ja struktuurilise ebavõrdsuse algpõhjusena;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile ja ÜRO inimõiguste nõukogule. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile ja ÜRO inimõiguste nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0512.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0031.

(3)  ELT C 250 E, 25.10.2007, lk 87.

(4)  ELT C 258 E, 7.9.2013, lk 8.

(5)  A/HRC/11/CRP.3.

(6)  A/HRC/17/40.

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/73 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/73

---

P7_TA(2013)0421

Petitsioonikomisjoni 2012. aasta tegevuse aruanne

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2012. aasta tegevuse kohta (2013/2013(INI))

(2016/C 181/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 10 ja 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 10 ja 11,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 24, 227, 228, 258 ja 260, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 24, 227, 228, 258 ja 260,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 202 lõiget 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 202 lõiget 8,

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A7-0299/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A7-0299/2013),

| A. | arvestades, et vastavalt aluslepingu protokollile nr 30 on Euroopa Liidu põhiõiguste harta Lissaboni lepingu jõustumise tõttu muutunud õiguslikult siduvaks; arvestades, et sama lepinguga luuakse õiguslik alus Euroopa kodanikualgatuse kasutuselevõtule ja ELi ühinemisele Euroopa inimõiguste konventsiooniga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vastavalt aluslepingu protokollile nr 30 on Euroopa Liidu põhiõiguste harta Lissaboni lepingu jõustumise tõttu muutunud õiguslikult siduvaks; arvestades, et sama lepinguga luuakse õiguslik alus Euroopa kodanikualgatuse kasutuselevõtule ja ELi ühinemisele Euroopa inimõiguste konventsiooniga;

| B. | arvestades, et petitsioonikomisjoni ülesanne on pidevalt analüüsida ja võimaluse korral suurendada oma osa eeskätt selliste demokraatia põhimõtete arendamises nagu kodanike osaluse suurendamine ELi otsustusprotsessis, läbipaistvuse ja aruandluse parandamine; arvestades, et oma tavapärases tegevuses teeb petitsioonikomisjon tihedat koostööd liikmesriikide, komisjoni, Euroopa Ombudsmani ja teiste organitega, et tagada ELi õiguse mõtte ja sätte täielik järgimine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et petitsioonikomisjoni ülesanne on pidevalt analüüsida ja võimaluse korral suurendada oma osa eeskätt selliste demokraatia põhimõtete arendamises nagu kodanike osaluse suurendamine ELi otsustusprotsessis, läbipaistvuse ja aruandluse parandamine; arvestades, et oma tavapärases tegevuses teeb petitsioonikomisjon tihedat koostööd liikmesriikide, komisjoni, Euroopa Ombudsmani ja teiste organitega, et tagada ELi õiguse mõtte ja sätte täielik järgimine;

| C. | arvestades, et petitsioonikomisjon registreeris 2012. aastal 1 986 petitsiooni, millest enamik käsitles põhiõiguste, keskkonna, siseturu ning majandus- ja sotsiaalkriisi küsimusi; arvestades, et 1 406 petitsiooni tunnistati vastuvõetavaks ja nendest 853 edastati vastavalt aluslepingu artiklitele 258 ja 260 komisjonile edasiseks uurimiseks ning 580 petitsiooni tunnistati vastuvõetamatuks; arvestades, et vähemalt viies 2012. aastal esitatud petitsioonis tõstatatud teema kohta esitati Euroopa Kohtule hagi vastavalt aluslepingu artiklitele 258 ja 260; arvestades, et Euroopa Kohtu 14. septembri 2011. aasta otsusega kohtuasjas T-308/07 sai selgeks, et õiguslik kontroll laieneb ka parlamendi menetlusotsustele petitsiooniasjades; arvestades, et käesolevas raportis sisalduva statistilise analüüsi kohaselt on kõige rohkem petitsioone seotud terve ELiga (27,3 %), järgnevad Hispaania (15,0 %), Saksamaa (12,5 %) ja Itaalia (8,6 %) juhtumid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et petitsioonikomisjon registreeris 2012. aastal 1 986 petitsiooni, millest enamik käsitles põhiõiguste, keskkonna, siseturu ning majandus- ja sotsiaalkriisi küsimusi; arvestades, et 1 406 petitsiooni tunnistati vastuvõetavaks ja nendest 853 edastati vastavalt aluslepingu artiklitele 258 ja 260 komisjonile edasiseks uurimiseks ning 580 petitsiooni tunnistati vastuvõetamatuks; arvestades, et vähemalt viies 2012. aastal esitatud petitsioonis tõstatatud teema kohta esitati Euroopa Kohtule hagi vastavalt aluslepingu artiklitele 258 ja 260; arvestades, et Euroopa Kohtu 14. septembri 2011. aasta otsusega kohtuasjas T-308/07 sai selgeks, et õiguslik kontroll laieneb ka parlamendi menetlusotsustele petitsiooniasjades; arvestades, et käesolevas raportis sisalduva statistilise analüüsi kohaselt on kõige rohkem petitsioone seotud terve ELiga (27,3 %), järgnevad Hispaania (15,0 %), Saksamaa (12,5 %) ja Itaalia (8,6 %) juhtumid;

| D. | arvestades, et petitsioonikomisjon osutas põhiõiguste valdkonnas 2012. aastal palju tähelepanu puuetega inimeste õigustele, laste õigustele, tarbijaõigustele, omandiõigusele, õigusele ilma diskrimineerimiseta vabalt liikuda, sõnavabaduse ja eraelu puutumatuse kaitsmisele ning õigusele pääseda juurde dokumentidele ja teabele ning poliitilise ühinemisvabaduse ja ametiühinguvabaduse õigustele; arvestades, et majanduskriisi olukord on kaasa toonud mitmeid sotsiaalprobleemide, näiteks eluaseme, tööhõive ja pangandussektoris hoiustajate suhtes toime pandud pettustega seotud petitsioone; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et petitsioonikomisjon osutas põhiõiguste valdkonnas 2012. aastal palju tähelepanu puuetega inimeste õigustele, laste õigustele, tarbijaõigustele, omandiõigusele, õigusele ilma diskrimineerimiseta vabalt liikuda, sõnavabaduse ja eraelu puutumatuse kaitsmisele ning õigusele pääseda juurde dokumentidele ja teabele ning poliitilise ühinemisvabaduse ja ametiühinguvabaduse õigustele; arvestades, et majanduskriisi olukord on kaasa toonud mitmeid sotsiaalprobleemide, näiteks eluaseme, tööhõive ja pangandussektoris hoiustajate suhtes toime pandud pettustega seotud petitsioone;

| E. | arvestades, et kodanike esitatud petitsioonidest nähtus, et kodanikke diskrimineeritakse jätkuvalt puude, vähemus- või teatavasse rahvusrühma kuulumise, soo, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kodanike esitatud petitsioonidest nähtus, et kodanikke diskrimineeritakse jätkuvalt puude, vähemus- või teatavasse rahvusrühma kuulumise, soo, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu;

| F. | arvestades, et ELi diskrimineerimisega võitlemise algatused, nagu romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi 2011. aasta raamistik, tuleb kiiresti liita riiklikesse strateegiatesse ning neid tuleb muutuva majandusliku ja sotsiaalse olukorra valguses pidevalt läbi vaadata ja jälgida; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi diskrimineerimisega võitlemise algatused, nagu romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi 2011. aasta raamistik, tuleb kiiresti liita riiklikesse strateegiatesse ning neid tuleb muutuva majandusliku ja sotsiaalse olukorra valguses pidevalt läbi vaadata ja jälgida;

| G. | arvestades, et keskkonnakaitsega seoses ei ole kuidagi võimalik alahinnata reostusest ja keskkonna väärkasutusest tekkivaid ohte, mis ähvardavad bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteeme ning rahvatervist ning on kõik pikaajalised ja sageli eluohtlikud; arvestades, et seoses bioloogilise mitmekesisusega ei ole mõningates liikmesriikides veel kindlaks määratud Natura 2000 kaitsealade miinimumarvu ega nende tõhusat kaitset täielikult rakendatud; arvestades võitlust reostuse ja kliimamuutuste vastu; arvestades, et petitsioonikomisjon osutas 2012. aastal palju tähelepanu jäätmeid ja vett käsitlevate õigusaktide rakendamisele ning projektide ja tegevuste keskkonnale ja rahvatervisele avaldatava mõju hindamisele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et keskkonnakaitsega seoses ei ole kuidagi võimalik alahinnata reostusest ja keskkonna väärkasutusest tekkivaid ohte, mis ähvardavad bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteeme ning rahvatervist ning on kõik pikaajalised ja sageli eluohtlikud; arvestades, et seoses bioloogilise mitmekesisusega ei ole mõningates liikmesriikides veel kindlaks määratud Natura 2000 kaitsealade miinimumarvu ega nende tõhusat kaitset täielikult rakendatud; arvestades võitlust reostuse ja kliimamuutuste vastu; arvestades, et petitsioonikomisjon osutas 2012. aastal palju tähelepanu jäätmeid ja vett käsitlevate õigusaktide rakendamisele ning projektide ja tegevuste keskkonnale ja rahvatervisele avaldatava mõju hindamisele;

| H. | arvestades, et loodusvarasid on vaja kaitsta, et vältida ohte planeedi tulevikule; arvestades, kui tähtis on järgida ettevaatuspõhimõtet tehnoloogiauuendustes, nagu GMOd ja nanotehnoloogia; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et loodusvarasid on vaja kaitsta, et vältida ohte planeedi tulevikule; arvestades, kui tähtis on järgida ettevaatuspõhimõtet tehnoloogiauuendustes, nagu GMOd ja nanotehnoloogia;

| I. | arvestades, et teabekogumiskülastusel Itaalias rõhutati seoses jäätmekäitluse küsimusega, et kõikidel osalevatel Itaalia ametiasutustel on vaja kiiresti leida jätkusuutlik lahendus Rooma provintsi jäätmekäitlusvajadusele, mis tagab kodanike tervise ja väärikuse austamise; arvestades, et vaatamata hädaolukorra lõppemisele Napoli linnas on endiselt lahenduseta paljud probleemid seoses ühtse lähenemisviisiga jäätmekäitlusele Campania piirkonnas, mille aluseks on direktiivis 2008/98/EÜ (jäätmete raamdirektiiv) sätestatud hierarhia ja Euroopa Liidu Kohtu 2010. aasta märtsi otsus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et teabekogumiskülastusel Itaalias rõhutati seoses jäätmekäitluse küsimusega, et kõikidel osalevatel Itaalia ametiasutustel on vaja kiiresti leida jätkusuutlik lahendus Rooma provintsi jäätmekäitlusvajadusele, mis tagab kodanike tervise ja väärikuse austamise; arvestades, et vaatamata hädaolukorra lõppemisele Napoli linnas on endiselt lahenduseta paljud probleemid seoses ühtse lähenemisviisiga jäätmekäitlusele Campania piirkonnas, mille aluseks on direktiivis 2008/98/EÜ (jäätmete raamdirektiiv) sätestatud hierarhia ja Euroopa Liidu Kohtu 2010. aasta märtsi otsus;

| J. | arvestades, et kuigi komisjon saab ELi õigusaktide järgimist täielikult kontrollida üksnes pärast seda, kui riigi ametiasutused on teinud lõpliku otsuse, tuleb eelkõige keskkonnaküsimuste puhul võimalikult varajases etapis kontrollida, et kohalikud, piirkondlikud ja riigi ametiasutused kohaldaksid nõuetekohaselt kõiki asjakohaseid Euroopa Liidu õigusaktidega sätestatud menetlusnõudeid, lisaks tuleb kohaldada ettevaatuspõhimõtet; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kuigi komisjon saab ELi õigusaktide järgimist täielikult kontrollida üksnes pärast seda, kui riigi ametiasutused on teinud lõpliku otsuse, tuleb eelkõige keskkonnaküsimuste puhul võimalikult varajases etapis kontrollida, et kohalikud, piirkondlikud ja riigi ametiasutused kohaldaksid nõuetekohaselt kõiki asjakohaseid Euroopa Liidu õigusaktidega sätestatud menetlusnõudeid, lisaks tuleb kohaldada ettevaatuspõhimõtet;

| K. | arvestades, et petitsioonikomisjoni töö tulemusena on Euroopa Parlament tunnistanud vee avalikuks hüveks; arvestades, et Euroopa kodanikualgatus „Õigus veele” on esimene algatus, mis on jõudnud ühe miljoni Euroopa kodaniku allkirja lävendini; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et petitsioonikomisjoni töö tulemusena on Euroopa Parlament tunnistanud vee avalikuks hüveks; arvestades, et Euroopa kodanikualgatus „Õigus veele” on esimene algatus, mis on jõudnud ühe miljoni Euroopa kodaniku allkirja lävendini;

| L. | arvestades, et on oluline takistada bioloogilise mitmekesisuse edasist pöördumatut kadu, eriti Natura 2000 aladel; arvestades, et liikmesriigid on võtnud kohustuse tagada direktiivi 92/43/EMÜ (elupaikade direktiiv) ja direktiivi 79/409/EMÜ (linnudirektiiv) kohaste erikaitsealade kaitse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et on oluline takistada bioloogilise mitmekesisuse edasist pöördumatut kadu, eriti Natura 2000 aladel; arvestades, et liikmesriigid on võtnud kohustuse tagada direktiivi 92/43/EMÜ (elupaikade direktiiv) ja direktiivi 79/409/EMÜ (linnudirektiiv) kohaste erikaitsealade kaitse;

| M. | arvestades, et oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsioonis jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise terasetööstuse kohta, mis põhineb petitsioonil (1), pooldas parlament põhimõtet, et saastaja maksab; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsioonis jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise terasetööstuse kohta, mis põhineb petitsioonil (1), pooldas parlament põhimõtet, et saastaja maksab;

| N. | arvestades, et hoolimata institutsioonidevahelisest kokkuleppest parlamendi ja komisjoni vahel ei soovi komisjon anda keskkonnaõiguse rakendamise ja petitsioonidega seotud rikkumismenetluste käigus toimunud arutelude iseloomu ega langetatud otsuste kohta kohest teavet; arvestades, et selline olukord on väga murettekitav, kuna võib põhjustada meie ökosüsteemidele ja tervisele pöördumatut kahju ja hävingut; arvestades, et Euroopa institutsioonid peaksid andma rohkem teavet ja olema ELi kodanike jaoks läbipaistvamad; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et hoolimata institutsioonidevahelisest kokkuleppest parlamendi ja komisjoni vahel ei soovi komisjon anda keskkonnaõiguse rakendamise ja petitsioonidega seotud rikkumismenetluste käigus toimunud arutelude iseloomu ega langetatud otsuste kohta kohest teavet; arvestades, et selline olukord on väga murettekitav, kuna võib põhjustada meie ökosüsteemidele ja tervisele pöördumatut kahju ja hävingut; arvestades, et Euroopa institutsioonid peaksid andma rohkem teavet ja olema ELi kodanike jaoks läbipaistvamad;

| O. | arvestades, et 2013. aasta on kuulutatud Euroopa kodanike aastaks ning just ELi kodanikud ja elanikud üksikult ja koos oskavad hästi hinnata rakendatavate ELi õigusaktide mõjusust ning juhtida tähelepanu võimalikele puudustele, mis takistavad õigusaktide nõuetekohast rakendamist ja õiguste täielikku kasutamist; arvestades, et nõuetekohaselt tuleks arvesse võtta „Euroopa tarbijakaitse tegevuskava – suurem usaldus ja kiirem kasv” sisu; arvestades, et selle põhitingimus on kodanikele asjakohasel viisil teabe edastamine Euroopa seadusandluse kohta; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2013. aasta on kuulutatud Euroopa kodanike aastaks ning just ELi kodanikud ja elanikud üksikult ja koos oskavad hästi hinnata rakendatavate ELi õigusaktide mõjusust ning juhtida tähelepanu võimalikele puudustele, mis takistavad õigusaktide nõuetekohast rakendamist ja õiguste täielikku kasutamist; arvestades, et nõuetekohaselt tuleks arvesse võtta „Euroopa tarbijakaitse tegevuskava – suurem usaldus ja kiirem kasv” sisu; arvestades, et selle põhitingimus on kodanikele asjakohasel viisil teabe edastamine Euroopa seadusandluse kohta;

| P. | arvestades, et just sel põhjusel pühendas petitsioonikomisjon 2012. aasta palju aega ja jõupingutusi, et arutada Euroopa kodakondsuse tähendust, mis on küll lähedalt seotud täielikult vaba liikumise ja elamisega ELis, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu III osas, aga hõlmab ka palju teisi õigusi ja on kasulik kodanikele, kes ei lahku oma kodumaalt; arvestades, et petitsioonid annavad tunnistust sellest, et liidu kodanike ja elanike ees seisavad veel ikka laialdased ja käegakatsutavad takistused, mis ei võimalda neil teostada eelkõige oma piiriüleseid õigusi, ning et tegemist on olukorraga, millel on otsene ja igapäevane mõju tuhandete leibkondade elule ja heaolule; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et just sel põhjusel pühendas petitsioonikomisjon 2012. aasta palju aega ja jõupingutusi, et arutada Euroopa kodakondsuse tähendust, mis on küll lähedalt seotud täielikult vaba liikumise ja elamisega ELis, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu III osas, aga hõlmab ka palju teisi õigusi ja on kasulik kodanikele, kes ei lahku oma kodumaalt; arvestades, et petitsioonid annavad tunnistust sellest, et liidu kodanike ja elanike ees seisavad veel ikka laialdased ja käegakatsutavad takistused, mis ei võimalda neil teostada eelkõige oma piiriüleseid õigusi, ning et tegemist on olukorraga, millel on otsene ja igapäevane mõju tuhandete leibkondade elule ja heaolule;

| Q. | arvestades, et petitsioonimenetlus võib täiendada teisi kodanike käsutuses olevaid Euroopa vahendeid, nagu võimalus esitada kaebusi Euroopa Ombudsmanile või komisjonile; arvestades, et petitsioonikomisjon töötab käsikäes Euroopa Ombudsmaniga, Euroopa Parlamendi teiste komisjonidega, Euroopa organisatsioonide, agentuuride ja võrgustikega, nagu ka liikmesriikidega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et petitsioonimenetlus võib täiendada teisi kodanike käsutuses olevaid Euroopa vahendeid, nagu võimalus esitada kaebusi Euroopa Ombudsmanile või komisjonile; arvestades, et petitsioonikomisjon töötab käsikäes Euroopa Ombudsmaniga, Euroopa Parlamendi teiste komisjonidega, Euroopa organisatsioonide, agentuuride ja võrgustikega, nagu ka liikmesriikidega;

| R. | arvestades, et petitsioonimenetlus võiks ja peaks jääma täienduseks kodanike kasutuses olevatele muudele õiguskaitsemehhanismidele, nt kaebuse esitamine komisjonile või Euroopa Ombudsmanile; arvestades, et üks eriti oluline vahend, mida ELi kodanikud saavad kasutada kiire lahenduse leidmiseks probleemidele, mida tekitab siseturuõiguse väärkohaldamine avaliku sektori asutuste poolt, on SOLVIT ning selleks on nõutavad edusammud tarbijate ja tarbijaühenduste vaidluste lahendamise kollektiivhagides; arvestades, et ühtne veebiportaal „Kasuta oma õigusi” sisaldab tähtsat teavet kodanikele, kes soovivad esitada ELi õiguse nõuetekohast kohaldamist käsitlevad kaebusi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et petitsioonimenetlus võiks ja peaks jääma täienduseks kodanike kasutuses olevatele muudele õiguskaitsemehhanismidele, nt kaebuse esitamine komisjonile või Euroopa Ombudsmanile; arvestades, et üks eriti oluline vahend, mida ELi kodanikud saavad kasutada kiire lahenduse leidmiseks probleemidele, mida tekitab siseturuõiguse väärkohaldamine avaliku sektori asutuste poolt, on SOLVIT ning selleks on nõutavad edusammud tarbijate ja tarbijaühenduste vaidluste lahendamise kollektiivhagides; arvestades, et ühtne veebiportaal „Kasuta oma õigusi” sisaldab tähtsat teavet kodanikele, kes soovivad esitada ELi õiguse nõuetekohast kohaldamist käsitlevad kaebusi;

| S. | arvestades, et kõikidele ELi kodanikele ja elanikele aluslepinguga tagatud petitsiooniõiguse kohaldamisala ja töömeetodid erinevad teistest kodanikele kättesaadavatest õiguskaitsevahenditest, näiteks kaebuse esitamisest komisjonile või ombudsmanile; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kõikidele ELi kodanikele ja elanikele aluslepinguga tagatud petitsiooniõiguse kohaldamisala ja töömeetodid erinevad teistest kodanikele kättesaadavatest õiguskaitsevahenditest, näiteks kaebuse esitamisest komisjonile või ombudsmanile;

| T. | arvestades, et on vaja suurendada kodanike osalust Euroopa Liidu otsustusprotsessis, et tugevdada selle õiguspärasust ja vastutust; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et on vaja suurendada kodanike osalust Euroopa Liidu otsustusprotsessis, et tugevdada selle õiguspärasust ja vastutust;

| U. | arvestades, et osalusdemokraatia uus vahend – Euroopa kodanikualgatus – jõustus 1. aprillil 2012 ja selles registreeriti aasta jooksul kokku kuusteist algatust; arvestades, et Euroopa kodanikualgatuste mitmed algatajad on tõstatanud asjaomaseid küsimusi allkirjade tegelikul kogumisel esinenud tehniliste tõkete kohta; arvestades, et petitsioonikomisjon etendab edukate algatuste avalike kuulamiste korraldamisel peamist rolli; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et osalusdemokraatia uus vahend – Euroopa kodanikualgatus – jõustus 1. aprillil 2012 ja selles registreeriti aasta jooksul kokku kuusteist algatust; arvestades, et Euroopa kodanikualgatuste mitmed algatajad on tõstatanud asjaomaseid küsimusi allkirjade tegelikul kogumisel esinenud tehniliste tõkete kohta; arvestades, et petitsioonikomisjon etendab edukate algatuste avalike kuulamiste korraldamisel peamist rolli;

| V. | arvestades, et on selge, et ELi kodanikel puudub oma õiguste kohta selge ülesehitusega ja laialdaselt avaldatav teave ning teadlikkus; arvestades, et see on oluline takistus, mis ei võimalda olla aktiivne ELi kodanik; arvestades, et liikmesriigid peaksid sellega seoses oma teavitamis- ja selgitamiskohustusi ulatuslikumal viisil täitma; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et on selge, et ELi kodanikel puudub oma õiguste kohta selge ülesehitusega ja laialdaselt avaldatav teave ning teadlikkus; arvestades, et see on oluline takistus, mis ei võimalda olla aktiivne ELi kodanik; arvestades, et liikmesriigid peaksid sellega seoses oma teavitamis- ja selgitamiskohustusi ulatuslikumal viisil täitma;

| W. | arvestades, et Euroopa kodanikel ja elanikel on seaduslik õigus eeldada, et petitsioonikomisjonile esitatud küsimused leiavad Euroopa Liidu õigusraamistikus põhjendamatu viivituseta lahenduse, eriti aga seda, et petitsioonikomisjoni liikmed kaitsevad petitsiooni esitaja looduskeskkonda, tervist, liikumisvabadust, väärikust ning põhiõigusi ja -vabadusi; arvestades, et petitsioonikomisjoni töö tõhusust mõjutab oluliselt selle sekretariaadi tegevuse kiirus ja põhjalikkus ning seda on võimalik eelkõige petitsioonidele vastamise aegade optimeerimise ja nende hindamise menetluse süstematiseerimisega jätkuvalt parandada; arvestades, et igal aastal laekuvate petitsioonide üha suurenevat arvu silmas pidades tuleks sellele eesmärgile pühendada rohkem ressursse ja komisjoni koosolekuaega; arvestades, et petitsioonidele vastamise järjepidevus peab olema tagatud ka valimisperioodide vaheldudes ja sellega kaasneva töötajate vahetuse ajal; arvestades arvukaid petitsioone, mis on esitatud seoses Franco režiimi ohvrite ja Hispaanias röövitud lastega; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopa kodanikel ja elanikel on seaduslik õigus eeldada, et petitsioonikomisjonile esitatud küsimused leiavad Euroopa Liidu õigusraamistikus põhjendamatu viivituseta lahenduse, eriti aga seda, et petitsioonikomisjoni liikmed kaitsevad petitsiooni esitaja looduskeskkonda, tervist, liikumisvabadust, väärikust ning põhiõigusi ja -vabadusi; arvestades, et petitsioonikomisjoni töö tõhusust mõjutab oluliselt selle sekretariaadi tegevuse kiirus ja põhjalikkus ning seda on võimalik eelkõige petitsioonidele vastamise aegade optimeerimise ja nende hindamise menetluse süstematiseerimisega jätkuvalt parandada; arvestades, et igal aastal laekuvate petitsioonide üha suurenevat arvu silmas pidades tuleks sellele eesmärgile pühendada rohkem ressursse ja komisjoni koosolekuaega; arvestades, et petitsioonidele vastamise järjepidevus peab olema tagatud ka valimisperioodide vaheldudes ja sellega kaasneva töötajate vahetuse ajal; arvestades arvukaid petitsioone, mis on esitatud seoses Franco režiimi ohvrite ja Hispaanias röövitud lastega;

| X. | arvestades, et teatavad petitsioonid ei ole komisjoni, parlamendi, Euroopa Kohtu ja riigiasutuste vahel ikka veel lahendust leidnud, jättes petitsiooni esitajad ebakindlusse, milles ei paista ühtegi märki lahendusest; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et teatavad petitsioonid ei ole komisjoni, parlamendi, Euroopa Kohtu ja riigiasutuste vahel ikka veel lahendust leidnud, jättes petitsiooni esitajad ebakindlusse, milles ei paista ühtegi märki lahendusest;

| Y. | arvestades, et demokraatlike põhiõiguste ja Euroopa Liidu lepinguga kaitstud õigusriigi põhimõtete rikkumistega seotud petitsioonide arv on liikmesriikides märgatavalt suurenenud, mis näitab, et Euroopa kodanikud usaldavad oma põhiõiguste kaitsmisel üha rohkem ühenduse institutsioone; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et demokraatlike põhiõiguste ja Euroopa Liidu lepinguga kaitstud õigusriigi põhimõtete rikkumistega seotud petitsioonide arv on liikmesriikides märgatavalt suurenenud, mis näitab, et Euroopa kodanikud usaldavad oma põhiõiguste kaitsmisel üha rohkem ühenduse institutsioone;

| Z. | arvestades, et üksikisikud ja kohalikud kogukonnad, samuti vabatahtlikud ühendused ja äriühingud kui õigusaktide subjektid sobivad hästi hindama Euroopa õigusaktide tõhusust ning andma märku võimalikest lünkadest, mida tuleb analüüsida, et kindlustada ELi õiguse parem, ühtsem ja võrreldav rakendamine kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et üksikisikud ja kohalikud kogukonnad, samuti vabatahtlikud ühendused ja äriühingud kui õigusaktide subjektid sobivad hästi hindama Euroopa õigusaktide tõhusust ning andma märku võimalikest lünkadest, mida tuleb analüüsida, et kindlustada ELi õiguse parem, ühtsem ja võrreldav rakendamine kõigis liikmesriikides;

| 1. | märgib, et 2012. aastal Euroopa Liidu kodanikelt ja elanikelt saadud petitsioonides olid põhiteemadeks ELi õiguse väidetavad rikkumised põhiõiguste, keskkonna, siseturu ja omandiõiguse valdkonnas; on seisukohal, et petitsioonidest nähtub, et ELi õiguse ebatäieliku ülevõtmise või väärkohaldamise juhtumid on ikka veel sagedased ja laialdased; |
| --- | --- |

1.

märgib, et 2012. aastal Euroopa Liidu kodanikelt ja elanikelt saadud petitsioonides olid põhiteemadeks ELi õiguse väidetavad rikkumised põhiõiguste, keskkonna, siseturu ja omandiõiguse valdkonnas; on seisukohal, et petitsioonidest nähtub, et ELi õiguse ebatäieliku ülevõtmise või väärkohaldamise juhtumid on ikka veel sagedased ja laialdased;

| 2. | märgib, et esitatud petitsioonide põhiteemaks on jätkuvalt põhiõigused, mis on seotud eelkõige selliste küsimustega nagu puuetega isikute õigused, laste õigused, omandiõigus, vaba liikumise õigus koos sotsiaalkindlustusnõuete ülekantavusega ja ilma mis tahes vormis diskrimineerimiseta, sõnavabaduse ja eraelu puutumatuse kaitse, ühinemisvabadus ning õigus pääseda juurde dokumentidele ja teabele; kutsub liikmesriike üles neid aluslepingus sätestatud õigusi korrektselt rakendama ja austama ning palub komisjonil võtta vajalikud meetmed, mis kohustaksid neid õigusi mittejärgivaid liikmesriike kaotama erinevust siseriikliku õiguse ja ELi kodanike põhiõiguste vahel; on arvamusel, et erilise tähelepanu keskmes peaks olema õigus ajaloolisele mälule ning Franco režiimi ohvrite perede õigus tõele, õiglusele ja kahjude hüvitamisele ning Hispaanias röövitud laste õigus teada oma bioloogilist päritolu; |
| --- | --- |

2.

märgib, et esitatud petitsioonide põhiteemaks on jätkuvalt põhiõigused, mis on seotud eelkõige selliste küsimustega nagu puuetega isikute õigused, laste õigused, omandiõigus, vaba liikumise õigus koos sotsiaalkindlustusnõuete ülekantavusega ja ilma mis tahes vormis diskrimineerimiseta, sõnavabaduse ja eraelu puutumatuse kaitse, ühinemisvabadus ning õigus pääseda juurde dokumentidele ja teabele; kutsub liikmesriike üles neid aluslepingus sätestatud õigusi korrektselt rakendama ja austama ning palub komisjonil võtta vajalikud meetmed, mis kohustaksid neid õigusi mittejärgivaid liikmesriike kaotama erinevust siseriikliku õiguse ja ELi kodanike põhiõiguste vahel; on arvamusel, et erilise tähelepanu keskmes peaks olema õigus ajaloolisele mälule ning Franco režiimi ohvrite perede õigus tõele, õiglusele ja kahjude hüvitamisele ning Hispaanias röövitud laste õigus teada oma bioloogilist päritolu;

| 3. | leiab, et Euroopa Parlamendi veebisaidi kaudu ligipääsetav interaktiivne juhend võiks sarnaselt Euroopa Ombudsmani veebisaidiga arvuliselt vähendada nende petitsioonide esitamist, mis ei puuduta ELi tegevusvaldkonda; |
| --- | --- |

3.

leiab, et Euroopa Parlamendi veebisaidi kaudu ligipääsetav interaktiivne juhend võiks sarnaselt Euroopa Ombudsmani veebisaidiga arvuliselt vähendada nende petitsioonide esitamist, mis ei puuduta ELi tegevusvaldkonda;

| 4. | kinnitab petitsioonikomisjoni olulist rolli kohtuväliste lahenduste leidmisel kodanike jaoks ja tegeliku olukorra kaudu hindamisel, kuidas eurooplased suhtuvad Euroopa Liitu, mis omakorda lubab teha järeldusi selle kohta, kas Euroopa õigusaktid annavad soovitava tulemuse ja vastavad inimeste ootustele Euroopa Liidu suhtes; |
| --- | --- |

4.

kinnitab petitsioonikomisjoni olulist rolli kohtuväliste lahenduste leidmisel kodanike jaoks ja tegeliku olukorra kaudu hindamisel, kuidas eurooplased suhtuvad Euroopa Liitu, mis omakorda lubab teha järeldusi selle kohta, kas Euroopa õigusaktid annavad soovitava tulemuse ja vastavad inimeste ootustele Euroopa Liidu suhtes;

| 5. | kutsub petitsioonikomisjoni üles uurima Euroopa Liidu Kohtu ERT (Equal Rights Trust) kohtupraktika mõju petitsioonide vastuvõetavusele, mis tagab liidu kodanikele, isegi kui tegemist on puhtalt siseriikliku õigusega, kõrgema kaitsetaseme, kui siseriiklikud kohtuotsused mõjutavad ELi kodakondsusega seotud õiguste kasutamist; nõuab, et tuleks uurida, millised on liidu kodanike jaoks tegelikud takistused Euroopa Kohtu eelotsusetaotluste kaudu Euroopa õiguse usaldusväärse tõlgendamise saavutamisel riiklikes kohtutes käsitletavates kohtuasjades; |
| --- | --- |

5.

kutsub petitsioonikomisjoni üles uurima Euroopa Liidu Kohtu ERT (Equal Rights Trust) kohtupraktika mõju petitsioonide vastuvõetavusele, mis tagab liidu kodanikele, isegi kui tegemist on puhtalt siseriikliku õigusega, kõrgema kaitsetaseme, kui siseriiklikud kohtuotsused mõjutavad ELi kodakondsusega seotud õiguste kasutamist; nõuab, et tuleks uurida, millised on liidu kodanike jaoks tegelikud takistused Euroopa Kohtu eelotsusetaotluste kaudu Euroopa õiguse usaldusväärse tõlgendamise saavutamisel riiklikes kohtutes käsitletavates kohtuasjades;

| 6. | nõuab petitsioonikomisjoni töö parandamise käigus teabekogumismissioonide menetluse kasutuselevõttu, mis tagab ühelt poolt teabekogumismissiooni iga liikme õiguse esitada fakte enda seisukohast ja tagab teiselt poolt petitsioonikomisjoni igale liikmele õiguse osaleda petitsioonikomisjoni tehtavaid järeldusi silmas pidades otsuste vastuvõtmises; |
| --- | --- |

6.

nõuab petitsioonikomisjoni töö parandamise käigus teabekogumismissioonide menetluse kasutuselevõttu, mis tagab ühelt poolt teabekogumismissiooni iga liikme õiguse esitada fakte enda seisukohast ja tagab teiselt poolt petitsioonikomisjoni igale liikmele õiguse osaleda petitsioonikomisjoni tehtavaid järeldusi silmas pidades otsuste vastuvõtmises;

| 7. | on otsustanud muuta petitsioonimenetluse tõhusamaks, läbipaistvamaks, erapooletumaks ja petitsioonikomisjoni liikmete kaasotsustusõigust säilitades selliseks, et petitsioonid peaksid vastu kohtus vaidlustamisele; |
| --- | --- |

7.

on otsustanud muuta petitsioonimenetluse tõhusamaks, läbipaistvamaks, erapooletumaks ja petitsioonikomisjoni liikmete kaasotsustusõigust säilitades selliseks, et petitsioonid peaksid vastu kohtus vaidlustamisele;

| 8. | juhib tähelepanu kodanike jätkuvale diskrimineerimisele usu või veendumuste, puude, vähemusrühma kuulumise, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu; hoiatab, et eelkõige roma elanikkonna kaasamisel esineb kogu ELis jätkuvalt takistusi; palub komisjonil seetõttu edendada selles valdkonnas valitsustevahelist koostööd, tagada piisav rahastamine roma elanikkonna kaasamise riiklike strateegiate rakendamiseks ja jälgida aktiivselt, kas neid strateegiaid rakendatakse liikmesriikides tulemuslikult; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu kodanike jätkuvale diskrimineerimisele usu või veendumuste, puude, vähemusrühma kuulumise, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu; hoiatab, et eelkõige roma elanikkonna kaasamisel esineb kogu ELis jätkuvalt takistusi; palub komisjonil seetõttu edendada selles valdkonnas valitsustevahelist koostööd, tagada piisav rahastamine roma elanikkonna kaasamise riiklike strateegiate rakendamiseks ja jälgida aktiivselt, kas neid strateegiaid rakendatakse liikmesriikides tulemuslikult;

| 9. | palub komisjonil esitada seadusandlikud ettepanekud, et lahendada lõpuks probleemid, mis on seotud perekonnaseisu dokumentide ja nende mõju vastastikuse tunnustamisega liikmesriikide poolt ja austada seejuures subsidiaarsuse põhimõtte tähenduses eri liikmesriikide ühiskondlik-poliitilisi traditsioone; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil esitada seadusandlikud ettepanekud, et lahendada lõpuks probleemid, mis on seotud perekonnaseisu dokumentide ja nende mõju vastastikuse tunnustamisega liikmesriikide poolt ja austada seejuures subsidiaarsuse põhimõtte tähenduses eri liikmesriikide ühiskondlik-poliitilisi traditsioone;

| 10. | kordab oma varasemaid liikmesriikidele suunatud üleskutseid kindlustada kõikidele ELi kodanikele ja nende perekondadele vaba liikumine, diskrimineerimata neid seksuaalse sättumuse või kodakondsuse alusel; kordab oma üleskutset liikmesriikidele rakendada täielikult direktiivi 2004/38/EÜ artiklite 2 ja 3 alusel tagatud õigusi mitte ainult eri soost abikaasadele, vaid ka registreeritud partnerile, perekonnaliikmele või partnerile, kellega ELi kodanikul on tõendatud, stabiilne suhe, kaasa arvatud samasooliste paaride liikmed, vastastikuse tunnustamise, võrdsuse, mittediskrimineerimise, väärikuse ning era- ja perekonnaelu austamise põhimõtete alusel; kutsub sellega seoses komisjoni üles tagama direktiivi range kohaldamine ja vajaduse korral sellele eesmärgile vastav läbivaatamine ning rikkumismenetluse algatamine rikkumise toime pannud liikmesriikide suhtes; |
| --- | --- |

10.

kordab oma varasemaid liikmesriikidele suunatud üleskutseid kindlustada kõikidele ELi kodanikele ja nende perekondadele vaba liikumine, diskrimineerimata neid seksuaalse sättumuse või kodakondsuse alusel; kordab oma üleskutset liikmesriikidele rakendada täielikult direktiivi 2004/38/EÜ artiklite 2 ja 3 alusel tagatud õigusi mitte ainult eri soost abikaasadele, vaid ka registreeritud partnerile, perekonnaliikmele või partnerile, kellega ELi kodanikul on tõendatud, stabiilne suhe, kaasa arvatud samasooliste paaride liikmed, vastastikuse tunnustamise, võrdsuse, mittediskrimineerimise, väärikuse ning era- ja perekonnaelu austamise põhimõtete alusel; kutsub sellega seoses komisjoni üles tagama direktiivi range kohaldamine ja vajaduse korral sellele eesmärgile vastav läbivaatamine ning rikkumismenetluse algatamine rikkumise toime pannud liikmesriikide suhtes;

| 11. | märgib, et keskkond on jätkuvalt teiseks petitsioonide põhiteemaks, andes tunnistust sellest, et liikmesriikide riigiasutused ei täida sageli oma kohustust tagada bioloogilise mitmekesisuse, loodusvarade ja ökosüsteemide kaitse ning rahvatervise kõrgeim tase; juhib eriti tähelepanu paljudele petitsioonidele, milles käsitletakse jäätmemajandust, vett, tuumaenergia ja geenitehnoloogia võimalikke ohte, kaitsealuseid liike ning projektide ja tegevuste mõju hindamist keskkonnale ja rahvatervisele, nagu kildagaasi ekstraheerimine frakkimismeetodil; nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks keskkonnaalast ja kliimamuutuste vastu võitlemise alast õigusraamistikku, eelkõige selle nõuetekohast rakendamist; väljendab kahetsust, et mõned liikmesriigid ei ole pingutustest hoolimata suutnud leida jäätmemajandusega seotud probleemidele kestlikke lahendusi; |
| --- | --- |

11.

märgib, et keskkond on jätkuvalt teiseks petitsioonide põhiteemaks, andes tunnistust sellest, et liikmesriikide riigiasutused ei täida sageli oma kohustust tagada bioloogilise mitmekesisuse, loodusvarade ja ökosüsteemide kaitse ning rahvatervise kõrgeim tase; juhib eriti tähelepanu paljudele petitsioonidele, milles käsitletakse jäätmemajandust, vett, tuumaenergia ja geenitehnoloogia võimalikke ohte, kaitsealuseid liike ning projektide ja tegevuste mõju hindamist keskkonnale ja rahvatervisele, nagu kildagaasi ekstraheerimine frakkimismeetodil; nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks keskkonnaalast ja kliimamuutuste vastu võitlemise alast õigusraamistikku, eelkõige selle nõuetekohast rakendamist; väljendab kahetsust, et mõned liikmesriigid ei ole pingutustest hoolimata suutnud leida jäätmemajandusega seotud probleemidele kestlikke lahendusi;

| 12. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks asjakohased meetmed selleks, et liikmesriigid võtaksid vett arvesse ühise hüvena; on seisukohal, et biotehnoloogia ja nanotehnoloogia kasutamisel nendes toodetes, mis võivad tõsiselt kahjustada tarbijate tervist, tuleb rangelt järgida ettevaatuspõhimõtet; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks asjakohased meetmed selleks, et liikmesriigid võtaksid vett arvesse ühise hüvena; on seisukohal, et biotehnoloogia ja nanotehnoloogia kasutamisel nendes toodetes, mis võivad tõsiselt kahjustada tarbijate tervist, tuleb rangelt järgida ettevaatuspõhimõtet;

| 13. | ootab, et muudetud keskkonnamõjude hindamise direktiivi, millega vaadatakse läbi direktiiv 2011/92/EÜ, ei tugevdata üksnes sellega, et sätestatakse selgemad parameetrid, vaid eelkõige nii, et see liikmesriikides nõuetekohaselt rakendataks; |
| --- | --- |

13.

ootab, et muudetud keskkonnamõjude hindamise direktiivi, millega vaadatakse läbi direktiiv 2011/92/EÜ, ei tugevdata üksnes sellega, et sätestatakse selgemad parameetrid, vaid eelkõige nii, et see liikmesriikides nõuetekohaselt rakendataks;

| 14. | leiab, et kiireloomuliste petitsioonide jaoks on vaja välja töötada menetlused, mis võimaldavad viia teabekogumismissioone läbi ka Euroopa Parlamendi valimiste ajal tekkival pikal istungjärkudeta perioodil ja ka muudel juhtudel – kui petitsiooni olemus seda nõuab – istungjärkudeta ajal suvel (Damülsi näide, kus teabekogumismissiooni periood oli piiratud suvekuudega); |
| --- | --- |

14.

leiab, et kiireloomuliste petitsioonide jaoks on vaja välja töötada menetlused, mis võimaldavad viia teabekogumismissioone läbi ka Euroopa Parlamendi valimiste ajal tekkival pikal istungjärkudeta perioodil ja ka muudel juhtudel – kui petitsiooni olemus seda nõuab – istungjärkudeta ajal suvel (Damülsi näide, kus teabekogumismissiooni periood oli piiratud suvekuudega);

| 15. | tunneb heameelt erakorralise olukorra lõppemise üle Napoli linnas ja jäätmekäitlusega seotud uute algatuste üle ning ootab nõuetekohast tegelemist Campania piirkonnas endiselt püsivate probleemidega, eelkõige ühtse piirkondliku jäätmekäitlustehase abil vastavalt ELi jäätmete raamdirektiivi hierarhiale ja Euroopa Liidu Kohtu 2010. aasta otsusele; on endiselt tõsiselt mures jäätmekäitluse meetodi üle Lazio piirkonnas, eriti seoses Malagrotta prügila sulgemise järelmeetmetega; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt erakorralise olukorra lõppemise üle Napoli linnas ja jäätmekäitlusega seotud uute algatuste üle ning ootab nõuetekohast tegelemist Campania piirkonnas endiselt püsivate probleemidega, eelkõige ühtse piirkondliku jäätmekäitlustehase abil vastavalt ELi jäätmete raamdirektiivi hierarhiale ja Euroopa Liidu Kohtu 2010. aasta otsusele; on endiselt tõsiselt mures jäätmekäitluse meetodi üle Lazio piirkonnas, eriti seoses Malagrotta prügila sulgemise järelmeetmetega;

| 16. | märgib ka, et Euroopa Liidu kodanike vaba liikumine siseturul eelkõige eraisikute ja töötajatena, nagu Rumeenia ja Bulgaaria töötajate juhtum, kes puutuvad mõningate liikmesriikide tööturul endiselt kokku piirangutega, ning kaupade ja teenuste pakkujate ja tarbijatena on endiselt takistatud; juhib eelkõige tähelepanu sellele, et piiriülene õiguskoostöö ja selle tulemuslikkus on endiselt suurima tähtsusega; teeb üldise järelduse, et tugevdatud piiriülene koostöö ja ühtlustamine toovad kodanike õiguste kaitsmisele ja majanduse stimuleerimisele nähtavat kasu; |
| --- | --- |

16.

märgib ka, et Euroopa Liidu kodanike vaba liikumine siseturul eelkõige eraisikute ja töötajatena, nagu Rumeenia ja Bulgaaria töötajate juhtum, kes puutuvad mõningate liikmesriikide tööturul endiselt kokku piirangutega, ning kaupade ja teenuste pakkujate ja tarbijatena on endiselt takistatud; juhib eelkõige tähelepanu sellele, et piiriülene õiguskoostöö ja selle tulemuslikkus on endiselt suurima tähtsusega; teeb üldise järelduse, et tugevdatud piiriülene koostöö ja ühtlustamine toovad kodanike õiguste kaitsmisele ja majanduse stimuleerimisele nähtavat kasu;

| 17. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vajalikud meetmed selleks, et hõlbustada tarbijate juurdepääsu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale nõuetekohase turva- ja läbipaistvusgarantiiga, ning eelkõige tagada juurdepääs avaliku sektori organisatsioonide veebisaitidele; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vajalikud meetmed selleks, et hõlbustada tarbijate juurdepääsu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale nõuetekohase turva- ja läbipaistvusgarantiiga, ning eelkõige tagada juurdepääs avaliku sektori organisatsioonide veebisaitidele;

| 18. | juhib tähelepanu petitsioonikomisjoni jõupingutustele edastada paljude kodanike nõudmine sellise ELi õigusraamistiku järele, millega tagatakse loomade, sh lemmik- ja hulkuvate loomade heaolu parem kaitse ja heaolu parandamine; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu petitsioonikomisjoni jõupingutustele edastada paljude kodanike nõudmine sellise ELi õigusraamistiku järele, millega tagatakse loomade, sh lemmik- ja hulkuvate loomade heaolu parem kaitse ja heaolu parandamine;

| 19. | rõhutab, kui suurt tähtsust omab Hispaania rannikuseaduse töörühma loomine, mis võib sillutada teed tulevastele samalaadsetele algatustele; rõhutab, et töörühm on uurinud põhjalikult selle valdkonna petitsioone ja seaduse muutmist; kordab, kui tähtis on hoida selles küsimuses otsekontakte Hispaania ametiasutustega, ja rõhutab tungivat vajadust edasise tihedama koostöö järele, et saavutada parem tasakaal omandiõiguse ja selle sotsiaalse funktsiooni vahel ja leida paremaid lahendusi, kui keskkonnakaitse eesmärk eeldab sundvõõrandamist; väljendab muret seoses sellega, et Hispaania parlamendis vastu võetud uus rannikuseadus ei lahenda petitsioonide esitajate muresid ning samuti puuduvad edasised kavad Hispaania rannikualade keskkonna kaitseks; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, kui suurt tähtsust omab Hispaania rannikuseaduse töörühma loomine, mis võib sillutada teed tulevastele samalaadsetele algatustele; rõhutab, et töörühm on uurinud põhjalikult selle valdkonna petitsioone ja seaduse muutmist; kordab, kui tähtis on hoida selles küsimuses otsekontakte Hispaania ametiasutustega, ja rõhutab tungivat vajadust edasise tihedama koostöö järele, et saavutada parem tasakaal omandiõiguse ja selle sotsiaalse funktsiooni vahel ja leida paremaid lahendusi, kui keskkonnakaitse eesmärk eeldab sundvõõrandamist; väljendab muret seoses sellega, et Hispaania parlamendis vastu võetud uus rannikuseadus ei lahenda petitsioonide esitajate muresid ning samuti puuduvad edasised kavad Hispaania rannikualade keskkonna kaitseks;

| 20. | rõhutab vajadust reguleerida tulemuslikult ranniku kaitset, kuid märgib, et rannikuseadus ei ole kooskõlas selles taotletavate eesmärkidega, kuna see kahjustab ajaloopärandit ja traditsioonilist kogukonda, mõjutades negatiivselt rannikuäärsete väikeasulate elanikke, kes on alati elanud säästlikult kõrvuti mere ja mereökosüsteemidega; |
| --- | --- |

20.

rõhutab vajadust reguleerida tulemuslikult ranniku kaitset, kuid märgib, et rannikuseadus ei ole kooskõlas selles taotletavate eesmärkidega, kuna see kahjustab ajaloopärandit ja traditsioonilist kogukonda, mõjutades negatiivselt rannikuäärsete väikeasulate elanikke, kes on alati elanud säästlikult kõrvuti mere ja mereökosüsteemidega;

| 21. | väljendab heameelt petitsioonikomisjoni Berliini teabekogumiskülastuse järelduste üle, mis puudutavad noorte ja perekondade heaolu, eelkõige piiriüleste kinnipidamisjuhtude puhul; märgib siiski, et samalaadsete petitsioonide jätkuva saabumise põhjal on selge, et piiriüleste kinnipidamisjuhtude probleem on jätkuv, ning et petitsioonikomisjoni tähelepanu on juhitud sarnastele juhtumitele ka teistest liikmesriikidest, eeskätt Taanist; võtab lisaks teadmiseks, et Taani puhul on tegemist ka riigis elavate välismaalaste juhtumitega ja et need hõlmavad ka lapseröövijuhtumeid (ka välisriigist); |
| --- | --- |

21.

väljendab heameelt petitsioonikomisjoni Berliini teabekogumiskülastuse järelduste üle, mis puudutavad noorte ja perekondade heaolu, eelkõige piiriüleste kinnipidamisjuhtude puhul; märgib siiski, et samalaadsete petitsioonide jätkuva saabumise põhjal on selge, et piiriüleste kinnipidamisjuhtude probleem on jätkuv, ning et petitsioonikomisjoni tähelepanu on juhitud sarnastele juhtumitele ka teistest liikmesriikidest, eeskätt Taanist; võtab lisaks teadmiseks, et Taani puhul on tegemist ka riigis elavate välismaalaste juhtumitega ja et need hõlmavad ka lapseröövijuhtumeid (ka välisriigist);

| 22. | on seisukohal, et parem valitsemine ja tõhusamad õiguskaitsemehhanismid on otseselt seotud läbipaistvuse ja teabele juurdepääsuga vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et parem valitsemine ja tõhusamad õiguskaitsemehhanismid on otseselt seotud läbipaistvuse ja teabele juurdepääsuga vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001;

| 23. | on seisukohal, et oluline on parandada vastastikustel alustel põhinevat koostööd liikmesriikide parlamentide ja valitsustega, ühtlasi tuleb vajaduse korral ergutada liikmesriikide asutusi, et nad täiesti läbipaistvalt võtaksid üle ja rakendaksid ELi õigusakte; rõhutab komisjoni ja liikmesriikide koostöö olulisust ning väljendab rahulolematust asjaolu pärast, et teatavad liikmesriigid eiravad Euroopa keskkonnaalaste õigusaktide ülevõtmist ja rakendamist; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et oluline on parandada vastastikustel alustel põhinevat koostööd liikmesriikide parlamentide ja valitsustega, ühtlasi tuleb vajaduse korral ergutada liikmesriikide asutusi, et nad täiesti läbipaistvalt võtaksid üle ja rakendaksid ELi õigusakte; rõhutab komisjoni ja liikmesriikide koostöö olulisust ning väljendab rahulolematust asjaolu pärast, et teatavad liikmesriigid eiravad Euroopa keskkonnaalaste õigusaktide ülevõtmist ja rakendamist;

| 24. | juhib sellega seoses tähelepanu avalikku arvamust uurivale Eurobaromeetrile, mille järgi ainult 36 % ELi kodanikest peab end oma õigustest hästi informeerituks ja ainult 24 % arvab teadvat, mida teha, kui neid õigusi ei austata; rõhutab seetõttu kiiret vajadust parandada teabele juurdepääsu ja eristada selgemalt eri riiklike ja Euroopa institutsioonide ülesanded, et petitsioonid ja kaebused adresseeritaks õigetele organitele; |
| --- | --- |

24.

juhib sellega seoses tähelepanu avalikku arvamust uurivale Eurobaromeetrile, mille järgi ainult 36 % ELi kodanikest peab end oma õigustest hästi informeerituks ja ainult 24 % arvab teadvat, mida teha, kui neid õigusi ei austata; rõhutab seetõttu kiiret vajadust parandada teabele juurdepääsu ja eristada selgemalt eri riiklike ja Euroopa institutsioonide ülesanded, et petitsioonid ja kaebused adresseeritaks õigetele organitele;

| 25. | palub komisjonil tingimata muuta „Kasuta oma õigusi” veebiportaal kasutajasõbralikumaks ja tõsta ELi kodanike hulgas teadlikkust selle olemasolust; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil tingimata muuta „Kasuta oma õigusi” veebiportaal kasutajasõbralikumaks ja tõsta ELi kodanike hulgas teadlikkust selle olemasolust;

| 26. | on otsustanud luua 2013. aasta lõpuks praktilisema ja nähtavama petitsioonide veebiportaali, et soodustada juurdepääsu petitsioonimenetlusele ning anda petitsioonide, nende avaliku levitamise ja petitsioonimenetlusele interaktiivse lähenemisviisi ja muude õiguskaitsevahendite kohta vajalikku teavet; palub muuta õigus petitsioone esitada parlamendi veebisaidil rohkem nähtavamaks; |
| --- | --- |

26.

on otsustanud luua 2013. aasta lõpuks praktilisema ja nähtavama petitsioonide veebiportaali, et soodustada juurdepääsu petitsioonimenetlusele ning anda petitsioonide, nende avaliku levitamise ja petitsioonimenetlusele interaktiivse lähenemisviisi ja muude õiguskaitsevahendite kohta vajalikku teavet; palub muuta õigus petitsioone esitada parlamendi veebisaidil rohkem nähtavamaks;

| 27. | rõhutab, et petitsioonikomisjonil on teiste institutsioonide, organite ja vahendite, nagu Euroopa kodanikualgatuse, Euroopa Ombudsmani, komisjoni ja uurimiskomisjonide kõrval iseseisev ja selgelt määratletud roll iga üksikkodaniku kontaktpunktina; rõhutab ka, et petitsioonikomisjon peab jääma kontaktpunktiks kodanikele, kelle õigusi on väidetavalt rikutud; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et petitsioonikomisjonil on teiste institutsioonide, organite ja vahendite, nagu Euroopa kodanikualgatuse, Euroopa Ombudsmani, komisjoni ja uurimiskomisjonide kõrval iseseisev ja selgelt määratletud roll iga üksikkodaniku kontaktpunktina; rõhutab ka, et petitsioonikomisjon peab jääma kontaktpunktiks kodanikele, kelle õigusi on väidetavalt rikutud;

| 28. | väljendab heameelt petitsioonikomisjoni ja Euroopa Ombudsmani konstruktiivse koostöö üle, näiteks ombudsmani eriaruanne (Viini lennujaam), milles käsitleti keskkonnamõju hindamise direktiivi nõuetekohast kohaldamist; toetab ombudsmani tegevust seoses haldusomavoli juhtumitega ELi institutsioonide, organite, ametite ja asutuste tegevuses; ootab selle ülesande täitmise jätkamist täieliku sõltumatuse alusel, nagu seni tehtud; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt petitsioonikomisjoni ja Euroopa Ombudsmani konstruktiivse koostöö üle, näiteks ombudsmani eriaruanne (Viini lennujaam), milles käsitleti keskkonnamõju hindamise direktiivi nõuetekohast kohaldamist; toetab ombudsmani tegevust seoses haldusomavoli juhtumitega ELi institutsioonide, organite, ametite ja asutuste tegevuses; ootab selle ülesande täitmise jätkamist täieliku sõltumatuse alusel, nagu seni tehtud;

| 29. | kinnitab, et mitte kõigil ELi kodanikel ei ole laiendatud volitustega riiklikku ombudsmani, mistõttu ei ole kõikidel ELi kodanikel samu õiguskaitsevõimalusi; usub, et kui riiklik ombudsman oleks olemas igas liikmesriigis, toetaks Euroopa ombudsmanide võrgustik Euroopa ombudsmani oluliselt; |
| --- | --- |

29.

kinnitab, et mitte kõigil ELi kodanikel ei ole laiendatud volitustega riiklikku ombudsmani, mistõttu ei ole kõikidel ELi kodanikel samu õiguskaitsevõimalusi; usub, et kui riiklik ombudsman oleks olemas igas liikmesriigis, toetaks Euroopa ombudsmanide võrgustik Euroopa ombudsmani oluliselt;

| 30. | väljendab heameelt jätkuva koostöö üle komisjoniga ELi õiguse kohaldamist liikmesriikides käsitlevate petitsioonide läbivaatamisel; rõhutab aga, et petitsioonikomisjon eeldab, et teda hoitakse rikkumismenetluste arenguga hästi ja pidevalt kursis; palub komisjonil rikkumismenetluste läbiviimise puhul pöörata petitsioonidele ja kaebustele võrdset tähelepanu; palub ka, et komisjon annaks petitsioonikomisjonile andmed ja statistilise analüüsi kõigi kaebuste kohta, mida ta uurib; rõhutab, et petitsiooniõiguse igakülgne teostamine eeldab vajaduse korral kindlasti komisjoni põhjalikku analüüsi ja vastust, andes hinnangu mitte ainult vormi- või menetlusküsimustele, vaid ka asja tegelikule sisule; |
| --- | --- |

30.

väljendab heameelt jätkuva koostöö üle komisjoniga ELi õiguse kohaldamist liikmesriikides käsitlevate petitsioonide läbivaatamisel; rõhutab aga, et petitsioonikomisjon eeldab, et teda hoitakse rikkumismenetluste arenguga hästi ja pidevalt kursis; palub komisjonil rikkumismenetluste läbiviimise puhul pöörata petitsioonidele ja kaebustele võrdset tähelepanu; palub ka, et komisjon annaks petitsioonikomisjonile andmed ja statistilise analüüsi kõigi kaebuste kohta, mida ta uurib; rõhutab, et petitsiooniõiguse igakülgne teostamine eeldab vajaduse korral kindlasti komisjoni põhjalikku analüüsi ja vastust, andes hinnangu mitte ainult vormi- või menetlusküsimustele, vaid ka asja tegelikule sisule;

| 31. | toonitab, et võimalus kasutada institutsioonide valduses olevat teavet, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1049/2001, huvitab eelkõige ELi kodanikke, kes püüavad paremini mõista otsustamisprotsessi, eriti kui see puudutab keskkonnamõjuga projekte; on arvamusel, et komisjon saaks uurimisi ja rikkumistoimikuid puudutava teabe laiemalt kättesaadavaks teha, ilma et see ohustaks uurimiste eesmärki, ja et ülekaalukas avalik huvi võib olla küllaldane põhjus nendele toimikutele juurdepääsu andmiseks, eriti seoses juhtumitega, kus võivad olla kaalul põhiõigused, inimeste või loomade tervis ja keskkonna kaitsmine pöördumatu kahju eest või kui on käimas menetlus mõne vähemusrühma diskrimineerimise või inimväärikuse rikkumiste suhtes, eeldusel et ärisaladused ning kohtuasjade, konkurentsijuhtumite ja personalitoimikutega seotud tundlik teave on kaitstud; |
| --- | --- |

31.

toonitab, et võimalus kasutada institutsioonide valduses olevat teavet, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1049/2001, huvitab eelkõige ELi kodanikke, kes püüavad paremini mõista otsustamisprotsessi, eriti kui see puudutab keskkonnamõjuga projekte; on arvamusel, et komisjon saaks uurimisi ja rikkumistoimikuid puudutava teabe laiemalt kättesaadavaks teha, ilma et see ohustaks uurimiste eesmärki, ja et ülekaalukas avalik huvi võib olla küllaldane põhjus nendele toimikutele juurdepääsu andmiseks, eriti seoses juhtumitega, kus võivad olla kaalul põhiõigused, inimeste või loomade tervis ja keskkonna kaitsmine pöördumatu kahju eest või kui on käimas menetlus mõne vähemusrühma diskrimineerimise või inimväärikuse rikkumiste suhtes, eeldusel et ärisaladused ning kohtuasjade, konkurentsijuhtumite ja personalitoimikutega seotud tundlik teave on kaitstud;

| 32. | palub komisjonilt varajase koostöö käigus asjaomaste liikmesriikidega ettevaatlikku ja ennetavat lähenemisviisi projektide hindamisel, millel on võimalik negatiivne mõju keskkonnale või rahvatervisele; märgib, et juhtudel, kui on oodata pöördumatut kahju, on kaalutluste käigus võimalik kehtestada ettekirjutusi; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonilt varajase koostöö käigus asjaomaste liikmesriikidega ettevaatlikku ja ennetavat lähenemisviisi projektide hindamisel, millel on võimalik negatiivne mõju keskkonnale või rahvatervisele; märgib, et juhtudel, kui on oodata pöördumatut kahju, on kaalutluste käigus võimalik kehtestada ettekirjutusi;

| 33. | märgib siseturgu käsitlevate õigusaktide rakendamisega seotud probleemide lahendamisel eelkõige SOLVITi võrgustiku olulist panust; innustab edendama seda ELi vahendit selle tagamisega, et liikmesriigid annavad SOLVITi riiklikele keskustele piisaval arvul töötajaid; samuti tuleks arendada tarbijate ja tarbijaühenduste kollektiivhagisid vaidluste lahendamiseks; |
| --- | --- |

33.

märgib siseturgu käsitlevate õigusaktide rakendamisega seotud probleemide lahendamisel eelkõige SOLVITi võrgustiku olulist panust; innustab edendama seda ELi vahendit selle tagamisega, et liikmesriigid annavad SOLVITi riiklikele keskustele piisaval arvul töötajaid; samuti tuleks arendada tarbijate ja tarbijaühenduste kollektiivhagisid vaidluste lahendamiseks;

| 34. | rõhutab vastavalt õigusteenistuse 29. veebruari 2012. aasta arvamuses esitatud kinnitusele, et Euroopa Liidu institutsioonide tegevusvaldkond, nii nagu see on aluslepingutes sätestatud, on laiem kui lihtsalt liidu poolt kasutatavate volituste summa; võtab arvesse parlamendi õigusteenistuse seisukohta, et parlamendil on õigus vastu võtta sisemisi haldusotsuseid, mille eesmärk on kehtestada menetlus kodanikelt laekuvate petitsioonide käsitlemiseks; avaldab sellega seoses kahetsust, et parlamendi asjaomane teenistus ei ole suutnud järgida Euroopa Parlamendi 21. novembri 2012. aasta resolutsiooni petitsioonikomisjoni 2011. aasta tegevuse kohta (2); võtab lõpuks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 227 sätestatud tingimuste valguses arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsust (kohtuasi T-280/09), milles märgitakse, et petitsioon tuleb koostada piisavalt selgel ja täpsel viisil, et sellest õigesti aru saadaks; |
| --- | --- |

34.

rõhutab vastavalt õigusteenistuse 29. veebruari 2012. aasta arvamuses esitatud kinnitusele, et Euroopa Liidu institutsioonide tegevusvaldkond, nii nagu see on aluslepingutes sätestatud, on laiem kui lihtsalt liidu poolt kasutatavate volituste summa; võtab arvesse parlamendi õigusteenistuse seisukohta, et parlamendil on õigus vastu võtta sisemisi haldusotsuseid, mille eesmärk on kehtestada menetlus kodanikelt laekuvate petitsioonide käsitlemiseks; avaldab sellega seoses kahetsust, et parlamendi asjaomane teenistus ei ole suutnud järgida Euroopa Parlamendi 21. novembri 2012. aasta resolutsiooni petitsioonikomisjoni 2011. aasta tegevuse kohta (2); võtab lõpuks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 227 sätestatud tingimuste valguses arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsust (kohtuasi T-280/09), milles märgitakse, et petitsioon tuleb koostada piisavalt selgel ja täpsel viisil, et sellest õigesti aru saadaks;

| 35. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid ELi õigusaktid üle ja rakendaksid neid täieliku läbipaistvusega, ning leiab seda eesmärki silmas pidades, et komisjoni varajase koostöö vastastikune tugevdamine liikmesriikide parlamentide ja valitsustega on hädavajalik; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid ELi õigusaktid üle ja rakendaksid neid täieliku läbipaistvusega, ning leiab seda eesmärki silmas pidades, et komisjoni varajase koostöö vastastikune tugevdamine liikmesriikide parlamentide ja valitsustega on hädavajalik;

| 36. | taunib bürokraatlikke takistusi Euroopa kodanikualgatustes IT-toe puudumise näol; avaldab eriti kahetsust, et selline vahend kodanike käes muutub nii ühitamatuks liikmesriikide eri administratsioonide vahel ja erinevates toimimisprotsessides; |
| --- | --- |

36.

taunib bürokraatlikke takistusi Euroopa kodanikualgatustes IT-toe puudumise näol; avaldab eriti kahetsust, et selline vahend kodanike käes muutub nii ühitamatuks liikmesriikide eri administratsioonide vahel ja erinevates toimimisprotsessides;

| 37. | väljendab heameelt Euroopa kodanike aasta üle aastal 2013; kutsub kõiki Euroopa Liidu ja liikmesriikide institutsioone ja organeid üle parandama Euroopa kodanike ja elanike teenimist sellel aastal, võttes arvesse aluslepingutes sätestatud põhimõtteid ja käesolevas raportis toodud asjaolusid, ja neist laialdasemalt teavitama; |
| --- | --- |

37.

väljendab heameelt Euroopa kodanike aasta üle aastal 2013; kutsub kõiki Euroopa Liidu ja liikmesriikide institutsioone ja organeid üle parandama Euroopa kodanike ja elanike teenimist sellel aastal, võttes arvesse aluslepingutes sätestatud põhimõtteid ja käesolevas raportis toodud asjaolusid, ja neist laialdasemalt teavitama;

| 38. | märgib, et petitsioonimehhanism ei ole pelgalt teenus, vaid kõigi ELi kodanike ja elanike õigus; lubab muuta petitsioonimenetluse tõhusamaks, läbipaistvamaks, erapooletumaks ja petitsioonikomisjoni liikmete kaasotsustusõigust säilitades selliseks, et petitsioonid peaksid menetlusõiguse seisukohast vastu kohtus vaidlustamisele; |
| --- | --- |

38.

märgib, et petitsioonimehhanism ei ole pelgalt teenus, vaid kõigi ELi kodanike ja elanike õigus; lubab muuta petitsioonimenetluse tõhusamaks, läbipaistvamaks, erapooletumaks ja petitsioonikomisjoni liikmete kaasotsustusõigust säilitades selliseks, et petitsioonid peaksid menetlusõiguse seisukohast vastu kohtus vaidlustamisele;

| 39. | toonitab, et teabekogumiskülastuste oluline roll petitsioonimenetlustes ei seisne mitte üksnes parlamendi osalemisõiguses, vaid ka kohustuses petitsioonide esitajate ees; rõhutab uuesti, nii nagu juba märgiti petitsioonikomisjoni eelmises raportis, et külastuste ettevalmistamise, elluviimise ja hindamise kohta on vaja täpsemaid kirjalikke menetluseeskirju, millega ühelt poolt tagataks see, et teabekogumiskülastuse delegatsiooni kõigil liikmetel on õigus esitada faktid lähtudes oma seisukohast, ning teisest küljest see, et kõigil petitsioonikomisjoni liikmetel on võimalus osaleda petitsioonikomisjoni järelduste ja soovituste kohta otsuste tegemises; |
| --- | --- |

39.

toonitab, et teabekogumiskülastuste oluline roll petitsioonimenetlustes ei seisne mitte üksnes parlamendi osalemisõiguses, vaid ka kohustuses petitsioonide esitajate ees; rõhutab uuesti, nii nagu juba märgiti petitsioonikomisjoni eelmises raportis, et külastuste ettevalmistamise, elluviimise ja hindamise kohta on vaja täpsemaid kirjalikke menetluseeskirju, millega ühelt poolt tagataks see, et teabekogumiskülastuse delegatsiooni kõigil liikmetel on õigus esitada faktid lähtudes oma seisukohast, ning teisest küljest see, et kõigil petitsioonikomisjoni liikmetel on võimalus osaleda petitsioonikomisjoni järelduste ja soovituste kohta otsuste tegemises;

| 40. | palub parlamendi esimeeste konverentsil tugevdada petitsioonikomisjoni uurimisrolli; |
| --- | --- |

40.

palub parlamendi esimeeste konverentsil tugevdada petitsioonikomisjoni uurimisrolli;

| 41. | leiab, et avalike kuulamiste korraldamine on kasulik viis petitsioonide esitajate tõstatatud probleemide põhjalikuks uurimiseks; soovib juhtida tähelepanu näiteks avalikule kuulamisele, mis korraldati ebatraditsiooniliste energiaallikate uurimiseks ja kasutamiseks ja milles arvestati ELi kodanike poolt petitsioonides tõstatatud asjassepuutuvaid murettekitavaid küsimusi; tunnistab liikmesriikide õigust valida oma energiaallikate jaotus ja vajadust kogu ELi hõlmava parema kooskõlastamise järele ELi energiapoliitika kolme eesmärgi elluviimisel, milleks on konkurentsivõime, jätkusuutlikkus ja varustuskindlus; |
| --- | --- |

41.

leiab, et avalike kuulamiste korraldamine on kasulik viis petitsioonide esitajate tõstatatud probleemide põhjalikuks uurimiseks; soovib juhtida tähelepanu näiteks avalikule kuulamisele, mis korraldati ebatraditsiooniliste energiaallikate uurimiseks ja kasutamiseks ja milles arvestati ELi kodanike poolt petitsioonides tõstatatud asjassepuutuvaid murettekitavaid küsimusi; tunnistab liikmesriikide õigust valida oma energiaallikate jaotus ja vajadust kogu ELi hõlmava parema kooskõlastamise järele ELi energiapoliitika kolme eesmärgi elluviimisel, milleks on konkurentsivõime, jätkusuutlikkus ja varustuskindlus;

| 42. | ootab huviga avalike kuulamiste korraldamist Euroopa kodanikualgatuse edukate juhtumite kohta koos vastutavate parlamendikomisjonidega vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra artiklile 197a; kinnitab oma veendumust, et see uus vahend tugevdab liidu demokraatlikke institutsioone ja annab Euroopa kodakondsuse mõistele tähenduse; |
| --- | --- |

42.

ootab huviga avalike kuulamiste korraldamist Euroopa kodanikualgatuse edukate juhtumite kohta koos vastutavate parlamendikomisjonidega vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra artiklile 197a; kinnitab oma veendumust, et see uus vahend tugevdab liidu demokraatlikke institutsioone ja annab Euroopa kodakondsuse mõistele tähenduse;

| 43. | on sellele vaatamata mures Euroopa kodanikualgatuse praktilise kohaldamise esimestel kuudel ilmnenud bürokraatlike ja tehniliste tõkete üle, mis kodanikel on tekkinud; kutsub komisjoni seetõttu üles kaaluma tõsiselt määruse (EL) nr 211/2011 artiklis 22 ettenähtud läbivaatamise ettepoole toomist; |
| --- | --- |

43.

on sellele vaatamata mures Euroopa kodanikualgatuse praktilise kohaldamise esimestel kuudel ilmnenud bürokraatlike ja tehniliste tõkete üle, mis kodanikel on tekkinud; kutsub komisjoni seetõttu üles kaaluma tõsiselt määruse (EL) nr 211/2011 artiklis 22 ettenähtud läbivaatamise ettepoole toomist;

| 44. | rõhutab, et Euroopa kodanikualgatuste tegelik olukord on vaja korrapäraselt üle vaadata, eesmärgiga parandada menetlust ja anda võimalus tõhusate lahenduste leidmiseks mis tahes tõkete võimalikult kiireks kõrvaldamiseks menetluse igas etapis; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et Euroopa kodanikualgatuste tegelik olukord on vaja korrapäraselt üle vaadata, eesmärgiga parandada menetlust ja anda võimalus tõhusate lahenduste leidmiseks mis tahes tõkete võimalikult kiireks kõrvaldamiseks menetluse igas etapis;

| 45. | on seisukohal, et petitsioonikomisjoni rolli ja ülesandeid oleks võimalik kõige paremini täita ning selle nähtavust, tõhusust, aruandlust ja läbipaistvust suurendada juhul, kui parandatakse petitsioonikomisjoni võimalusi esitada Euroopa kodanikele olulisi küsimusi arutamiseks täiskogule ning suurendatakse komisjoni võimalusi kutsuda tunnistajaid, viia läbi uurimisi ja korraldada kuulamisi; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et petitsioonikomisjoni rolli ja ülesandeid oleks võimalik kõige paremini täita ning selle nähtavust, tõhusust, aruandlust ja läbipaistvust suurendada juhul, kui parandatakse petitsioonikomisjoni võimalusi esitada Euroopa kodanikele olulisi küsimusi arutamiseks täiskogule ning suurendatakse komisjoni võimalusi kutsuda tunnistajaid, viia läbi uurimisi ja korraldada kuulamisi;

| 46. | otsustab kindlalt uurida, millises ulatuses oleks asjakohane muuta kodukorda selle artikli 202 kohaseid teabekogumiskülastusi ja täiskogu resolutsioone puudutavate formaalsete nõuete rakendamiseks; |
| --- | --- |

46.

otsustab kindlalt uurida, millises ulatuses oleks asjakohane muuta kodukorda selle artikli 202 kohaseid teabekogumiskülastusi ja täiskogu resolutsioone puudutavate formaalsete nõuete rakendamiseks;

| 47. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning nende petitsioonikomisjonidele ja ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele organitele. |
| --- | --- |

47.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning nende petitsioonikomisjonidele ja ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele organitele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0510.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0445.

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/82 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/82

---

P7_TA(2013)0422

Hiljutised kristlastevastase vägivalla ja tagakiusamise juhtumid, eeskätt Maaloulas (Süüria) ja Peshāwaris (Pakistan), ning pastor Saeed Abedini (Iraan) juhtum

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon kristlaste vastu hiljuti toime pandud vägivallaaktide ja nende tagakiusamise kohta Maaloulas (Süüria) ja Peshāwaris (Pakistan) ning pastor Saeed Abedini juhtumi (Iraan) kohta (2013/2872(RSP))

(2016/C 181/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni tõsiste sündmuste kohta, mis ohustavad kristlike kogukondade ja teiste usukogukondade olemasolu (1), 21. jaanuari 2010. aasta resolutsiooni hiljutiste rünnakute kohta kristlike kogukondade vastu (2), 6. mai 2010. aasta resolutsiooni massiliste hirmutegude kohta Nigeerias Josis (3), 20. mai 2010. aasta resolutsiooni usuvabaduse kohta Pakistanis (4), 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Iraagi kohta – surmanuhtlus (eriti Tariq Azize juhtum) ja rünnakud kristlaste kogukondade vastu (5), 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni kristlaste olukorra ja usuvabaduse kohta (6), 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni Egiptuse ja Süüria ning sealsete kristlaste olukorra kohta (7), 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2011. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni tõsiste sündmuste kohta, mis ohustavad kristlike kogukondade ja teiste usukogukondade olemasolu (1), 21. jaanuari 2010. aasta resolutsiooni hiljutiste rünnakute kohta kristlike kogukondade vastu (2), 6. mai 2010. aasta resolutsiooni massiliste hirmutegude kohta Nigeerias Josis (3), 20. mai 2010. aasta resolutsiooni usuvabaduse kohta Pakistanis (4), 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Iraagi kohta – surmanuhtlus (eriti Tariq Azize juhtum) ja rünnakud kristlaste kogukondade vastu (5), 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni kristlaste olukorra ja usuvabaduse kohta (6), 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni Egiptuse ja Süüria ning sealsete kristlaste olukorra kohta (7), 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2011. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (8),

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta soovitust nõukogule seoses ELi suuniste kavandiga usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta soovitust nõukogule seoses ELi suuniste kavandiga usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta (9),

| — | võttes arvesse ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni 23. septembri 2013. aasta avaldust, milles ta mõistab hukka kristlaste kogukonna vastu suunatud rünnaku Pakistanis Peshāwaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni 23. septembri 2013. aasta avaldust, milles ta mõistab hukka kristlaste kogukonna vastu suunatud rünnaku Pakistanis Peshāwaris,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2011. aasta järeldusi usust või veendumustest tingitud sallimatuse, diskrimineerimise ja vägivalla kohta ning nõukogu 16. novembri 2009. aasta järeldusi, milles rõhutatakse usu- ja veendumusvabaduse ning usulise sallimatusega võitlemise strateegilist tähtsust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2011. aasta järeldusi usust või veendumustest tingitud sallimatuse, diskrimineerimise ja vägivalla kohta ning nõukogu 16. novembri 2009. aasta järeldusi, milles rõhutatakse usu- ja veendumusvabaduse ning usulise sallimatusega võitlemise strateegilist tähtsust,

| — | võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 18, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 18,

| — | võttes arvesse 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 18, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 18,

| — | võttes arvesse 1981. aastal vastu võetud ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aastal vastu võetud ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri raporteid usu- ja veendumusvabaduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri raporteid usu- ja veendumusvabaduse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt väljendanud oma pühendumust usu-, südametunnistuse- ja mõttevabadusele ning rõhutanud, et valitsuste kohustus on tagada need vabadused kogu maailmas; arvestades, et kõigi tasandi poliitilistel ja usujuhtidel on kohustus võidelda ekstremismiga ning edendada vastastikust austust üksikisikute ja usurühmituste seas; arvestades, et inimõiguste, demokraatia ja kodanikuvabaduste edendamine on ühine alus, millele Euroopa Liit rajab oma suhted kolmandate riikidega, ja see on ELi ja kolmandate riikide vahelistes lepingutes ette nähtud demokraatiaklausliga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt väljendanud oma pühendumust usu-, südametunnistuse- ja mõttevabadusele ning rõhutanud, et valitsuste kohustus on tagada need vabadused kogu maailmas; arvestades, et kõigi tasandi poliitilistel ja usujuhtidel on kohustus võidelda ekstremismiga ning edendada vastastikust austust üksikisikute ja usurühmituste seas; arvestades, et inimõiguste, demokraatia ja kodanikuvabaduste edendamine on ühine alus, millele Euroopa Liit rajab oma suhted kolmandate riikidega, ja see on ELi ja kolmandate riikide vahelistes lepingutes ette nähtud demokraatiaklausliga;

| B. | arvestades, et vastavalt rahvusvahelistele inimõigusnormidele ning eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklile 18 on igaühel õigus mõtte-, südametunnistuse ja usuvabadusele; arvestades, et see õigus kätkeb vabadust muuta usku või veendumusi, samuti vabadust väljendada oma usku või veendumusi nii üksi kui ka koos teistega, avalikult või eraviisiliselt palve- ja kombetalitustes, praktilises tegevuses ning õpetustegevuses; arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu kohaselt kaitstakse usu- või veendumusvabadusega kõiki veendumusi, sealhulgas teistlikke, mitteteistlikke ja ateistlikke veendumusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt rahvusvahelistele inimõigusnormidele ning eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklile 18 on igaühel õigus mõtte-, südametunnistuse ja usuvabadusele; arvestades, et see õigus kätkeb vabadust muuta usku või veendumusi, samuti vabadust väljendada oma usku või veendumusi nii üksi kui ka koos teistega, avalikult või eraviisiliselt palve- ja kombetalitustes, praktilises tegevuses ning õpetustegevuses; arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu kohaselt kaitstakse usu- või veendumusvabadusega kõiki veendumusi, sealhulgas teistlikke, mitteteistlikke ja ateistlikke veendumusi;

| C. | arvestades, et mitmes ÜRO inimõiguste nõukogu resolutsioonis kutsutakse kõiki riike üles võtma oma siseriikliku õiguse raames ja inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktide kohaselt kõiki vajalikke meetmeid, et võidelda usulisest sallimatusest tingitud viha, diskrimineerimise, sallimatuse ning vägivallategude, hirmutamise ja sunni vastu, mis hõlmab religioossete paikade vastu suunatud rünnakuid, ning edendama mõistmist, sallivust ja austust kõigis usu- ja veendumusvabadusega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mitmes ÜRO inimõiguste nõukogu resolutsioonis kutsutakse kõiki riike üles võtma oma siseriikliku õiguse raames ja inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste õigusaktide kohaselt kõiki vajalikke meetmeid, et võidelda usulisest sallimatusest tingitud viha, diskrimineerimise, sallimatuse ning vägivallategude, hirmutamise ja sunni vastu, mis hõlmab religioossete paikade vastu suunatud rünnakuid, ning edendama mõistmist, sallivust ja austust kõigis usu- ja veendumusvabadusega seotud küsimustes;

| D. | arvestades, et eriti Pakistanis, araabia kevade läbi elanud riikides ning mõnedes Aafrika riikides esineb erinevate teadete kohaselt üha rohkem valitsusepoolseid repressioone ning ühiskonna üha suuremat vaenulikkust erineva usulise või veendumuste taustaga üksikisikute ja rühmade vastu; arvestades, et mõnel pool on kristlikud kogukonnad sattunud olukorda, mis seab ohtu nende püsimajäämise, ning et selliste kogukondade kadumine tooks kaasa olulise osa kadumise asjaomaste riikide religioossest pärandist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eriti Pakistanis, araabia kevade läbi elanud riikides ning mõnedes Aafrika riikides esineb erinevate teadete kohaselt üha rohkem valitsusepoolseid repressioone ning ühiskonna üha suuremat vaenulikkust erineva usulise või veendumuste taustaga üksikisikute ja rühmade vastu; arvestades, et mõnel pool on kristlikud kogukonnad sattunud olukorda, mis seab ohtu nende püsimajäämise, ning et selliste kogukondade kadumine tooks kaasa olulise osa kadumise asjaomaste riikide religioossest pärandist;

Maaloula, Süüria

| E. | arvestades, et 4. septembril 2013. aastal ründasid Al Qaidaga seotud rühmituse Jabhat al-Nusra liikmed Süürias Maaloula küla; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 4. septembril 2013. aastal ründasid Al Qaidaga seotud rühmituse Jabhat al-Nusra liikmed Süürias Maaloula küla;

| F. | arvestades, et Maaloula on kristlaste olemasolu Süürias sümboliseeriv küla, kus on sajandeid rahumeelselt koos elanud erinevad usukogukonnad; arvestades, et iga aasta septembris on risti pühitsemise pidustustel osalenud kõiki usundeid esindavad süürialased; arvestades, et Maaloula on üks riigi kolmest linnast ja külast, kus kohalikud räägivad veel aramea keelt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Maaloula on kristlaste olemasolu Süürias sümboliseeriv küla, kus on sajandeid rahumeelselt koos elanud erinevad usukogukonnad; arvestades, et iga aasta septembris on risti pühitsemise pidustustel osalenud kõiki usundeid esindavad süürialased; arvestades, et Maaloula on üks riigi kolmest linnast ja külast, kus kohalikud räägivad veel aramea keelt;

| G. | arvestades, et vägivaldsed kokkupõrked Maaloulas olid esimesed just kirstlaste vastu suunatud rünnakud alates vägivaldse kriisi puhkemisest Süürias; arvestades, et kokkupõrgetes hukkus vähemalt neli inimest – Michael Thaalab, Antoine Thaalab, Sarkis Zakem ja Zaki Jabra – ning teised – Shadi Thaalab, Jihad Thaalab, Moussa Shannis, Ghassan Shannis, Daoud Milaneh ja Atef Kalloumeh – kas rööviti või kadusid; arvestades, et kokkupõrgete algusest alates on suurem osa linna 5 000 elanikust põgenenud naaberküladesse või Damaskusesse; arvestades, et Maaloulas aset leidnud sündmused annavad tunnistust sellest, et Süüria konflikti on ilmestamas ühe suurem usuline lahknevus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vägivaldsed kokkupõrked Maaloulas olid esimesed just kirstlaste vastu suunatud rünnakud alates vägivaldse kriisi puhkemisest Süürias; arvestades, et kokkupõrgetes hukkus vähemalt neli inimest – Michael Thaalab, Antoine Thaalab, Sarkis Zakem ja Zaki Jabra – ning teised – Shadi Thaalab, Jihad Thaalab, Moussa Shannis, Ghassan Shannis, Daoud Milaneh ja Atef Kalloumeh – kas rööviti või kadusid; arvestades, et kokkupõrgete algusest alates on suurem osa linna 5 000 elanikust põgenenud naaberküladesse või Damaskusesse; arvestades, et Maaloulas aset leidnud sündmused annavad tunnistust sellest, et Süüria konflikti on ilmestamas ühe suurem usuline lahknevus;

| H. | arvestades, et St Tekla (Mar Takla) kloostris on läbi ajaloo elanud nunnad ning kristlastest ja moslemitest orvud; arvestades, et Maaloulasse on ägedast võitlusest hoolimata jäänud ligikaudu 40 nunna ja orbu, kes on kloostris lõksus üha halvenevates tingimustes, kuna neil on olematud vee- ja muud varud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et St Tekla (Mar Takla) kloostris on läbi ajaloo elanud nunnad ning kristlastest ja moslemitest orvud; arvestades, et Maaloulasse on ägedast võitlusest hoolimata jäänud ligikaudu 40 nunna ja orbu, kes on kloostris lõksus üha halvenevates tingimustes, kuna neil on olematud vee- ja muud varud;

Peshāwar, Pakistan

| I. | arvestades, et 22. septembril 2013. aastal hukkus Peshāwari Kohati Gate’i eeslinnas asuva Kõigi Pühakute kiriku vastu suunatud kahekordses enesetapurünnakus vähemalt 82 inimest ning haavata sai üle 120 inimese; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 22. septembril 2013. aastal hukkus Peshāwari Kohati Gate’i eeslinnas asuva Kõigi Pühakute kiriku vastu suunatud kahekordses enesetapurünnakus vähemalt 82 inimest ning haavata sai üle 120 inimese;

| J. | arvestades, et rünnaku eest võttis vastutuse endale islami rühmitus Jundullah, kellel on sidemeid Pakistani rühmitusega Tehrik-i-Talibaan, ning kes väitis, et nad jätkavad kristlaste ja mittemoslemite ründamist, kuna nende näol on tegemist islami vaenlastega, ning nad ei lõpeta enne, kui lõppevad USA mehitamata lennukite rünnakud Pakistanis; arvestades, et Pakistani rühmitus Tehrik-i-Talibaan eitas oma seotust enesetapurünnakuga ja rühmitusega Jundullah; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et rünnaku eest võttis vastutuse endale islami rühmitus Jundullah, kellel on sidemeid Pakistani rühmitusega Tehrik-i-Talibaan, ning kes väitis, et nad jätkavad kristlaste ja mittemoslemite ründamist, kuna nende näol on tegemist islami vaenlastega, ning nad ei lõpeta enne, kui lõppevad USA mehitamata lennukite rünnakud Pakistanis; arvestades, et Pakistani rühmitus Tehrik-i-Talibaan eitas oma seotust enesetapurünnakuga ja rühmitusega Jundullah;

| K. | arvestades, et Pakistani peaminister Nawaz Sharif mõistis rünnaku hukka ning ütles, et süütute inimeste ründamine ei vasta islami õpetustele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Pakistani peaminister Nawaz Sharif mõistis rünnaku hukka ning ütles, et süütute inimeste ründamine ei vasta islami õpetustele;

| L. | arvestades, et kristlased esindavad ligikaudu 1,6 % Pakistani Islamivabariigis elavast elanikkonnast ning et neisse suhtutakse eelarvamusega ning aeg-ajalt suunatakse nende vastu massilisi vägivallapuhanguid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kristlased esindavad ligikaudu 1,6 % Pakistani Islamivabariigis elavast elanikkonnast ning et neisse suhtutakse eelarvamusega ning aeg-ajalt suunatakse nende vastu massilisi vägivallapuhanguid;

| M. | arvestades, et suurem osa Pakistani kristlastest elavad ohtlikes tingimustes, kartes sageli süüdistamist väidetavas jumalateotuses, mis võib tuua kaasa massilise vägivallapuhangu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et suurem osa Pakistani kristlastest elavad ohtlikes tingimustes, kartes sageli süüdistamist väidetavas jumalateotuses, mis võib tuua kaasa massilise vägivallapuhangu;

| N. | arvestades, et 9. märtsil 2013. aastal panid moslemid väidetavale jumalateotusele reageerides Lahores põlema üle 150 kristlase kodu ning kaks kirikut; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 9. märtsil 2013. aastal panid moslemid väidetavale jumalateotusele reageerides Lahores põlema üle 150 kristlase kodu ning kaks kirikut;

| O. | arvestades, et Pakistani jumalateotust käsitlevate õigusaktide tõttu on usuvähemustel ohtlik ennast vabalt väljendada või usulisi tegevusi avalikult praktiseerida; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Pakistani jumalateotust käsitlevate õigusaktide tõttu on usuvähemustel ohtlik ennast vabalt väljendada või usulisi tegevusi avalikult praktiseerida;

Pastor Saeed Abedini juhtum, Iraan

| P. | arvestades, et Iraani revolutsioonikohus määras 27. jaanuaril 2013. aastal kaheksa-aastase vanglakaristuse 26. septembrist 2012. aastast alates Iraanis vangistuses viibivale Iraani päritolu ameeriklasest pastorile Saeed Abedinile, süüdistades teda riikliku julgeoleku ohustamises kodudesse loodud kristlike kirikute võrgustiku kaudu; arvestades, et teadete kohaselt kannatab Saeed Abedini vanglas füüsilise ja psühholoogilise vägivalla all; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Iraani revolutsioonikohus määras 27. jaanuaril 2013. aastal kaheksa-aastase vanglakaristuse 26. septembrist 2012. aastast alates Iraanis vangistuses viibivale Iraani päritolu ameeriklasest pastorile Saeed Abedinile, süüdistades teda riikliku julgeoleku ohustamises kodudesse loodud kristlike kirikute võrgustiku kaudu; arvestades, et teadete kohaselt kannatab Saeed Abedini vanglas füüsilise ja psühholoogilise vägivalla all;

| Q. | arvestades, et ÜRO eriraportöör Iraani Islamivabariigi inimõiguste olukorra küsimuses kinnitab, et kristlasi ei tohiks oma usu väljendamise ja palvetalituste pärast karistada, ning on seetõttu jätkuvalt mures teadete pärast, mille kohaselt oma usku väljendavad kristlased vahistatakse ja võetakse vastutusele ebaselgelt määratletud riiklikku julgeolekut ohustavate kuritegude tõttu; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ÜRO eriraportöör Iraani Islamivabariigi inimõiguste olukorra küsimuses kinnitab, et kristlasi ei tohiks oma usu väljendamise ja palvetalituste pärast karistada, ning on seetõttu jätkuvalt mures teadete pärast, mille kohaselt oma usku väljendavad kristlased vahistatakse ja võetakse vastutusele ebaselgelt määratletud riiklikku julgeolekut ohustavate kuritegude tõttu;

| 1. | mõistab karmilt hukka hiljuti toimunud kristlaste vastu suunatud rünnakud ja väljendab solidaarsust ohvrite perekondadega; väljendab taas suurt muret selle pärast, et eelkõige Aafrika, Aasia ja Lähis-Ida riikides esineb üha enam sallimatust, repressioone ja vägivallategusid kristlaste kogukondade vastu; kutsub asjaomaseid valitsusi üles tagama, et nende kuritegude toimepanijad ja kõik isikud, kes vastutavad kristlaste ja teiste usuvähemuste või muude vähemusrühmade vastu suunatud rünnakute ja muude vägivallaaktide eest, antakse kohtu alla ning et nende üle mõistetakse nõuetekohaselt kohut; |
| --- | --- |

1.

mõistab karmilt hukka hiljuti toimunud kristlaste vastu suunatud rünnakud ja väljendab solidaarsust ohvrite perekondadega; väljendab taas suurt muret selle pärast, et eelkõige Aafrika, Aasia ja Lähis-Ida riikides esineb üha enam sallimatust, repressioone ja vägivallategusid kristlaste kogukondade vastu; kutsub asjaomaseid valitsusi üles tagama, et nende kuritegude toimepanijad ja kõik isikud, kes vastutavad kristlaste ja teiste usuvähemuste või muude vähemusrühmade vastu suunatud rünnakute ja muude vägivallaaktide eest, antakse kohtu alla ning et nende üle mõistetakse nõuetekohaselt kohut;

| 2. | mõistab teravalt hukka igasuguse usul ja veendumustel põhineva diskrimineerimise ja sallimatuse ning usukogukondade vastu toime pandud vägivalla; rõhutab veel kord, et mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus on üks põhilisi inimõigusi; |
| --- | --- |

2.

mõistab teravalt hukka igasuguse usul ja veendumustel põhineva diskrimineerimise ja sallimatuse ning usukogukondade vastu toime pandud vägivalla; rõhutab veel kord, et mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus on üks põhilisi inimõigusi;

| 3. | peab endiselt murettekitavaks kristlaste viimastel aastatel toimunud väljarännet mitmest riigist, eriti Lähis-Ida riikidest; |
| --- | --- |

3.

peab endiselt murettekitavaks kristlaste viimastel aastatel toimunud väljarännet mitmest riigist, eriti Lähis-Ida riikidest;

Maaloula, Süüria

| 4. | on mures Süüria kristlaste praeguse olukorra pärast; mõistab hukka Jabhat al-Nusra ja selle rühmitusega seotud võitlejate teod Maaloulas ja selle ümbruses; märgib, et senini elasid kristlased ja moslemid selles külas rahumeelselt koos, isegi konflikti ajal kuni siiamaani, ning nad pooldavad asula jäämist kohaks, kus valitseb rahu; nendib, et Maaloula ründamine on ainult üks Süüria kodusõja tahk; |
| --- | --- |

4.

on mures Süüria kristlaste praeguse olukorra pärast; mõistab hukka Jabhat al-Nusra ja selle rühmitusega seotud võitlejate teod Maaloulas ja selle ümbruses; märgib, et senini elasid kristlased ja moslemid selles külas rahumeelselt koos, isegi konflikti ajal kuni siiamaani, ning nad pooldavad asula jäämist kohaks, kus valitseb rahu; nendib, et Maaloula ründamine on ainult üks Süüria kodusõja tahk;

| 5. | rõhutab, et Maaloula kloostreid tuleb kaitsta, et hoida ja säilitada inimelusid, usutalitusi ja arhitektuuriväärtusi ning võimaldada kristlastel ja moslemitel rahumeelselt koos eksisteerida; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et Maaloula kloostreid tuleb kaitsta, et hoida ja säilitada inimelusid, usutalitusi ja arhitektuuriväärtusi ning võimaldada kristlastel ja moslemitel rahumeelselt koos eksisteerida;

| 6. | nõuab kiiresti humanitaarabi andmist St Tekla (Mar Takla) kloostrisse lõksu jäänud nunnadele ja orbudele ning nende toetamist; kutsub kõiki konfliktipooli üles võimaldama humanitaartöötajate juurdepääsu kloostrile; |
| --- | --- |

6.

nõuab kiiresti humanitaarabi andmist St Tekla (Mar Takla) kloostrisse lõksu jäänud nunnadele ja orbudele ning nende toetamist; kutsub kõiki konfliktipooli üles võimaldama humanitaartöötajate juurdepääsu kloostrile;

| 7. | on mures nende rünnakute tagajärgede ja võimalike kristlikku kogukonda ähvardavate ohtude pärast; on teadlik asjaolust, et kristlased ja teised kogukonnad on kahe tule vahel ja sunnitud võtma pooli sõjas, mis aina suurendab sektantlust; |
| --- | --- |

7.

on mures nende rünnakute tagajärgede ja võimalike kristlikku kogukonda ähvardavate ohtude pärast; on teadlik asjaolust, et kristlased ja teised kogukonnad on kahe tule vahel ja sunnitud võtma pooli sõjas, mis aina suurendab sektantlust;

| 8. | rõhutab, et kõigil pooltel on kohustus kaitsta kõiki Süüria erinevaid vähemusi, sealhulgas šiiidid, alavidiid, kurdid, druusid ja kristlased; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et kõigil pooltel on kohustus kaitsta kõiki Süüria erinevaid vähemusi, sealhulgas šiiidid, alavidiid, kurdid, druusid ja kristlased;

Peshāwar, Pakistan

| 9. | mõistab sügavalt hukka Peshāwari Kõigi Pühakute kiriku ründamise ja muud hiljutised terrorirünnakud; |
| --- | --- |

9.

mõistab sügavalt hukka Peshāwari Kõigi Pühakute kiriku ründamise ja muud hiljutised terrorirünnakud;

| 10. | väljendab heameelt selle üle, et poliitikud ja Pakistani kodanikuühiskonna rühmitused on rünnakud laialdaselt hukka mõistnud; |
| --- | --- |

10.

väljendab heameelt selle üle, et poliitikud ja Pakistani kodanikuühiskonna rühmitused on rünnakud laialdaselt hukka mõistnud;

| 11. | nõuab tungivalt, et Pakistani valitsus teeks kõik, mis tema võimuses, et tuua Kõigi Pühakute kiriku ründamise toimepanijad kohtu ette; nõuab tõhusamate meetmete võtmist, et tagada kõigi Pakistani kodanike kaitse, olenemata nende usutunnistusest või veendumustest, ja et tuua kohtu ette kõik rühmitused ja isikud, kes õhutavad terroritegudele ja panevad neid toime; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et Pakistani valitsus teeks kõik, mis tema võimuses, et tuua Kõigi Pühakute kiriku ründamise toimepanijad kohtu ette; nõuab tõhusamate meetmete võtmist, et tagada kõigi Pakistani kodanike kaitse, olenemata nende usutunnistusest või veendumustest, ja et tuua kohtu ette kõik rühmitused ja isikud, kes õhutavad terroritegudele ja panevad neid toime;

| 12. | kutsub Pakistani valitsust üles võtma meetmeid, et kaitsta usupõhise massivägivalla puhangute ohvreid, käsitleda ühiskonnategelastega aktiivselt usulise vaenu probleemi, võidelda usulise sallimatuse, vägivallaaktide ja hirmutamise vastu ning kaotada karistamatuse tunne; |
| --- | --- |

12.

kutsub Pakistani valitsust üles võtma meetmeid, et kaitsta usupõhise massivägivalla puhangute ohvreid, käsitleda ühiskonnategelastega aktiivselt usulise vaenu probleemi, võidelda usulise sallimatuse, vägivallaaktide ja hirmutamise vastu ning kaotada karistamatuse tunne;

| 13. | on sügavalt mures Pakistani kristlaste üha suurema ohustatuse pärast, arvestades hiljuti sagenenud rünnakuid selle kogukonna vastu, nagu märtsis Lahores toimunud sadade kristlaste tagakiusamine islamiäärmuslaste poolt islami väidetava teotamise pärast; |
| --- | --- |

13.

on sügavalt mures Pakistani kristlaste üha suurema ohustatuse pärast, arvestades hiljuti sagenenud rünnakuid selle kogukonna vastu, nagu märtsis Lahores toimunud sadade kristlaste tagakiusamine islamiäärmuslaste poolt islami väidetava teotamise pärast;

| 14. | on sügavalt mures Pakistani usuliste vähemuste üldise olukorra ja eriti kristlike kirikute pärast, keda on ähvardanud Taliban ja muud äärmusrühmitused; |
| --- | --- |

14.

on sügavalt mures Pakistani usuliste vähemuste üldise olukorra ja eriti kristlike kirikute pärast, keda on ähvardanud Taliban ja muud äärmusrühmitused;

| 15. | väljendab tõsist muret asjaolu pärast, et mitmeti tõlgendatavad jumalateotust käsitlevad seadused võimaldavad kuritarvitusi, mis mõjutavad Pakistani kõikide usundite esindajaid; on eriti mures selle pärast, et jumalateotuse seadusi, mille vastu astusid avalikult välja hiljuti tapetud minister Shahbaz Bhattiand ja hiljuti tapetud kuberner Salman Taseer, kasutatakse praegu üha rohkem Pakistani kristlaste tagakiusamiseks; |
| --- | --- |

15.

väljendab tõsist muret asjaolu pärast, et mitmeti tõlgendatavad jumalateotust käsitlevad seadused võimaldavad kuritarvitusi, mis mõjutavad Pakistani kõikide usundite esindajaid; on eriti mures selle pärast, et jumalateotuse seadusi, mille vastu astusid avalikult välja hiljuti tapetud minister Shahbaz Bhattiand ja hiljuti tapetud kuberner Salman Taseer, kasutatakse praegu üha rohkem Pakistani kristlaste tagakiusamiseks;

| 16. | kutsub Pakistani valitsust üles jumalateotuse seadusi ja nende praegust kohaldamist põhjalikult läbi vaatama, pidades eelkõige silmas karistusseadustiku jagusid 295 B ja C, milles nähakse väidetava jumalateotuse eest ette kohustuslik eluaegne vangistus (295 B ja C) või isegi surmanuhtlus (295 C); |
| --- | --- |

16.

kutsub Pakistani valitsust üles jumalateotuse seadusi ja nende praegust kohaldamist põhjalikult läbi vaatama, pidades eelkõige silmas karistusseadustiku jagusid 295 B ja C, milles nähakse väidetava jumalateotuse eest ette kohustuslik eluaegne vangistus (295 B ja C) või isegi surmanuhtlus (295 C);

| 17. | tuletab meelde, et usuvabadus ja vähemuste õigused on tagatud Pakistani põhiseadusega; ergutab kõiki pakistanlasi koostööle, et edendada sallivust ja vastastikust mõistmist ja need kindlustada; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et usuvabadus ja vähemuste õigused on tagatud Pakistani põhiseadusega; ergutab kõiki pakistanlasi koostööle, et edendada sallivust ja vastastikust mõistmist ja need kindlustada;

| 18. | väljendab heameelt meetmete üle, mis Pakistani valitsus on võtnud usuvähemuste huvides alates 2008. aasta novembrist, nagu usuvähemustele viieprotsendilise kvoodi kehtestamine riigiametites, mittemoslemite riigipühade tunnistamine ja riikliku vähemuste päeva väljakuulutamine; |
| --- | --- |

18.

väljendab heameelt meetmete üle, mis Pakistani valitsus on võtnud usuvähemuste huvides alates 2008. aasta novembrist, nagu usuvähemustele viieprotsendilise kvoodi kehtestamine riigiametites, mittemoslemite riigipühade tunnistamine ja riikliku vähemuste päeva väljakuulutamine;

Pastor Saeed Abedini juhtum, Iraan

| 19. | on sügavalt mures pastor Saeed Abedini saatuse pärast, keda on juba üle aasta kinni peetud ja kellele mõisteti kaheksa-aastane vanglakaristus Iraani vanglas tema usuliste veendumustega seotud süüdistuste alusel; |
| --- | --- |

19.

on sügavalt mures pastor Saeed Abedini saatuse pärast, keda on juba üle aasta kinni peetud ja kellele mõisteti kaheksa-aastane vanglakaristus Iraani vanglas tema usuliste veendumustega seotud süüdistuste alusel;

| 20. | kutsub Iraani valitsust üles Saeed Abedinit süüdistust tagasi võtma ning viivitamata vabastama nii Saeed Abedini kui kõik teised isikud, kes on kinni peetud või kellele on süüdistus esitatud usutunnistuse alusel; |
| --- | --- |

20.

kutsub Iraani valitsust üles Saeed Abedinit süüdistust tagasi võtma ning viivitamata vabastama nii Saeed Abedini kui kõik teised isikud, kes on kinni peetud või kellele on süüdistus esitatud usutunnistuse alusel;

| 21. | kordab üleskutset Iraanile võtta meetmeid täieliku usu- ja veendumusvabaduse tagamiseks, tagades sealhulgas, et riigi õigusaktid ja -menetlused vastavad täielikult kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklile 18; juhib tähelepanu asjaolule, et sealhulgas tuleb tingimusteta ja täielikult tagada ka igaühe õigus omal valikul usku vahetada; |
| --- | --- |

21.

kordab üleskutset Iraanile võtta meetmeid täieliku usu- ja veendumusvabaduse tagamiseks, tagades sealhulgas, et riigi õigusaktid ja -menetlused vastavad täielikult kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklile 18; juhib tähelepanu asjaolule, et sealhulgas tuleb tingimusteta ja täielikult tagada ka igaühe õigus omal valikul usku vahetada;

| 22. | avaldab heameelt Iraani uue presidendi Hassan Rouhani väljendatud mõõdukuse ja usulise sallivuse üle; on arvamusel, et EL peaks alustama Iraaniga inimõiguste alast dialoogi; |
| --- | --- |

22.

avaldab heameelt Iraani uue presidendi Hassan Rouhani väljendatud mõõdukuse ja usulise sallivuse üle; on arvamusel, et EL peaks alustama Iraaniga inimõiguste alast dialoogi;

| 23. | kutsub uuesti nõukogu, komisjoni ning komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles pöörama kolmandate riikidega sõlmitavates lepingutes ja nende riikidega tehtavas koostöös, samuti inimõigusi käsitlevates aruannetes suuremat tähelepanu usu- ja veendumusvabaduse teemale ning usukogukondade, sealhulgas kristlaste olukorrale; |
| --- | --- |

23.

kutsub uuesti nõukogu, komisjoni ning komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles pöörama kolmandate riikidega sõlmitavates lepingutes ja nende riikidega tehtavas koostöös, samuti inimõigusi käsitlevates aruannetes suuremat tähelepanu usu- ja veendumusvabaduse teemale ning usukogukondade, sealhulgas kristlaste olukorrale;

| 24. | väljendab heameelt selle üle, et nõukogu võttis 24. juunil 2013. aastal vastu ELi suunised usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta; nõuab tungivalt, et komisjon, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid neid suuniseid täielikult rakendaksid ja kasutaksid täielikult ära kõik seal esitatud töövahendid ja soovitused; |
| --- | --- |

24.

väljendab heameelt selle üle, et nõukogu võttis 24. juunil 2013. aastal vastu ELi suunised usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta; nõuab tungivalt, et komisjon, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid neid suuniseid täielikult rakendaksid ja kasutaksid täielikult ära kõik seal esitatud töövahendid ja soovitused;

| 25. | toetab igasuguseid algatusi dialoogi edendamiseks ja vastastikuse austuse loomiseks kogukondade vahel; kutsub usujuhte ja -asutusi üles edendama sallivust ja rakendama meetmeid vihkamise ning vägivalla ja ekstremismi vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

25.

toetab igasuguseid algatusi dialoogi edendamiseks ja vastastikuse austuse loomiseks kogukondade vahel; kutsub usujuhte ja -asutusi üles edendama sallivust ja rakendama meetmeid vihkamise ning vägivalla ja ekstremismi vastu võitlemiseks;

o

o o

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste nõukogule, ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuurile, Süüria valitsusele, Süüria rahvusnõukogule, Pakistani valitsusele ja parlamendile ning Iraani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

26.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste nõukogule, ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuurile, Süüria valitsusele, Süüria rahvusnõukogule, Pakistani valitsusele ja parlamendile ning Iraani valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 474.

(2)  ELT C 305 E, 11.11.2010, lk 7.

(3)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 143.

(4)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 147.

(5)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 115.

(6)  ELT C 136 E, 11.5.2012, lk 53.

(7)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 108.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0503.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0279.

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/87

---

P7_TA(2013)0423

Kokkupõrked Sudaanis ja sellele järgnenud meediatsensuur

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon kokkupõrgete kohta Sudaanis ja neile järgnenud meediatsensuuri kohta (2013/2873(RSP))

(2016/C 181/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Sudaani ja Lõuna-Sudaani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Sudaani ja Lõuna-Sudaani kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 30. septembri 2013. aasta avaldust Sudaani meeleavaldustega seotud vägivalla kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 30. septembri 2013. aasta avaldust Sudaani meeleavaldustega seotud vägivalla kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo pressiesindaja 27. septembri 2013. aasta avaldust, milles ta nõudis tungivalt vaoshoitust, sest Sudaani kütusemeeleavaldustes hukkunute hulk kasvab, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo pressiesindaja 27. septembri 2013. aasta avaldust, milles ta nõudis tungivalt vaoshoitust, sest Sudaani kütusemeeleavaldustes hukkunute hulk kasvab,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu sõltumatu eksperdi 18. septembri 2013. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Sudaanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu sõltumatu eksperdi 18. septembri 2013. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Sudaanis,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 6. septembri 2013. aasta avaldust Sudaani ja Lõuna-Sudaani presidentide tippkohtumise kohta Khartoumis (Sudaan), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 6. septembri 2013. aasta avaldust Sudaani ja Lõuna-Sudaani presidentide tippkohtumise kohta Khartoumis (Sudaan),

| — | võttes arvesse tulemust, milles jõuti kokkuleppele 28. septembril 2013. aastal toimunud Sudaani valitsuse, Aafrika Liidu ja ÜRO kolmepoolse koordineerimismehhanismi kohtumisel, kus käsitleti Aafrika Liidu ja ÜRO ühisoperatsiooni Darfuris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tulemust, milles jõuti kokkuleppele 28. septembril 2013. aastal toimunud Sudaani valitsuse, Aafrika Liidu ja ÜRO kolmepoolse koordineerimismehhanismi kohtumisel, kus käsitleti Aafrika Liidu ja ÜRO ühisoperatsiooni Darfuris,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 24. aprilli 2012. aasta kommünikees esitatud Sudaani ja Lõuna-Sudaani tegevuskava, mida EL täielikult toetab, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 24. aprilli 2012. aasta kommünikees esitatud Sudaani ja Lõuna-Sudaani tegevuskava, mida EL täielikult toetab,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse ÜRO aluspõhimõtteid jõu ja tulirelvade kasutamise kohta õiguskaitsetöötajate poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aluspõhimõtteid jõu ja tulirelvade kasutamise kohta õiguskaitsetöötajate poolt,

| — | võttes arvesse Johannesburgi põhimõtteid riikliku julgeoleku, sõnavabaduse ja teabele juurdepääsu kohta (ÜRO dokument E/CN.4/1996/39(1996)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Johannesburgi põhimõtteid riikliku julgeoleku, sõnavabaduse ja teabele juurdepääsu kohta (ÜRO dokument E/CN.4/1996/39(1996)),

| — | võttes arvesse 2005. aastal sõlmitud Sudaani üldist rahukokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aastal sõlmitud Sudaani üldist rahukokkulepet,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000 Cotonous (Benin) ning mida on muudetud 2005. ja 2010. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000 Cotonous (Benin) ning mida on muudetud 2005. ja 2010. aastal,

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse vabaduse strateegia kohta ELi välispoliitikas (1),

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni ajakirjandus- ja meediavabaduse kohta maailmas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni ajakirjandus- ja meediavabaduse kohta maailmas (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Sudaanis toimuvad üha suuremad massimeeleavaldused ja riigi poliitiline olukord on habras; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Sudaanis toimuvad üha suuremad massimeeleavaldused ja riigi poliitiline olukord on habras;

| B. | arvestades, et 23. septembril 2013, kui president Omar Al-Bashir oli teatanud kütusetoetuste vähendamisest seoses majandusreformiga, mis tõi kaasa bensiini ja gaasi hinna järsu, 75 % tõusu, puhkesid kõikjal Sudaanis meeleavaldused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 23. septembril 2013, kui president Omar Al-Bashir oli teatanud kütusetoetuste vähendamisest seoses majandusreformiga, mis tõi kaasa bensiini ja gaasi hinna järsu, 75 % tõusu, puhkesid kõikjal Sudaanis meeleavaldused;

| C. | arvestades, et meeleavalduste käigus tulid tänavatele tuhanded inimesed riigi eri linnades, sh Wad Madanis, Khartoumis, Omdurmanis, Port Sudanis, Atbaras, Gedarifis, Nyalas, Kostis ja Sinnaris, sest valitsuse kehtestatud kokkuhoiumeetmed ja kütusehindade pea kahekordistumine tabasid kõige raskemini vaeseid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et meeleavalduste käigus tulid tänavatele tuhanded inimesed riigi eri linnades, sh Wad Madanis, Khartoumis, Omdurmanis, Port Sudanis, Atbaras, Gedarifis, Nyalas, Kostis ja Sinnaris, sest valitsuse kehtestatud kokkuhoiumeetmed ja kütusehindade pea kahekordistumine tabasid kõige raskemini vaeseid;

| D. | arvestades, et Sudaani majandusolukord on jätkuvalt väga keeruline ning seda iseloomustavad suurenev inflatsioon, nõrgestatud valuuta ning suur puudus dollaritest, millega maksta impordi eest, pärast seda, kui Lõuna-Sudaan kaks aastat tagasi iseseisvus ning võttis endale 75 % varem ühtse riigi toornafta toodangust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Sudaani majandusolukord on jätkuvalt väga keeruline ning seda iseloomustavad suurenev inflatsioon, nõrgestatud valuuta ning suur puudus dollaritest, millega maksta impordi eest, pärast seda, kui Lõuna-Sudaan kaks aastat tagasi iseseisvus ning võttis endale 75 % varem ühtse riigi toornafta toodangust;

| E. | arvestades, et mõlemad pooled on kasutanud ähvardusena majandusliku üleminekukorra (sh nafta kasutamise) kokkuleppe puudumist Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahel, mis on praeguse kriisi üks põhjuseid; arvestades, et naaberriikide usaldamatus sellistes küsimustes, kuidas jagada riigivõlga ja kui palju merepiirita Lõuna-Sudaan peaks maksma oma nafta transpordi eest läbi Sudaani, on üks lahendamata probleeme; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mõlemad pooled on kasutanud ähvardusena majandusliku üleminekukorra (sh nafta kasutamise) kokkuleppe puudumist Sudaani ja Lõuna-Sudaani vahel, mis on praeguse kriisi üks põhjuseid; arvestades, et naaberriikide usaldamatus sellistes küsimustes, kuidas jagada riigivõlga ja kui palju merepiirita Lõuna-Sudaan peaks maksma oma nafta transpordi eest läbi Sudaani, on üks lahendamata probleeme;

| F. | arvestades, et aruannete kohaselt on jätkuvate meeleavalduste käigus vahistatud vähemalt 800 aktivisti – sh opositsioonierakondade liikmeid ja ajakirjanikke – ning väidetavalt on julgeolekujõud tapnud kuni 100 inimest – asjaolu, mis sundis ÜRO inimõiguste ülemvolinikku nõudma õiguskaitsetöötajatelt äärmist vaoshoitust; arvestades, et aruannete kohaselt oli enamik tapetuid 15–25-aastased, kuid julgeolekujõud on maha lasknud ka 10–12-aastaseid lapsi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et aruannete kohaselt on jätkuvate meeleavalduste käigus vahistatud vähemalt 800 aktivisti – sh opositsioonierakondade liikmeid ja ajakirjanikke – ning väidetavalt on julgeolekujõud tapnud kuni 100 inimest – asjaolu, mis sundis ÜRO inimõiguste ülemvolinikku nõudma õiguskaitsetöötajatelt äärmist vaoshoitust; arvestades, et aruannete kohaselt oli enamik tapetuid 15–25-aastased, kuid julgeolekujõud on maha lasknud ka 10–12-aastaseid lapsi;

| G. | arvestades, et haridusministri avalduse kohaselt jäävad koolid suletuks kuni 20. oktoobrini 2013; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et haridusministri avalduse kohaselt jäävad koolid suletuks kuni 20. oktoobrini 2013;

| H. | arvestades, et Sudaani valitsus kasutas vägivaldses rünnakus rahumeelsete meeleavaldajate vastu lahinglaskemoona ning pidas kinni väga palju inimesi; arvestades, et paljud aktivistid, opositsioonierakonna liikmed, kodanikuühiskonna liidrid – sh õpetajad – ja tudengid vahistati oma kodus, neid hoiti vahi all suhtlemisvõimaluseta ning riikliku luure- ja julgeolekuteenistuse (NISS) agendid otsisid nende kodud läbi; arvestades, et on peetud kiirkohtuistungeid, nt pärast tuntud inimõiguste kaitsja Majdi Saleemi vahistamist, ning alates septembri lõpust on trükiajakirjanduse tsensuur ja internetiühenduse katkestamine toonud kaasa infosulu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Sudaani valitsus kasutas vägivaldses rünnakus rahumeelsete meeleavaldajate vastu lahinglaskemoona ning pidas kinni väga palju inimesi; arvestades, et paljud aktivistid, opositsioonierakonna liikmed, kodanikuühiskonna liidrid – sh õpetajad – ja tudengid vahistati oma kodus, neid hoiti vahi all suhtlemisvõimaluseta ning riikliku luure- ja julgeolekuteenistuse (NISS) agendid otsisid nende kodud läbi; arvestades, et on peetud kiirkohtuistungeid, nt pärast tuntud inimõiguste kaitsja Majdi Saleemi vahistamist, ning alates septembri lõpust on trükiajakirjanduse tsensuur ja internetiühenduse katkestamine toonud kaasa infosulu;

| I. | arvestades, et Sudaani peetakse teabevabaduse austamise osas üheks kõige halvemaks riigiks maailmas; arvestades, et 25. septembril 2013 viis NISS tsensuuri täiesti uuele tasemele, keelates tähtsamate ajalehtede toimetajatel avaldada mis tahes teavet meeleavalduste kohta, kui see ei pärine valitsuse allikatest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Sudaani peetakse teabevabaduse austamise osas üheks kõige halvemaks riigiks maailmas; arvestades, et 25. septembril 2013 viis NISS tsensuuri täiesti uuele tasemele, keelates tähtsamate ajalehtede toimetajatel avaldada mis tahes teavet meeleavalduste kohta, kui see ei pärine valitsuse allikatest;

| J. | arvestades, et ajakirjandusvabadust on korduvalt rikutud, nt interneti kasutamise takistamise, ajalehtede ülevõtmise, ajakirjanike tagakiusamise ja uudistesaitide tsenseerimise teel; arvestades, et telekanalite Al-Arabiya ja Sky News Arabic Service toimetused on suletud; arvestades, et päevalehtedel (nagu Al-Sudani, Al-Meghar, Al Gareeda, Almash’had Alaan, Al-Siyasi ja valitsusmeelne Al-Intibaha) ei lastud 19. septembril 2013 ilmuda ning kolme ajalehe, sh Al-Intibaha tiraažid korjati trükikojas kokku; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ajakirjandusvabadust on korduvalt rikutud, nt interneti kasutamise takistamise, ajalehtede ülevõtmise, ajakirjanike tagakiusamise ja uudistesaitide tsenseerimise teel; arvestades, et telekanalite Al-Arabiya ja Sky News Arabic Service toimetused on suletud; arvestades, et päevalehtedel (nagu Al-Sudani, Al-Meghar, Al Gareeda, Almash’had Alaan, Al-Siyasi ja valitsusmeelne Al-Intibaha) ei lastud 19. septembril 2013 ilmuda ning kolme ajalehe, sh Al-Intibaha tiraažid korjati trükikojas kokku;

| K. | arvestades, et tsenseerimata juurdepääs avatud internetile, mobiiltelefonid ja IKT avaldavad soodsat mõju inimõigustele ja põhivabadustele, laiendades sõnavabaduse teostamise võimalusi, juurdepääsu teabele ning kogunemisvabadust kõikjal maailmas; arvestades, et inimõiguste rikkumise juhtumite tõendite digitaalne kogumine ja levitamine võib anda panuse ülemaailmsesse võitlusse karistamatuse vastu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tsenseerimata juurdepääs avatud internetile, mobiiltelefonid ja IKT avaldavad soodsat mõju inimõigustele ja põhivabadustele, laiendades sõnavabaduse teostamise võimalusi, juurdepääsu teabele ning kogunemisvabadust kõikjal maailmas; arvestades, et inimõiguste rikkumise juhtumite tõendite digitaalne kogumine ja levitamine võib anda panuse ülemaailmsesse võitlusse karistamatuse vastu;

| L. | arvestades, et juurdepääs internetile on põhiõigus ja võrdne teiste peamiste inimõigustega, mida tunnistab ÜRO inimõiguste nõukogu, ning seda tuleks vastavalt kaitsta ja hoida; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et juurdepääs internetile on põhiõigus ja võrdne teiste peamiste inimõigustega, mida tunnistab ÜRO inimõiguste nõukogu, ning seda tuleks vastavalt kaitsta ja hoida;

| M. | arvestades, et riigi reguleerivad asutused on loonud jälgimise ja filtreerimise jaoks eriüksuse ning Sudaani ametivõimud tunnistavad avalikult, et nad filtreerivad sisu, mis kahjustab avalikku moraali ja eetikat või ohustab korda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et riigi reguleerivad asutused on loonud jälgimise ja filtreerimise jaoks eriüksuse ning Sudaani ametivõimud tunnistavad avalikult, et nad filtreerivad sisu, mis kahjustab avalikku moraali ja eetikat või ohustab korda;

| N. | arvestades, et 25. septembril 2013 katkestasid ametivõimud internetiühenduse kogu riigis enam kui 24 tunniks ning sellist katkestust pole nähtud pärast Egiptuse 2011. aasta ülestõusu; arvestades, et 2012. aasta juunis toimunud meeleavalduste ajal vähendati drastiliselt interneti kiirust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 25. septembril 2013 katkestasid ametivõimud internetiühenduse kogu riigis enam kui 24 tunniks ning sellist katkestust pole nähtud pärast Egiptuse 2011. aasta ülestõusu; arvestades, et 2012. aasta juunis toimunud meeleavalduste ajal vähendati drastiliselt interneti kiirust;

| O. | arvestades, et Freedom House’i 3. oktoobri 2013. aasta aruandes „Internetivabadus 2013” on hinnang Sudaani kohta „ei ole vaba” ning Sudaan on 100 riigi hulgas 63. kohal; arvestades, et Piirideta Ajakirjanike 2013. aasta ajakirjandusvabaduse indeksis on Sudaan 179 riigi seas 170. kohal; arvestades, et Piirideta Ajakirjanikud on Sudaani valitsuse võetud meetmed hukka mõistnud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Freedom House’i 3. oktoobri 2013. aasta aruandes „Internetivabadus 2013” on hinnang Sudaani kohta „ei ole vaba” ning Sudaan on 100 riigi hulgas 63. kohal; arvestades, et Piirideta Ajakirjanike 2013. aasta ajakirjandusvabaduse indeksis on Sudaan 179 riigi seas 170. kohal; arvestades, et Piirideta Ajakirjanikud on Sudaani valitsuse võetud meetmed hukka mõistnud;

| P. | arvestades, et enamik aktiviste kasutab omavaheliseks suhtluseks, teabe riigist välja saatmiseks ning oma seisukohtade ja murede avaldamiseks internetti; arvestades, et kodanike teadete kohaselt oli internetiühenduse katkestamise ajal häiritud isegi tekstisõnumite saatmine; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et enamik aktiviste kasutab omavaheliseks suhtluseks, teabe riigist välja saatmiseks ning oma seisukohtade ja murede avaldamiseks internetti; arvestades, et kodanike teadete kohaselt oli internetiühenduse katkestamise ajal häiritud isegi tekstisõnumite saatmine;

| Q. | arvestades, et 2010. aasta aprillis toimunud üldvalimistel – Sudaanis esimest korda pärast 1986. aastat toimunud mitme erakonna osalusega valimistel – valiti Omar al-Bashir uuesti Sudaani presidendiks; arvestades, et ELi valimisvaatlusmissioon leidis valimisprotsessis palju rikkumisi ja puudusi ning teatas, et valimised ei vastanud rahvusvahelistele standarditele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 2010. aasta aprillis toimunud üldvalimistel – Sudaanis esimest korda pärast 1986. aastat toimunud mitme erakonna osalusega valimistel – valiti Omar al-Bashir uuesti Sudaani presidendiks; arvestades, et ELi valimisvaatlusmissioon leidis valimisprotsessis palju rikkumisi ja puudusi ning teatas, et valimised ei vastanud rahvusvahelistele standarditele;

| R. | arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus on kaks korda, 2009. ja 2010. aastal, andnud määruse president al-Bashiri vahistamiseks, süüdistades teda sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidiaktide korraldamises, ning arvestades, et Sudaan ei ole küll Rooma statuudi osaline, kuid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1593 (2005) kohaselt on Sudaan kohustatud Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga koostööd tegema ja seetõttu peab ta Rahvusvahelise Kriminaalkohtu vahistamismääruse täitma; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus on kaks korda, 2009. ja 2010. aastal, andnud määruse president al-Bashiri vahistamiseks, süüdistades teda sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidiaktide korraldamises, ning arvestades, et Sudaan ei ole küll Rooma statuudi osaline, kuid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1593 (2005) kohaselt on Sudaan kohustatud Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga koostööd tegema ja seetõttu peab ta Rahvusvahelise Kriminaalkohtu vahistamismääruse täitma;

| S. | arvestades, et ÜRO hinnangul moodustavad alla 15-aastased 50 % Sudaani elanikkonnast (Sudaanis on kokku 34 miljonit inimest) ja 46 % elanikest elab allpool vaesuspiiri; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ÜRO hinnangul moodustavad alla 15-aastased 50 % Sudaani elanikkonnast (Sudaanis on kokku 34 miljonit inimest) ja 46 % elanikest elab allpool vaesuspiiri;

| T. | arvestades, et konflikt Sudaani üleminekualadel on puudutanud rohkem kui 900 000 inimest, kaasa arvatud need 220 000 inimest, kes on pagenud Etioopiasse ja Lõuna-Sudaani, ning arvestades, et 2013. aasta algusest saadik on Darfuri piirkonnas toimuvate hõimudevaheliste kokkupõrgete tõttu uuesti ümber asustatud hinnanguliselt 300 000 inimest; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et konflikt Sudaani üleminekualadel on puudutanud rohkem kui 900 000 inimest, kaasa arvatud need 220 000 inimest, kes on pagenud Etioopiasse ja Lõuna-Sudaani, ning arvestades, et 2013. aasta algusest saadik on Darfuri piirkonnas toimuvate hõimudevaheliste kokkupõrgete tõttu uuesti ümber asustatud hinnanguliselt 300 000 inimest;

| U. | arvestades, et 2012. ja 2013. aastal on Euroopa Liit Sudaanile andnud rohkem kui 76 miljoni euro väärtuses humanitaarabi (andmed 20. augusti 2013. aasta seisuga); arvestades, et Sudaan ei ole ratifitseerinud 2005. aastal muudetud Cotonou lepingut ega saa seetõttu rahalist toetust Euroopa Arengufondi 10. programmi kaudu; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 2012. ja 2013. aastal on Euroopa Liit Sudaanile andnud rohkem kui 76 miljoni euro väärtuses humanitaarabi (andmed 20. augusti 2013. aasta seisuga); arvestades, et Sudaan ei ole ratifitseerinud 2005. aastal muudetud Cotonou lepingut ega saa seetõttu rahalist toetust Euroopa Arengufondi 10. programmi kaudu;

| 1. | väljendab tõsist muret seoses Sudaani üha halveneva poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse olukorraga, kuna hiljuti kogu riiki haaranud meeleavaldustega kaasnesid vägivallatsemine ja inimohvrid; |
| --- | --- |

1.

väljendab tõsist muret seoses Sudaani üha halveneva poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse olukorraga, kuna hiljuti kogu riiki haaranud meeleavaldustega kaasnesid vägivallatsemine ja inimohvrid;

| 2. | mõistab hukka inimeste tapmise, meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise, meediatsensuuri ning inimõiguslaste, poliitiliste aktivistide ja ajakirjanike poliitilise ähvardamise, tagakiusamine ja meelevaldse vahistamise; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka inimeste tapmise, meeleavaldajate vastu vägivalla kasutamise, meediatsensuuri ning inimõiguslaste, poliitiliste aktivistide ja ajakirjanike poliitilise ähvardamise, tagakiusamine ja meelevaldse vahistamise;

| 3. | nõuab Sudaani valitsuselt, et tagakiusamine lõpetataks ja viivitamata vabastataks kõik rahumeelsed meeleavaldajad, poliitilised aktivistid, opositsionäärid, inimõiguste kaitsjad, meditsiinitöötajad, blogijad ja ajakirjanikud, kes võeti vahi alla, kui nad kasutasid sõna- ja kogunemisvabaduse õigust; rõhutab, et kõikidele kinnipeetavatele tuleb võimaldada õiglane kohtupidamine, mis hõlmab usaldusväärset uurimist, õigust kaitsjale ning süütuse presumptsiooni põhimõtte järgimist, ning rõhutab, et valitsus peab kinnipeetavatel lubama kohtuda oma perekonnaga ja saada arstiabi; |
| --- | --- |

3.

nõuab Sudaani valitsuselt, et tagakiusamine lõpetataks ja viivitamata vabastataks kõik rahumeelsed meeleavaldajad, poliitilised aktivistid, opositsionäärid, inimõiguste kaitsjad, meditsiinitöötajad, blogijad ja ajakirjanikud, kes võeti vahi alla, kui nad kasutasid sõna- ja kogunemisvabaduse õigust; rõhutab, et kõikidele kinnipeetavatele tuleb võimaldada õiglane kohtupidamine, mis hõlmab usaldusväärset uurimist, õigust kaitsjale ning süütuse presumptsiooni põhimõtte järgimist, ning rõhutab, et valitsus peab kinnipeetavatel lubama kohtuda oma perekonnaga ja saada arstiabi;

| 4. | taunib seda, et julgeolekujõud on meeleavaldajate vastu kasutanud lahingumoona, mille tulemusena inimesi on ebaseaduslikult hukatud, on kasutanud ülemäärast jõudu ja on väidetavalt meeleavaldajaid tahtlikult tapnud; nõuab, et Sudaani valitsus lõpetaks viivitamata meeleavalduste mahasurumise ning teeks lõpu NISSi liikmete karistamatusele; nõuab Sudaani 2010. aastal vastuvõetud ülikarmi riikliku julgeoleku seaduse tühistamist; |
| --- | --- |

4.

taunib seda, et julgeolekujõud on meeleavaldajate vastu kasutanud lahingumoona, mille tulemusena inimesi on ebaseaduslikult hukatud, on kasutanud ülemäärast jõudu ja on väidetavalt meeleavaldajaid tahtlikult tapnud; nõuab, et Sudaani valitsus lõpetaks viivitamata meeleavalduste mahasurumise ning teeks lõpu NISSi liikmete karistamatusele; nõuab Sudaani 2010. aastal vastuvõetud ülikarmi riikliku julgeoleku seaduse tühistamist;

| 5. | kutsub Sudaani julgeolekujõude üles järgima ÜRO aluspõhimõtteid jõu kasutamise kohta, kuna nendega määratakse kindlaks tingimused, mil jõudu tohib kasutada seaduslikult, rikkumata inimõigusi, sealhulgas õigust elule; |
| --- | --- |

5.

kutsub Sudaani julgeolekujõude üles järgima ÜRO aluspõhimõtteid jõu kasutamise kohta, kuna nendega määratakse kindlaks tingimused, mil jõudu tohib kasutada seaduslikult, rikkumata inimõigusi, sealhulgas õigust elule;

| 6. | kutsub Sudaani ametivõime üles taas rakendama ja järgima rahvusvahelises õiguses sätestatud inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas sõnavabadust nii internetis kui ka väljaspool seda, kogunemisvabadust, usuvabadust, naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust, ning viivitamata lõpetama kõik teabele ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsu piirangud; |
| --- | --- |

6.

kutsub Sudaani ametivõime üles taas rakendama ja järgima rahvusvahelises õiguses sätestatud inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas sõnavabadust nii internetis kui ka väljaspool seda, kogunemisvabadust, usuvabadust, naiste õigusi ja soolist võrdõiguslikkust, ning viivitamata lõpetama kõik teabele ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsu piirangud;

| 7. | nõuab, et Sudaani valitsus lõpetaks igasugused repressioonid nende inimeste vastu, kes kasutavad internetis või väljaspool seda oma õigust sõnavabadusele, ning nõuab valitsuselt kaitset ajakirjanikele; rõhutab massiteabevahendite tähtsust kodanike teavitajana ja kodanike seaduslike huvide väljendajana ning mõistab seetõttu teravalt hukka 22. septembril 2013 toimunud meedia väljalülitamise ja NISSi juhitud hirmutamisaktsiooni; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et Sudaani valitsus lõpetaks igasugused repressioonid nende inimeste vastu, kes kasutavad internetis või väljaspool seda oma õigust sõnavabadusele, ning nõuab valitsuselt kaitset ajakirjanikele; rõhutab massiteabevahendite tähtsust kodanike teavitajana ja kodanike seaduslike huvide väljendajana ning mõistab seetõttu teravalt hukka 22. septembril 2013 toimunud meedia väljalülitamise ja NISSi juhitud hirmutamisaktsiooni;

| 8. | nõuab, et Sudaani valitsus võimaldaks oma riigi elanikele pideva vaba juurdepääsu internetile; rõhutab, et internetile juurdepääs on ÜRO inimõiguste nõukogu poolt tunnustatud põhiõigus, mida tuleks hoida ja kaitsta sarnaselt kõigi muude inimõigustega; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et Sudaani valitsus võimaldaks oma riigi elanikele pideva vaba juurdepääsu internetile; rõhutab, et internetile juurdepääs on ÜRO inimõiguste nõukogu poolt tunnustatud põhiõigus, mida tuleks hoida ja kaitsta sarnaselt kõigi muude inimõigustega;

| 9. | kutsub Sudaani valitsust üles jätkama vajalike poliitiliste reformide teostamist, et oleks võimalik lahendada probleeme, nagu riigi krooniline halb majandamine, vaesus, üha kasvav korruptsioon ning riigi lääne- ja lõunaosas valitsev ebakindlus, ning soovitab Sudaani ametivõimudel ja kõikidel piirkondlikel ja rahvusvahelistel partneritel rakendada noortele suunatud programme, et edendada haridust, koolitust ja tööhõivet; |
| --- | --- |

9.

kutsub Sudaani valitsust üles jätkama vajalike poliitiliste reformide teostamist, et oleks võimalik lahendada probleeme, nagu riigi krooniline halb majandamine, vaesus, üha kasvav korruptsioon ning riigi lääne- ja lõunaosas valitsev ebakindlus, ning soovitab Sudaani ametivõimudel ja kõikidel piirkondlikel ja rahvusvahelistel partneritel rakendada noortele suunatud programme, et edendada haridust, koolitust ja tööhõivet;

| 10. | kutsub Sudaani ametivõime üles alustama opositsiooniga tõelist kõikehõlmavat riigi tasandil dialoogi, seda eriti Darfuri piirkonnas; kutsub Sudaani valitsust ja Lõuna-Sudaani valitsust tungivalt üles jõudma kokkuleppele kahe riigi vahel seni lahendamata üleminekuküsimustes, mis puudutavad majanduse korraldust, muu hulgas nafta kasutamist, mis on üks Sudaani praegusi rahutusi soodustavaid tegureid; |
| --- | --- |

10.

kutsub Sudaani ametivõime üles alustama opositsiooniga tõelist kõikehõlmavat riigi tasandil dialoogi, seda eriti Darfuri piirkonnas; kutsub Sudaani valitsust ja Lõuna-Sudaani valitsust tungivalt üles jõudma kokkuleppele kahe riigi vahel seni lahendamata üleminekuküsimustes, mis puudutavad majanduse korraldust, muu hulgas nafta kasutamist, mis on üks Sudaani praegusi rahutusi soodustavaid tegureid;

| 11. | tuletab meelde üldasjade ja välissuhete nõukogu 2008. aasta juunis avaldatud järeldusi, milles käsitletakse asjaolu, et Sudaani valitsus ei tee jätkuvalt koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, ning juhitakse tähelepanu sellele, et Sudaani valitsus on kohustatud ja suuteline koostööd tegema ning et kõiki Rahvusvahelise Kriminaalkohtu antud vahistamismäärusi tuleks järgida; nõuab, et Omar al-Bashir järgiks rahvusvahelise õiguse norme ning ilmuks seoses sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidiaktidega Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde üldasjade ja välissuhete nõukogu 2008. aasta juunis avaldatud järeldusi, milles käsitletakse asjaolu, et Sudaani valitsus ei tee jätkuvalt koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, ning juhitakse tähelepanu sellele, et Sudaani valitsus on kohustatud ja suuteline koostööd tegema ning et kõiki Rahvusvahelise Kriminaalkohtu antud vahistamismäärusi tuleks järgida; nõuab, et Omar al-Bashir järgiks rahvusvahelise õiguse norme ning ilmuks seoses sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidiaktidega Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette;

| 12. | kutsub Sudaani valitsust üles läbi vaatama riikliku julgeoleku seaduse, mille alusel kahtlustatavaid tohib igasuguse kohtuliku kontrollita kinni pidada kuni neli ja pool kuud, ning kutsub Sudaani valitsust veel üles reformima riigi õigussüsteemi vastavalt rahvusvahelistele inimõiguste normidele; |
| --- | --- |

12.

kutsub Sudaani valitsust üles läbi vaatama riikliku julgeoleku seaduse, mille alusel kahtlustatavaid tohib igasuguse kohtuliku kontrollita kinni pidada kuni neli ja pool kuud, ning kutsub Sudaani valitsust veel üles reformima riigi õigussüsteemi vastavalt rahvusvahelistele inimõiguste normidele;

| 13. | kutsub Sudaani valitsust üles tunnistama kehtetuks praegu veel jõus oleva surmanuhtluse ning asendama määratud surmanuhtlused muude kohaste karistustega; |
| --- | --- |

13.

kutsub Sudaani valitsust üles tunnistama kehtetuks praegu veel jõus oleva surmanuhtluse ning asendama määratud surmanuhtlused muude kohaste karistustega;

| 14. | tunnustades Sudaani ametivõimude otsust moodustada uurimiskomisjon, et võtta inimeste tapmises süüdi olevad isikud vastutusele, kutsub ametivõime üles alustama kõikide väidetavate tapmiste terviklikku ja sõltumatut uurimist; |
| --- | --- |

14.

tunnustades Sudaani ametivõimude otsust moodustada uurimiskomisjon, et võtta inimeste tapmises süüdi olevad isikud vastutusele, kutsub ametivõime üles alustama kõikide väidetavate tapmiste terviklikku ja sõltumatut uurimist;

| 15. | kutsub Aafrika Liitu üles tihedas koostöös ÜRO inimõiguste nõukogu erimenetlustega saatma kiireloomulise uurimiskomisjoni uurima väidetavat ülemäärast ja tahtlikku surmava jõu kasutamist Sudaani ametivõimude poolt ning asjaolusid, mis olid protestijate, sealhulgas inimõiguste kaitsjate surmajuhtumite põhjuseks; |
| --- | --- |

15.

kutsub Aafrika Liitu üles tihedas koostöös ÜRO inimõiguste nõukogu erimenetlustega saatma kiireloomulise uurimiskomisjoni uurima väidetavat ülemäärast ja tahtlikku surmava jõu kasutamist Sudaani ametivõimude poolt ning asjaolusid, mis olid protestijate, sealhulgas inimõiguste kaitsjate surmajuhtumite põhjuseks;

| 16. | kutsub komisjoni üles kiiremas korras seaduslikult piirama massijälgimist võimaldava tehnoloogia eksporti EList sellistesse riikidesse, kus seda võidakse kasutada digitaalvabaduse ja muude inimõiguste rikkumiseks; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles kiiremas korras seaduslikult piirama massijälgimist võimaldava tehnoloogia eksporti EList sellistesse riikidesse, kus seda võidakse kasutada digitaalvabaduse ja muude inimõiguste rikkumiseks;

| 17. | peab kahetsusväärseks ELi kõrge esindaja otsust lõpetada Sudaani ja Lõuna-Sudaani nimetatud ELi eriesindaja volitused, kuna Sudaanis on tõsised poliitilised rahutused ja relvakonfliktid, mille käigus Sudaani relvajõud ja valitsuse toetatud relvarühmitused on jätkuvalt karistamatult osalised sõjakuritegudes; on seisukohal, et ilma Sudaani ja Lõuna-Sudaani nimetatud eriesindajata jääb EL rahvusvahelistel läbirääkimistel ja rahvusvahelistes jõupingutustes kõrvaltvaatajaks, eriti kui arvesse võtta asjaolu, USA-l, Venemaal ja Hiinal on igaühel Sudaani jaoks erisaadik; nõuab seetõttu, et kõrge esindaja võtaks oma otsuse tagasi ja pikendaks Sudaani ja Lõuna-Sudaani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi; |
| --- | --- |

17.

peab kahetsusväärseks ELi kõrge esindaja otsust lõpetada Sudaani ja Lõuna-Sudaani nimetatud ELi eriesindaja volitused, kuna Sudaanis on tõsised poliitilised rahutused ja relvakonfliktid, mille käigus Sudaani relvajõud ja valitsuse toetatud relvarühmitused on jätkuvalt karistamatult osalised sõjakuritegudes; on seisukohal, et ilma Sudaani ja Lõuna-Sudaani nimetatud eriesindajata jääb EL rahvusvahelistel läbirääkimistel ja rahvusvahelistes jõupingutustes kõrvaltvaatajaks, eriti kui arvesse võtta asjaolu, USA-l, Venemaal ja Hiinal on igaühel Sudaani jaoks erisaadik; nõuab seetõttu, et kõrge esindaja võtaks oma otsuse tagasi ja pikendaks Sudaani ja Lõuna-Sudaani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Sudaani valitsusele, Aafrika Liidule, ÜRO peasekretärile, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeestele ja Üleaafrikalisele Parlamendile. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Sudaani valitsusele, Aafrika Liidule, ÜRO peasekretärile, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeestele ja Üleaafrikalisele Parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0470.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0274.

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/92 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/92

---

P7_TA(2013)0424

Hiljutine vägivald Iraagis

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta resolutsioon hiljutise vägivalla kohta Iraagis (2013/2874(RSP))

(2016/C 181/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraagi kohta, eelkõige 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni Iraagi ning vähemusrühmade, sh Iraagi türkmeenide tõsise olukorra kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraagi kohta, eelkõige 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni Iraagi ning vähemusrühmade, sh Iraagi türkmeenide tõsise olukorra kohta (1),

| — | võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahel ning võttes arvesse oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Iraagi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahel ning võttes arvesse oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Iraagi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni ühist strateegiadokumenti Iraagi kohta (2011–2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ühist strateegiadokumenti Iraagi kohta (2011–2013),

| — | võttes arvesse 19. detsembril 2012. aastal ÜRO Iraagi abimissiooni (UNAMI) ja ÜRO Inimõiguste Ülemvoliniku Ameti poolt ühiselt tutvustatud aruannet inimõiguste kohta Iraagis („Report on Human Rights in Iraq: January to June 2012”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. detsembril 2012. aastal ÜRO Iraagi abimissiooni (UNAMI) ja ÜRO Inimõiguste Ülemvoliniku Ameti poolt ühiselt tutvustatud aruannet inimõiguste kohta Iraagis („Report on Human Rights in Iraq: January to June 2012”),

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kriisirühma 14. augusti 2013. aasta aruannet nr 144 Lähis-Ida kohta („Make or Break: Iraq’s Sunnis and the State”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kriisirühma 14. augusti 2013. aasta aruannet nr 144 Lähis-Ida kohta („Make or Break: Iraq’s Sunnis and the State”),

| — | võttes arvesse 1. oktoobril 2013. aastal avaldatud ÜRO arvandmeid septembris hukkunute kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. oktoobril 2013. aastal avaldatud ÜRO arvandmeid septembris hukkunute kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 29. juuli 2013. aasta avaldust, milles nõutakse, et Iraagi liidrid maandaksid riigis plahvatusohtlikud pinged, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 29. juuli 2013. aasta avaldust, milles nõutakse, et Iraagi liidrid maandaksid riigis plahvatusohtlikud pinged,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 1. septembri 2013. aasta avaldust Ashrafi laagris toimunud traagiliste sündmuste kohta, milles hukkus 52 inimest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 1. septembri 2013. aasta avaldust Ashrafi laagris toimunud traagiliste sündmuste kohta, milles hukkus 52 inimest,

| — | võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Iraak on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Iraak on ühinenud,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni 5. septembri 2013. aasta avaldust hiljutise vägivalla kohta Iraagis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Catherine Ashtoni 5. septembri 2013. aasta avaldust hiljutise vägivalla kohta Iraagis,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Iraak peab endiselt lahendama tõsiseid poliitilisi, julgeolekualaseid ja sotsiaalmajanduslikke probleeme, ning arvestades, et riigi poliitikamaastik on äärmiselt killustunud ning olukorda halvendab vägivald ja sektantlik poliitika, mis on suureks takistuseks Iraagi elanike õigustatud püüdlustes saavutada rahu ja heaolu ning minna üle tõelisele demokraatiale; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Iraak peab endiselt lahendama tõsiseid poliitilisi, julgeolekualaseid ja sotsiaalmajanduslikke probleeme, ning arvestades, et riigi poliitikamaastik on äärmiselt killustunud ning olukorda halvendab vägivald ja sektantlik poliitika, mis on suureks takistuseks Iraagi elanike õigustatud püüdlustes saavutada rahu ja heaolu ning minna üle tõelisele demokraatiale;

| B. | arvestades, et UNAMI avaldatud hukkunute arvu kohaselt sai 2013. aasta septembris terroriaktides ja vägivallas 979 iraaklast surma ning 2 133 vigastada; arvestades, et 2013. aasta septembris sai kõige rohkem kannatada Bagdadi kubermang, kus sai surma või vigastada 1 429 tsiviilisikut (418 hukkunut ja 1 011 vigastatut), ning Bagdadile järgnesid Niineve, Diyala, Salahuddin ja Anbar; arvestades, et hukkunutest või kannatanutest andsid teada ka Kirkuk, Arbil, Babil, Wasit, Dhi-Qar ja al-Basrah; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et UNAMI avaldatud hukkunute arvu kohaselt sai 2013. aasta septembris terroriaktides ja vägivallas 979 iraaklast surma ning 2 133 vigastada; arvestades, et 2013. aasta septembris sai kõige rohkem kannatada Bagdadi kubermang, kus sai surma või vigastada 1 429 tsiviilisikut (418 hukkunut ja 1 011 vigastatut), ning Bagdadile järgnesid Niineve, Diyala, Salahuddin ja Anbar; arvestades, et hukkunutest või kannatanutest andsid teada ka Kirkuk, Arbil, Babil, Wasit, Dhi-Qar ja al-Basrah;

| C. | arvestades, et vägivald üha kasvab ja mõjutab tsiviilisikuid jätkuvalt murettekitavalt tugevalt – 2013. aasta algusest saadik on hukkunud kuni 5 000 ja vigastada saanud kuni 10 000 tsiviilisikut, kusjuures need näitajad on viimase viie aasta kõrgeimad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vägivald üha kasvab ja mõjutab tsiviilisikuid jätkuvalt murettekitavalt tugevalt – 2013. aasta algusest saadik on hukkunud kuni 5 000 ja vigastada saanud kuni 10 000 tsiviilisikut, kusjuures need näitajad on viimase viie aasta kõrgeimad;

| D. | arvestades, et suurt osa elanikkonnast mõjutavad endiselt tõsised sotsiaalsed ja majanduslikud probleemid – ulatuslik vaesus, suur töötus, majanduse stagneerumine, keskkonnatingimuste halvenemine ning elementaarsete avalike teenuste puudumine; arvestades, et arvukad rahumeelsed meeleavaldused, mille raames nõutakse suuremaid sotsiaalseid, majanduslikke ja poliitilisi õigusi, lõpevad järjekindlalt julgeolekujõudude väga süstemaatiliste karistamatute repressioonidega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et suurt osa elanikkonnast mõjutavad endiselt tõsised sotsiaalsed ja majanduslikud probleemid – ulatuslik vaesus, suur töötus, majanduse stagneerumine, keskkonnatingimuste halvenemine ning elementaarsete avalike teenuste puudumine; arvestades, et arvukad rahumeelsed meeleavaldused, mille raames nõutakse suuremaid sotsiaalseid, majanduslikke ja poliitilisi õigusi, lõpevad järjekindlalt julgeolekujõudude väga süstemaatiliste karistamatute repressioonidega;

| E. | arvestades, et Iraagi põhiseadusega tagatakse kõikide kodanike võrdsus seaduse ees ning eri rahvuste halduslikud, poliitilised, kultuurilised ja haridusalased õigused; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Iraagi põhiseadusega tagatakse kõikide kodanike võrdsus seaduse ees ning eri rahvuste halduslikud, poliitilised, kultuurilised ja haridusalased õigused;

| F. | arvestades, et ELi ja Iraagi vahelises partnerlus- ja koostöölepingus ning eriti selle inimõiguste klauslis rõhutatakse, et ELi ja Iraagi vahelises poliitilises arutelus tuleks keskenduda inimõigustele ja demokraatlike institutsioonide tugevdamisele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi ja Iraagi vahelises partnerlus- ja koostöölepingus ning eriti selle inimõiguste klauslis rõhutatakse, et ELi ja Iraagi vahelises poliitilises arutelus tuleks keskenduda inimõigustele ja demokraatlike institutsioonide tugevdamisele;

| 1. | mõistab kindlalt hukka hiljutised terroriaktid ja süveneva sektantliku vägivalla, mis tekitab riigis usupõhise konflikti taaspuhkemise ohu ja paneb muretsema kogu piirkonda haarava ulatuslikuma sektantliku konflikti vallandumise pärast; juhib tähelepanu sellele, et kuigi vägivallaakte panevad üksteise vastu toime peamiselt eri usurühmad, on vägivalla põhjused pigem poliitilised kui usulised; |
| --- | --- |

1.

mõistab kindlalt hukka hiljutised terroriaktid ja süveneva sektantliku vägivalla, mis tekitab riigis usupõhise konflikti taaspuhkemise ohu ja paneb muretsema kogu piirkonda haarava ulatuslikuma sektantliku konflikti vallandumise pärast; juhib tähelepanu sellele, et kuigi vägivallaakte panevad üksteise vastu toime peamiselt eri usurühmad, on vägivalla põhjused pigem poliitilised kui usulised;

| 2. | avaldab kaastunnet hukkunute ja vigastatute perekonnaliikmetele ja sõpradele; |
| --- | --- |

2.

avaldab kaastunnet hukkunute ja vigastatute perekonnaliikmetele ja sõpradele;

| 3. | mõistab hukka järgmised hiljutised rünnakud: Bagdadis 3. septembril 2013. aastal peamiselt šiiitide poolt asustatud linnajagudes toimunud rünnakud, milles hukkus vähemalt 60 inimest; 15. septembril 2013. aastal mitmel pool Iraagis toimunud plahvatused, milles sai surma üle 40 inimese ja mille sihtmärgiks olid peamiselt šiiitide asustatud alad; 21. septembril 2013. aastal Bagdadis Sadr City linnajaos toimunud matustel aset leidnud rünnakud, milles hukkus vähemalt 60 inimest; 30. septembril 2013. aastal Bagdadis peamiselt šiiitide poolt asustatud linnajagudes toimunud autopommiplahvatused, milles hukkus vähemalt 54 inimest; 5. oktoobri 2013. aasta pommiplahvatus Bagdadis al-Adhamiya linnajaos, kus šiiitidest palverändurite vastu suunatud enesetapurünnakus hukkus vähemalt 51 inimest ning üle 70 sai vigastada, kusjuures samal päeval sai veel vähemalt 12 inimest surma ja vähemalt 25 inimest vigastada Bagdadist põhjas asuvas Baladis, kus teine enesetaputerrorist end ühes kohvikus õhku lasi; 6. oktoobri 2013. aasta rünnak šiiitidest türkmeenide külas Qabakis, kus üks enesetaputerrorist end algkooli lähedal õhku lasi, tappes vähemalt 12 last vanuses 6–12 eluaastat ning vigastades veel paljusid teisi; 7. oktoobril 2013. aastal Bagdadis toimunud värske plahvatustelaine, milles hukkus vähemalt 22 inimest; 8. oktoobri 2013. aasta autopommiplahvatus Bagdadis, milles hukkus vähemalt üheksa inimest, ning riigi põhjaosas julgeolekujõudude vastu suunatud rünnakud; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka järgmised hiljutised rünnakud: Bagdadis 3. septembril 2013. aastal peamiselt šiiitide poolt asustatud linnajagudes toimunud rünnakud, milles hukkus vähemalt 60 inimest; 15. septembril 2013. aastal mitmel pool Iraagis toimunud plahvatused, milles sai surma üle 40 inimese ja mille sihtmärgiks olid peamiselt šiiitide asustatud alad; 21. septembril 2013. aastal Bagdadis Sadr City linnajaos toimunud matustel aset leidnud rünnakud, milles hukkus vähemalt 60 inimest; 30. septembril 2013. aastal Bagdadis peamiselt šiiitide poolt asustatud linnajagudes toimunud autopommiplahvatused, milles hukkus vähemalt 54 inimest; 5. oktoobri 2013. aasta pommiplahvatus Bagdadis al-Adhamiya linnajaos, kus šiiitidest palverändurite vastu suunatud enesetapurünnakus hukkus vähemalt 51 inimest ning üle 70 sai vigastada, kusjuures samal päeval sai veel vähemalt 12 inimest surma ja vähemalt 25 inimest vigastada Bagdadist põhjas asuvas Baladis, kus teine enesetaputerrorist end ühes kohvikus õhku lasi; 6. oktoobri 2013. aasta rünnak šiiitidest türkmeenide külas Qabakis, kus üks enesetaputerrorist end algkooli lähedal õhku lasi, tappes vähemalt 12 last vanuses 6–12 eluaastat ning vigastades veel paljusid teisi; 7. oktoobril 2013. aastal Bagdadis toimunud värske plahvatustelaine, milles hukkus vähemalt 22 inimest; 8. oktoobri 2013. aasta autopommiplahvatus Bagdadis, milles hukkus vähemalt üheksa inimest, ning riigi põhjaosas julgeolekujõudude vastu suunatud rünnakud;

| 4. | mõistab kindlalt hukka 1. septembril 2013. aastal toimunud Iraagi vägede rünnaku Ashrafi laagri vastu, mille käigus hukkus 52 iraanlasest pagulast ning rööviti 7 laagriasunikku, sh 6 naist, keda peetakse komisjoni asepresidendi/kõrge esindaja Catherine Ashtoni avalduse kohaselt usutavasti kinni Bagdadis; nõuab nende viivitamatut ja tingimusteta vabastamist; avaldab toetust UNAMI-le, kes püüab ligikaudu 3 000 laagriasunikku väljapoole Iraaki ümber asustada; |
| --- | --- |

4.

mõistab kindlalt hukka 1. septembril 2013. aastal toimunud Iraagi vägede rünnaku Ashrafi laagri vastu, mille käigus hukkus 52 iraanlasest pagulast ning rööviti 7 laagriasunikku, sh 6 naist, keda peetakse komisjoni asepresidendi/kõrge esindaja Catherine Ashtoni avalduse kohaselt usutavasti kinni Bagdadis; nõuab nende viivitamatut ja tingimusteta vabastamist; avaldab toetust UNAMI-le, kes püüab ligikaudu 3 000 laagriasunikku väljapoole Iraaki ümber asustada;

| 5. | peab uut ebastabiilsuse lainet äärmiselt murettekitavaks ning kutsub Iraagi kõikide etniliste ja usurühmade poliitilisi liidreid üles tegema koostööd, et lõpetada sektantlik vägivald ja usaldamatus ning ühendada Iraagi rahvas; |
| --- | --- |

5.

peab uut ebastabiilsuse lainet äärmiselt murettekitavaks ning kutsub Iraagi kõikide etniliste ja usurühmade poliitilisi liidreid üles tegema koostööd, et lõpetada sektantlik vägivald ja usaldamatus ning ühendada Iraagi rahvas;

| 6. | kutsub nii Iraagi valitsust kui ka piirkondlikke omavalitsusi üles mõistma hukka kõnealused rünnakud ning soodustama piirkonnas hiljuti toimunud terrorirünnakute kiiret, põhjalikku ja sõltumatut rahvusvahelist uurimist; kutsub Iraagi valitsust üles aitama sellele uurimisele igati kaasa, et võtta nende tegude toimepanijad vastutusele; |
| --- | --- |

6.

kutsub nii Iraagi valitsust kui ka piirkondlikke omavalitsusi üles mõistma hukka kõnealused rünnakud ning soodustama piirkonnas hiljuti toimunud terrorirünnakute kiiret, põhjalikku ja sõltumatut rahvusvahelist uurimist; kutsub Iraagi valitsust üles aitama sellele uurimisele igati kaasa, et võtta nende tegude toimepanijad vastutusele;

| 7. | peab murettekitavaks Süüria konflikti vägivalla levimist Iraaki, kus on suure mõjuvõimu omandanud džihaadi mässulised, kes on seotud rühmitusega Islamiriik Iraak, mis kujutab endast sunni mässuliste katusorganisatsiooni, kuhu kuulub ka al-Qaeda; |
| --- | --- |

7.

peab murettekitavaks Süüria konflikti vägivalla levimist Iraaki, kus on suure mõjuvõimu omandanud džihaadi mässulised, kes on seotud rühmitusega Islamiriik Iraak, mis kujutab endast sunni mässuliste katusorganisatsiooni, kuhu kuulub ka al-Qaeda;

| 8. | kutsub kõiki poliitilisi, usu- ja kodanikuühiskonna liidreid ning julgeolekujõude üles alustama viivitamatult koostööd, et lõpetada verevalamine ning tagada, et kõik Iraagi kodanikud tunnevad end võrdselt kaitstuna; |
| --- | --- |

8.

kutsub kõiki poliitilisi, usu- ja kodanikuühiskonna liidreid ning julgeolekujõude üles alustama viivitamatult koostööd, et lõpetada verevalamine ning tagada, et kõik Iraagi kodanikud tunnevad end võrdselt kaitstuna;

| 9. | kutsub Iraagi valitsust ja kõiki poliitilisi liidreid üles võtma vajalikke meetmeid, et tagada kõikide Iraagi elanike ning eelkõige ebasoodsamas olukorras olevate vähemuste esindajate turvalisus ja kaitse; kutsub Iraagi valitsust üles tagama, et julgeolekujõud järgivad õigusriigi põhimõtet ja rahvusvahelisi norme; |
| --- | --- |

9.

kutsub Iraagi valitsust ja kõiki poliitilisi liidreid üles võtma vajalikke meetmeid, et tagada kõikide Iraagi elanike ning eelkõige ebasoodsamas olukorras olevate vähemuste esindajate turvalisus ja kaitse; kutsub Iraagi valitsust üles tagama, et julgeolekujõud järgivad õigusriigi põhimõtet ja rahvusvahelisi norme;

| 10. | kutsub rahvusvahelist üldsust ja ELi üles toetama Iraagi valitsust, edendades rahvuslikku dialoogi, õigusriigi põhimõtte kindlustamist ja põhiteenuste osutamist soodustavaid algatusi, et luua turvaline, stabiilne, ühtne, jõukas ja demokraatlik Iraagi riik, kus kaitstakse kõikide elanike inim- ja poliitilisi õigusi; |
| --- | --- |

10.

kutsub rahvusvahelist üldsust ja ELi üles toetama Iraagi valitsust, edendades rahvuslikku dialoogi, õigusriigi põhimõtte kindlustamist ja põhiteenuste osutamist soodustavaid algatusi, et luua turvaline, stabiilne, ühtne, jõukas ja demokraatlik Iraagi riik, kus kaitstakse kõikide elanike inim- ja poliitilisi õigusi;

| 11. | kutsub Iraagi ametiasutusi üles võtma kiireloomulisi meetmeid, et suunata rohkem vahendeid programmidesse, mille eesmärk on olukorda parandada, pidades silmas, et julgeolekuolukord on teravdanud ebasoodsamas olukorras olevate rühmade, näiteks naiste, noorte ja põhiõiguste eest võitlejate (sh ametiühinguliikumiste aktivistid) probleeme; |
| --- | --- |

11.

kutsub Iraagi ametiasutusi üles võtma kiireloomulisi meetmeid, et suunata rohkem vahendeid programmidesse, mille eesmärk on olukorda parandada, pidades silmas, et julgeolekuolukord on teravdanud ebasoodsamas olukorras olevate rühmade, näiteks naiste, noorte ja põhiõiguste eest võitlejate (sh ametiühinguliikumiste aktivistid) probleeme;

| 12. | ergutab nii sunniitidest kui ka šiiitidest vaimulikke pidama usuteemalist dialoogi, kuna see on konflikti lahendamiseks vajalik; on seisukohal, et hiljutised USA ja Iraani vahelised kõnelused annavad Iraagile võimaluse asuda vahendajarolli, kuna Iraak on üks väheseid riike, kellel on tihedad sidemed mõlema osapoolega; kutsub Iraani liidreid üles aitama konstruktiivselt kaasa piirkonna stabiliseerimisele; |
| --- | --- |

12.

ergutab nii sunniitidest kui ka šiiitidest vaimulikke pidama usuteemalist dialoogi, kuna see on konflikti lahendamiseks vajalik; on seisukohal, et hiljutised USA ja Iraani vahelised kõnelused annavad Iraagile võimaluse asuda vahendajarolli, kuna Iraak on üks väheseid riike, kellel on tihedad sidemed mõlema osapoolega; kutsub Iraani liidreid üles aitama konstruktiivselt kaasa piirkonna stabiliseerimisele;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Iraagi valitsusele ja esindajatekogule, Kurdistani piirkondlikule omavalitsusele, ÜRO peasekretärile ja ÜRO inimõiguste nõukogule. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Iraagi valitsusele ja esindajatekogule, Kurdistani piirkondlikule omavalitsusele, ÜRO peasekretärile ja ÜRO inimõiguste nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0101.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0022.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 9. oktoober 2013

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/95 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/95

---

P7_TA(2013)0404

Euroopa Parlamendi ja EKP institutsioonidevaheline kokkulepe ühtse järelevalvemehhanismiga seotud menetluste valdkonnas tehtava koostöö kohta

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta otsus, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja Euroopa Keskpanga institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimist demokraatliku vastutuse ja järelevalve teostamise praktilise korra kohta seoses EKP-le ühtse järelevalvemehhanismi raames antud ülesannete täitmisega (2013/2198(ACI))

(2016/C 181/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 12. septembri 2013. aasta kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 12. septembri 2013. aasta kirja,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Keskpanga institutsioonidevahelise kokkuleppe projekti demokraatliku vastutuse ja järelevalve teostamise praktilise korra kohta seoses EKP-le ühtse järelevalvemehhanismi raames antud ülesannete täitmisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Keskpanga institutsioonidevahelise kokkuleppe projekti demokraatliku vastutuse ja järelevalve teostamise praktilise korra kohta seoses EKP-le ühtse järelevalvemehhanismi raames antud ülesannete täitmisega,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 127 lõiget 6, artikli 284 lõike 3 teist lõiku ning artiklit 295, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 127 lõiget 6, artikli 284 lõike 3 teist lõiku ning artiklit 295,

| — | võttes arvesse 12. septembri 2013. aastal vastu võetud seisukohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu määrus, millega Euroopa Keskpangale antakse eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (1), ning majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja põhiseaduskomisjoni arvamust ettepaneku kohta võtta vastu nimetatud määrus (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. septembri 2013. aastal vastu võetud seisukohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu määrus, millega Euroopa Keskpangale antakse eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (1), ning majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja põhiseaduskomisjoni arvamust ettepaneku kohta võtta vastu nimetatud määrus (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi ja Euroopa Keskpanga presidendi 12. septembri 2013. aasta avaldust, mis koostati, kui Euroopa Parlamendis pandi hääletusele ettepanek võtta vastu määrus, millega anti Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi ja Euroopa Keskpanga presidendi 12. septembri 2013. aasta avaldust, mis koostati, kui Euroopa Parlamendis pandi hääletusele ettepanek võtta vastu määrus, millega anti Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 127 lõiget 1 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 127 lõiget 1 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0302/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0302/2013),

| 1. | kiidab lisatud kokkuleppe sõlmimise heaks ja otsustab kokkuleppe sisu arvesse võttes lisada selle oma kodukorrale; |
| --- | --- |

1.

kiidab lisatud kokkuleppe sõlmimise heaks ja otsustab kokkuleppe sisu arvesse võttes lisada selle oma kodukorrale;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos Euroopa Keskpanga presidendiga kokkuleppele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos Euroopa Keskpanga presidendiga kokkuleppele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus koos selle lisaga nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus koos selle lisaga nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0372.

(2)  A7-0392/2012 (raportöör Marianne Thyssen ja arvamuse koostaja Andrew Duff).

(3)  Vt kõnealust määrust käsitleva Euroopa Parlamendi 12. septembri 2013. aasta seadusandliku resolutsiooni lisa (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0372).

---

LISA

Euroopa Parlamendi ja Euroopa Keskpanga institutsioonidevaheline kokkulepe demokraatliku vastutuse ja järelevalve teostamise praktilise korra kohta seoses EKP-le ühtse järelevalvemehhanismi raames antud ülesannete täitmisega

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub institutsioonidevahelise kokkuleppega, avaldatud 30. novembril 2013ELT L 320, lk 1).

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/96 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/96

---

P7_TA(2013)0405

Parlamentidevaheliste delegatsioonide, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevate delegatsioonide ning parlamentaarsetes koostöökomisjonides ja mitmepoolsetes parlamentaarsetes assambleedes osalevate delegatsioonide arv ja nende arvuline koosseis

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta otsus parlamentidevaheliste delegatsioonide, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevate delegatsioonide, parlamentaarsetes koostöökomisjonides ja mitmepoolsetes parlamentaarsetes assambleedes osalevate delegatsioonide ja nende liikmete arvu kohta (2013/2853(RSO))

(2016/C 181/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut,

| — | võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta (1), 14. septembri 2009. aasta (2), 15. juuni 2010. aasta (3) ja 14. detsembri 2011. aasta (4) otsuseid parlamentidevaheliste delegatsioonide, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevate delegatsioonide, parlamentaarsetes koostöökomisjonides osalevate delegatsioonide ja mitmepoolsete parlamentaarsete assambleede arvu ja nende liikmete arvu kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta (1), 14. septembri 2009. aasta (2), 15. juuni 2010. aasta (3) ja 14. detsembri 2011. aasta (4) otsuseid parlamentidevaheliste delegatsioonide, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevate delegatsioonide, parlamentaarsetes koostöökomisjonides osalevate delegatsioonide ja mitmepoolsete parlamentaarsete assambleede arvu ja nende liikmete arvu kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 198, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 198,

| 1. | otsustab, tulenevalt Horvaatia ühinemisest Euroopa Liiduga, likvideerida delegatsiooni ELi–Horvaatia parlamentaarses ühiskomisjonis; |
| --- | --- |

1.

otsustab, tulenevalt Horvaatia ühinemisest Euroopa Liiduga, likvideerida delegatsiooni ELi–Horvaatia parlamentaarses ühiskomisjonis;

| 2. | otsustab muuta alltoodud parlamentidevaheliste delegatsioonide liikmete arvu järgmiselt: | delegatsioon Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Montenegro ning Kosovoga suhtlemiseks: 30 liiget; |
| --- | --- | --- |

2.

otsustab muuta alltoodud parlamentidevaheliste delegatsioonide liikmete arvu järgmiselt:

delegatsioon Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Montenegro ning Kosovoga suhtlemiseks: 30 liiget;

| | delegatsioon Araabia poolsaare riikidega suhtlemiseks: 19 liiget; |
| --- | --- |

delegatsioon Araabia poolsaare riikidega suhtlemiseks: 19 liiget;

| | delegatsioon Ameerika Ühendriikidega suhtlemiseks: 57 liiget; |
| --- | --- |

delegatsioon Ameerika Ühendriikidega suhtlemiseks: 57 liiget;

| | delegatsioon Kanadaga suhtlemiseks: 21 liiget; |
| --- | --- |

delegatsioon Kanadaga suhtlemiseks: 21 liiget;

| | delegatsioon Kesk-Ameerika riikidega suhtlemiseks: 16 liiget; |
| --- | --- |

delegatsioon Kesk-Ameerika riikidega suhtlemiseks: 16 liiget;

| | delegatsioon Jaapaniga suhtlemiseks: 26 liiget; |
| --- | --- |

delegatsioon Jaapaniga suhtlemiseks: 26 liiget;

| | delegatsioon Hiina Rahvavabariigiga suhtlemiseks: 42 liiget; |
| --- | --- |

delegatsioon Hiina Rahvavabariigiga suhtlemiseks: 42 liiget;

| | delegatsioon Indiaga suhtlemiseks: 29 liiget; |
| --- | --- |

delegatsioon Indiaga suhtlemiseks: 29 liiget;

| | delegatsioon Kagu-Aasia riikide ja Kagu-Aasia Rahvaste Assotsiatsiooniga (ASEAN) suhtlemiseks: 25 liiget; |
| --- | --- |

delegatsioon Kagu-Aasia riikide ja Kagu-Aasia Rahvaste Assotsiatsiooniga (ASEAN) suhtlemiseks: 25 liiget;

| | delegatsioon Austraalia ja Uus-Meremaaga suhtlemiseks: 19 liiget; |
| --- | --- |

delegatsioon Austraalia ja Uus-Meremaaga suhtlemiseks: 19 liiget;

| | delegatsioon Lõuna-Aafrika Vabariigiga suhtlemiseks: 21 liiget; |
| --- | --- |

delegatsioon Lõuna-Aafrika Vabariigiga suhtlemiseks: 21 liiget;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 136.

(2)  ELT C 224 E, 19.8.2010, lk 36.

(3)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 159.

(4)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 132.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 8. oktoober 2013

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/98

---

P7_TA(2013)0391

Tsiviilotstarbelist ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi käsitlev EÜ ja Ukraina koostööleping ***

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu tsiviilotstarbelist ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) käsitleva lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahel (06373/2013 – C7-0070/2013 – 2012/0274(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 181/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu ((06373/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu ((06373/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ja Ukraina vahelise koostöölepingu eelnõu (13242/2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ja Ukraina vahelise koostöölepingu eelnõu (13242/2005),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 172 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0070/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 172 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0070/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 7 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 7 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0298/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0298/2013),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ukraina valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ukraina valitsusele ja parlamendile.

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/98 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/98

---

P7_TA(2013)0392

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2011/025 IT/Lombardia, Itaalia

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 28 (taotlus EGF/2011/025 IT/Lombardia, Itaalia) (COM(2013)0470 – C7-0206/2013 – 2013/2138(BUD))

(2016/C 181/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0470 – C7-0206/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0470 – C7-0206/2013),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe) (1), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe) (1), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (edaspidi „fondi määrus”) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (edaspidi „fondi määrus”) (2),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0294/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0294/2013),

| A. | arvestades, et liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks õigusnormid ja eelarvevahendid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks õigusnormid ja eelarvevahendid;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009. aastal kuni 31. detsembrini 2011. aastal esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009. aastal kuni 31. detsembrini 2011. aastal esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline, see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline, see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Itaalia esitas taotluse EGF/2011/025 IT/Lombardia, et saada fondist rahalist toetust seoses 529 töötaja koondamisega Lombardias 20. märtsist 2011 kuni 20. detsembrini 2011 kestnud vaatlusperioodi jooksul, taotledes abi 480 koondatud töötajale, kelle puhul taotletakse fondi kaasrahastamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Itaalia esitas taotluse EGF/2011/025 IT/Lombardia, et saada fondist rahalist toetust seoses 529 töötaja koondamisega Lombardias 20. märtsist 2011 kuni 20. detsembrini 2011 kestnud vaatlusperioodi jooksul, taotledes abi 480 koondatud töötajale, kelle puhul taotletakse fondi kaasrahastamist;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud toetuskõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud toetuskõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Itaalial õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Itaalial õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust;

| 2. | märgib kahetsusega, et Itaalia ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 30. detsembril 2011. aastal ning komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 28. juunil 2013. aastal; peab pikka 18-kuulist hindamisaega kahetsusväärseks; |
| --- | --- |

2.

märgib kahetsusega, et Itaalia ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 30. detsembril 2011. aastal ning komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 28. juunil 2013. aastal; peab pikka 18-kuulist hindamisaega kahetsusväärseks;

| 3. | märgib, et Itaalia kõige rikkam piirkond Lombardia, mis toodab viiendiku Itaalia SKPst, peab tegelema suurte struktuursete probleemidega, mida üleilmne finants- ja majanduskriis on süvendanud; väljendab heameelt asjaolu üle, et Lombardia kasutab teist korda fondi abi, et tulla toime majanduslike ja sotsiaalsete raskustega; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Itaalia kõige rikkam piirkond Lombardia, mis toodab viiendiku Itaalia SKPst, peab tegelema suurte struktuursete probleemidega, mida üleilmne finants- ja majanduskriis on süvendanud; väljendab heameelt asjaolu üle, et Lombardia kasutab teist korda fondi abi, et tulla toime majanduslike ja sotsiaalsete raskustega;

| 4. | kutsub Itaalia ametiasutusi üles kasutama fondi toetust kogu selle võimaluste piires ja julgustama võimalikult paljusid töötajaid meetmetes osalema; tuletab meelde, et fondi varasemate sekkumiste puhul Itaalias jäi eelarve täitmine peamiselt väikese osalemismäära tõttu suhteliselt madalaks; |
| --- | --- |

4.

kutsub Itaalia ametiasutusi üles kasutama fondi toetust kogu selle võimaluste piires ja julgustama võimalikult paljusid töötajaid meetmetes osalema; tuletab meelde, et fondi varasemate sekkumiste puhul Itaalias jäi eelarve täitmine peamiselt väikese osalemismäära tõttu suhteliselt madalaks;

| 5. | rõhutab, et komisjon on juba tunnistanud majandus- ja finantskriisi mõju informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) sektorile ning et fond on toetanud sellest sektorist koondatud töötajaid (juhtumid: EGF/2011/016 IT/Agile ja EGF/2010/012 NL/Noord Holland); |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et komisjon on juba tunnistanud majandus- ja finantskriisi mõju informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) sektorile ning et fond on toetanud sellest sektorist koondatud töötajaid (juhtumid: EGF/2011/016 IT/Agile ja EGF/2010/012 NL/Noord Holland);

| 6. | märgib, et Itaalia IKT sektorile on viimase aastakümne jooksul survet avaldanud tugev konkurents madalamate kuludega riikide poolt; tunnistab vajadust sektori ümberkujundamise järele uute tehnoloogiate, nt pilvandmetöötluse, eri e-teenuste, suhtevõrgustike jms kiire arengu tõttu, mida on tõdetud juba mitu aastat; märgib, et digitaallõhe Itaalia ja juhtivate Euroopa riikide ning muude maailma riikide vahel on kriisist tingitud majandussurutise tõttu veelgi suurenenud; märgib, et nimetatud muutuste tõttu on Itaalia ettevõtetes IKT töötajate arvu alates 2009. aastast pidevalt vähendatud; |
| --- | --- |

6.

märgib, et Itaalia IKT sektorile on viimase aastakümne jooksul survet avaldanud tugev konkurents madalamate kuludega riikide poolt; tunnistab vajadust sektori ümberkujundamise järele uute tehnoloogiate, nt pilvandmetöötluse, eri e-teenuste, suhtevõrgustike jms kiire arengu tõttu, mida on tõdetud juba mitu aastat; märgib, et digitaallõhe Itaalia ja juhtivate Euroopa riikide ning muude maailma riikide vahel on kriisist tingitud majandussurutise tõttu veelgi suurenenud; märgib, et nimetatud muutuste tõttu on Itaalia ettevõtetes IKT töötajate arvu alates 2009. aastast pidevalt vähendatud;

| 7. | väljendab heameelt asjaolu üle, et selleks, et töötajad saaksid õigeaegset abi, otsustasid Itaalia ametiasutused alustada individuaalsete meetmete rakendamist 1. märtsil 2012. aastal, varakult enne lõpliku otsuse saamist esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt asjaolu üle, et selleks, et töötajad saaksid õigeaegset abi, otsustasid Itaalia ametiasutused alustada individuaalsete meetmete rakendamist 1. märtsil 2012. aastal, varakult enne lõpliku otsuse saamist esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta;

| 8. | märgib, et IKT sektori koondamiste sotsiaalse mõju piiramiseks on kasutatud ulatuslikult sotsiaalsete tagatiste süsteeme, nagu palgahüvitusfond (CIG), millest antakse töötajatele rahalisi toetusi palgamaksete hüvitamiseks; märgib rahuloluga, et Itaalia ametiasutused ei ole taotlenud fondi toetust toimetulekutoetuste rahastamiseks; |
| --- | --- |

8.

märgib, et IKT sektori koondamiste sotsiaalse mõju piiramiseks on kasutatud ulatuslikult sotsiaalsete tagatiste süsteeme, nagu palgahüvitusfond (CIG), millest antakse töötajatele rahalisi toetusi palgamaksete hüvitamiseks; märgib rahuloluga, et Itaalia ametiasutused ei ole taotlenud fondi toetust toimetulekutoetuste rahastamiseks;

| 9. | märgib, et kaasrahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett sisaldab 480 töötaja tööturule tagasipöördumist toetavaid meetmeid, nt töövestlustel kasutatavad tehnikad, kutsekirjeldus, kutsealase arengu määratlemine, isikliku arengukava jälgimine, koordineerimine ja juhtimine, juhendamine ja kutsealane nõustamine, töövõimaluste uurimine uute tööandjate juures, oskuste sobitamine töökohaga, mentorlus esimeses etapis pärast uue töökoha saamist, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise alane nõustamine ja tugi ning juhendamine ja tugi praktika ajal; |
| --- | --- |

9.

märgib, et kaasrahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett sisaldab 480 töötaja tööturule tagasipöördumist toetavaid meetmeid, nt töövestlustel kasutatavad tehnikad, kutsekirjeldus, kutsealase arengu määratlemine, isikliku arengukava jälgimine, koordineerimine ja juhtimine, juhendamine ja kutsealane nõustamine, töövõimaluste uurimine uute tööandjate juures, oskuste sobitamine töökohaga, mentorlus esimeses etapis pärast uue töökoha saamist, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise alane nõustamine ja tugi ning juhendamine ja tugi praktika ajal;

| 10. | märgib, et koolitus- ja ümberõppemeetmed ei kuulu individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti, sest neid meetmeid rahastatakse piirkondlikest allikatest; |
| --- | --- |

10.

märgib, et koolitus- ja ümberõppemeetmed ei kuulu individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti, sest neid meetmeid rahastatakse piirkondlikest allikatest;

| 11. | väljendab heameelt asjaolu üle, et fondi kooskõlastatud meetmete paketi kavandamisel konsulteeriti sotsiaalpartneritega, eriti kohaliku tasandi ametiühingutega (CGIL, CISL, UIL, CISAL) (3); märgib, et fondi rakendamise ja selle vahendite kättesaadavaks muutmise eri etappidel kohaldatakse soolise võrdsuse poliitikat ja mittediskrimineerimise põhimõtet; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt asjaolu üle, et fondi kooskõlastatud meetmete paketi kavandamisel konsulteeriti sotsiaalpartneritega, eriti kohaliku tasandi ametiühingutega (CGIL, CISL, UIL, CISAL) (3); märgib, et fondi rakendamise ja selle vahendite kättesaadavaks muutmise eri etappidel kohaldatakse soolise võrdsuse poliitikat ja mittediskrimineerimise põhimõtet;

| 12. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale;

| 13. | märgib, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett, mille osas on konsulteeritud sotsiaalpartneritega, hõlmab karjäärinõustamise ja planeerimise, mentorluse ning oskuste ja töökohtade sobitamisega seotud meetmeid ning toetust füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemiseks ja praktikaks; |
| --- | --- |

13.

märgib, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett, mille osas on konsulteeritud sotsiaalpartneritega, hõlmab karjäärinõustamise ja planeerimise, mentorluse ning oskuste ja töökohtade sobitamisega seotud meetmeid ning toetust füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemiseks ja praktikaks;

| 14. | märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine; |
| --- | --- |

14.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;

| 15. | palub osalevatel institutsioonidel teha vajalikke parandusi menetluskorras, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse eesmärgiga esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos ettepanekuga fondi kasutuselevõtmiseks ka komisjoni hinnang fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta; loodab, et menetlusse tehakse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

15.

palub osalevatel institutsioonidel teha vajalikke parandusi menetluskorras, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse eesmärgiga esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos ettepanekuga fondi kasutuselevõtmiseks ka komisjoni hinnang fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta; loodab, et menetlusse tehakse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 16. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleb tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist stabiilsele tööle; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleb tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist stabiilsele tööle; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 17. | väljendab heameelt selle üle, et nõukogu saavutas kokkuleppe viia fondi määrusesse ajavahemikuks 2014–2020 uuesti sisse kriteeriumid fondi kasutuselevõtmiseks kriisi korral, millega lubatakse lisaks töötajatele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt selle üle, et nõukogu saavutas kokkuleppe viia fondi määrusesse ajavahemikuks 2014–2020 uuesti sisse kriteeriumid fondi kasutuselevõtmiseks kriisi korral, millega lubatakse lisaks töötajatele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| 18. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

18.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  CGIL (Confederazione generale italiana del lavoro), CISL (Confederazione italiana sindacati lavoratori), UIL (Unione italiana del lavoro), CISAL (Confederazione Italiana Sindacati Autonomi Lavoratori).

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 28 (taotlus EGF/2011/025 IT/Lombardia, Itaalia)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2013/526/EL).

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/102 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/102

---

P7_TA(2013)0393

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili, Itaalia

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili, Itaalia) (COM(2013)0469 – C7-0207/2013 – 2013/2139(BUD))

(2016/C 181/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0469 – C7-0207/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0469 – C7-0207/2013),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1) (17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1) (17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0292/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0292/2013),

| A. | arvestades, et liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks õigusnormid ja eelarvevahendid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavate töötajate täiendavaks toetamiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks õigusnormid ja eelarvevahendid;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009. aastal kuni 31. detsembrini 2011. aastal esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009. aastal kuni 31. detsembrini 2011. aastal esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi olema dünaamiline, see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi olema dünaamiline, see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Itaalia esitas taotluse EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili, et saada fondist rahalist toetust seoses 1 030 töötaja koondamisega ettevõttest De Tomaso Automobili S.p.A. 5. juulist 2012 kuni 28. augustini 2012 kestnud vaatlusperioodi jooksul, taotledes abi 1 010 koondatud töötajale, kelle puhul taotletakse fondi kaasrahastamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Itaalia esitas taotluse EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili, et saada fondist rahalist toetust seoses 1 030 töötaja koondamisega ettevõttest De Tomaso Automobili S.p.A. 5. juulist 2012 kuni 28. augustini 2012 kestnud vaatlusperioodi jooksul, taotledes abi 1 010 koondatud töötajale, kelle puhul taotletakse fondi kaasrahastamist;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud toetuskõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud toetuskõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ning et seetõttu on Itaalial õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ning et seetõttu on Itaalial õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust;

| 2. | märgib, et Itaalia ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 5. novembril 2012 ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 28. juunil 2013; väljendab heameelt suhteliselt lühikese – 7 kuud kestnud – hindamisperioodi üle; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Itaalia ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 5. novembril 2012 ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 28. juunil 2013; väljendab heameelt suhteliselt lühikese – 7 kuud kestnud – hindamisperioodi üle;

| 3. | märgib, et 1 030 töötaja koondamine Itaalia autotootmisettevõttest De Tomaso Automobili S.p.A. oli tingitud geograafilisest asukohast sõltuvate tarbimisharjumuste muutumisest; märgib, et Aasia turgude kiirest kasv, millest liidu tootjatel on raskem osa saada, kuna nende positsioon seal on tavapäraselt halvem kui mujal, koos majandus- ja finantskriisile järgnenud krediiditingimuste karmistamisega, pani ettevõttele lisakoormuse; ettevõte ei suutnud leida kasumlikku lahendust ning selle suhtes algatati 2012. aasta aprillis likvideerimismenetlus; |
| --- | --- |

3.

märgib, et 1 030 töötaja koondamine Itaalia autotootmisettevõttest De Tomaso Automobili S.p.A. oli tingitud geograafilisest asukohast sõltuvate tarbimisharjumuste muutumisest; märgib, et Aasia turgude kiirest kasv, millest liidu tootjatel on raskem osa saada, kuna nende positsioon seal on tavapäraselt halvem kui mujal, koos majandus- ja finantskriisile järgnenud krediiditingimuste karmistamisega, pani ettevõttele lisakoormuse; ettevõte ei suutnud leida kasumlikku lahendust ning selle suhtes algatati 2012. aasta aprillis likvideerimismenetlus;

| 4. | rõhutab, et komisjon on juba tunnistanud majandus- ja finantskriisi mõju autotootmissektorile ja et sellest sektorist esitati fondist toetuse saamiseks kõige rohkem taotlusi (16), millest 7 põhineb kaubandusega seotud üleilmastumisel (3); |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et komisjon on juba tunnistanud majandus- ja finantskriisi mõju autotootmissektorile ja et sellest sektorist esitati fondist toetuse saamiseks kõige rohkem taotlusi (16), millest 7 põhineb kaubandusega seotud üleilmastumisel (3);

| 5. | kutsub Itaalia ametiasutusi üles kasutama fondi toetust kõigi selle võimaluste piires ja julgustama võimalikult paljusid töötajaid meetmetes osalema; tuletab meelde, et fondi varasemate sekkumiste puhul Itaalias jäi eelarve täitmine peamiselt väikese osalemismäära tõttu suhteliselt madalaks; |
| --- | --- |

5.

kutsub Itaalia ametiasutusi üles kasutama fondi toetust kõigi selle võimaluste piires ja julgustama võimalikult paljusid töötajaid meetmetes osalema; tuletab meelde, et fondi varasemate sekkumiste puhul Itaalias jäi eelarve täitmine peamiselt väikese osalemismäära tõttu suhteliselt madalaks;

| 6. | rõhutab, et ettevõtte De Tomaso Automobili koondamistest mõjutatud piirkonnad on Piemonte ja Toscana maakonnad ning eelkõige Torino ja Livorno provintsid, kus paiknesid De Tomaso Automobili S.p.A. tehased; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et ettevõtte De Tomaso Automobili koondamistest mõjutatud piirkonnad on Piemonte ja Toscana maakonnad ning eelkõige Torino ja Livorno provintsid, kus paiknesid De Tomaso Automobili S.p.A. tehased;

| 7. | väljendab heameelt selle üle, et selleks, et töötajad saaksid õigeaegset abi, otsustasid Itaalia ametiasutused alustada individuaalsete meetmete rakendamist 15. jaanuaril 2013. aastal, varakult enne lõpliku otsuse saamist esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt selle üle, et selleks, et töötajad saaksid õigeaegset abi, otsustasid Itaalia ametiasutused alustada individuaalsete meetmete rakendamist 15. jaanuaril 2013. aastal, varakult enne lõpliku otsuse saamist esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta;

| 8. | märgib, et koondamised on kaetud palgahüvitusfondiga (CIG), Itaalia sotsiaalsete tagatiste võrgustikuga, millest anti töötajatele rahalisi toetusi, et hüvitada palgamakseid; märgib, et Itaalia ametiasutused taotlesid fondist toetust, et rahastada toetusi, mis on küll suuremad kui tavalised sotsiaalsüsteemi maksed, mida Itaalia tööõiguse kohaselt töötutele inimestele makstakse; |
| --- | --- |

8.

märgib, et koondamised on kaetud palgahüvitusfondiga (CIG), Itaalia sotsiaalsete tagatiste võrgustikuga, millest anti töötajatele rahalisi toetusi, et hüvitada palgamakseid; märgib, et Itaalia ametiasutused taotlesid fondist toetust, et rahastada toetusi, mis on küll suuremad kui tavalised sotsiaalsüsteemi maksed, mida Itaalia tööõiguse kohaselt töötutele inimestele makstakse;

| 9. | tuletab meelde, et fondi vahendeid tuleks tulevikus eraldada peamiselt koolituseks ja tööotsinguteks, samuti kutseorientatsiooni programmideks; märgib, et fondipoolne hüvitiste rahastamine peaks olema alati täiendava iseloomuga ja toimuma paralleelselt sellega, mis on koondatud töötajatele kättesaadav riigisisese õiguse või kollektiivlepingute kohaselt; tuletab sellega seoses meelde järeldust, millele kontrollikoda jõudis Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi käsitlevas eriaruandes nr 7/2013 ja mille kohaselt „kolmandik EGFi toetustest täiendas riiklikke töötajate sissetulekutoetuse süsteeme, andmata ELi lisaväärtust”, ja soovitust selliseid meetmeid tulevikus piirata; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et fondi vahendeid tuleks tulevikus eraldada peamiselt koolituseks ja tööotsinguteks, samuti kutseorientatsiooni programmideks; märgib, et fondipoolne hüvitiste rahastamine peaks olema alati täiendava iseloomuga ja toimuma paralleelselt sellega, mis on koondatud töötajatele kättesaadav riigisisese õiguse või kollektiivlepingute kohaselt; tuletab sellega seoses meelde järeldust, millele kontrollikoda jõudis Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi käsitlevas eriaruandes nr 7/2013 ja mille kohaselt „kolmandik EGFi toetustest täiendas riiklikke töötajate sissetulekutoetuse süsteeme, andmata ELi lisaväärtust”, ja soovitust selliseid meetmeid tulevikus piirata;

| 10. | märgib, et kaasrahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett sisaldab 1 010 töötaja tööturule tagasipöördumist toetavaid meetmeid, nagu kutsealane nõustamine, töökohavahetuse ja tööotsimise toetamine, koolitus, ümberõpe ja kutseõpe, ettevõtete asutamist toetavad kaasnevad meetmed, ettevõtluse alustamise toetus, töölevõtmise toetus, tööotsingutoetus ning erikulude hüvitamine, nagu ülalpeetavate isikute hooldajate toetus ja toetus transpordikulude katteks; |
| --- | --- |

10.

märgib, et kaasrahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett sisaldab 1 010 töötaja tööturule tagasipöördumist toetavaid meetmeid, nagu kutsealane nõustamine, töökohavahetuse ja tööotsimise toetamine, koolitus, ümberõpe ja kutseõpe, ettevõtete asutamist toetavad kaasnevad meetmed, ettevõtluse alustamise toetus, töölevõtmise toetus, tööotsingutoetus ning erikulude hüvitamine, nagu ülalpeetavate isikute hooldajate toetus ja toetus transpordikulude katteks;

| 11. | väljendab heameelt selle üle, et fondi kooskõlastatud paketi meetmete kavandamisel konsulteeriti sotsiaalpartneritega, eriti kohaliku tasandi ametiühingutega; märgib, et fondi rakendamise ja selle vahendite kättesaadavaks muutmise eri etappidel kohaldatakse soolise võrdõiguslikkuse poliitikat ja mittediskrimineerimise põhimõtet; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt selle üle, et fondi kooskõlastatud paketi meetmete kavandamisel konsulteeriti sotsiaalpartneritega, eriti kohaliku tasandi ametiühingutega; märgib, et fondi rakendamise ja selle vahendite kättesaadavaks muutmise eri etappidel kohaldatakse soolise võrdõiguslikkuse poliitikat ja mittediskrimineerimise põhimõtet;

| 12. | tunneb heameelt selle üle, et paketi väljatöötamisel konsulteeriti sotsiaalpartneritega; tunneb heameelt selle üle, et paketi rakendamist hakkab jälgima juhtkomitee; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt selle üle, et paketi väljatöötamisel konsulteeriti sotsiaalpartneritega; tunneb heameelt selle üle, et paketi rakendamist hakkab jälgima juhtkomitee;

| 13. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; loodab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; loodab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale;

| 14. | palub liikmesriikidel lisada tulevastesse taotlustesse järgmine fondist toetatavaid koolitusmeetmeid puudutav teave: pakutava koolituse liik, millistes sektorites koolitust pakutakse ja kas pakkumine vastab piirkonnas/kohapeal nõutavatele oskustele ja kas see on kooskõlas piirkonna majandusväljavaadetega; |
| --- | --- |

14.

palub liikmesriikidel lisada tulevastesse taotlustesse järgmine fondist toetatavaid koolitusmeetmeid puudutav teave: pakutava koolituse liik, millistes sektorites koolitust pakutakse ja kas pakkumine vastab piirkonnas/kohapeal nõutavatele oskustele ja kas see on kooskõlas piirkonna majandusväljavaadetega;

| 15. | märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine; |
| --- | --- |

15.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Itaalia ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivatele eeskirjadele ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;

| 16. | palub osalevatel institutsioonidel teha vajalikke parandusi menetluskorras, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse eesmärgiga esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos ettepanekuga fondi kasutuselevõtmiseks ka komisjoni hinnang fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta; loodab, et uues määruses Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) kohta tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

16.

palub osalevatel institutsioonidel teha vajalikke parandusi menetluskorras, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse eesmärgiga esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos ettepanekuga fondi kasutuselevõtmiseks ka komisjoni hinnang fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta; loodab, et uues määruses Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) kohta tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 17. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleb tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist stabiilsele tööle; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleb tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist stabiilsele tööle; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 18. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

18.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 19. | väljendab heameelt selle üle, et nõukogu saavutas kokkuleppe viia fondi kohaldamist käsitlevasse määrusesse ajavahemikul 2014–2020 uuesti sisse kriteeriumi fondi kasutuselevõtmiseks kriisi korral, millega lubatakse lisaks töötajatele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

19.

väljendab heameelt selle üle, et nõukogu saavutas kokkuleppe viia fondi kohaldamist käsitlevasse määrusesse ajavahemikul 2014–2020 uuesti sisse kriteeriumi fondi kasutuselevõtmiseks kriisi korral, millega lubatakse lisaks töötajatele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  EGF/2012/008 De Tomaso Automobili (käesoleva otsuse ettepaneku aluseks olev juhtum), EGF/2012/005 Saab Automotive COM(2012)0622, EGF/2009/013 Karmann COM(2010)0007, EGF/2008/004 Castilla y León Aragón COM(2009)0150, EGF/2008/002 Delphi COM(2008)0547, EGF/2007/010 Lisboa Alentejo COM(2008)0094, EGF/2007/001 PSA Suppliers COM(2007)0415.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili, Itaalia)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2013/514/EL).

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/105 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/105

---

P7_TA(2013)0397

Meretöönormide konventsiooni kokkuleppe rakendamist käsitleva nõukogu direktiivi 2009/13/EÜ jõustamisega seotud lipuriigi kohustused ***I

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv nõukogu direktiivi 2009/13/EÜ (millega rakendatakse Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liidu (ETF) sõlmitud kokkulepet 2006. aasta meretöönormide konventsiooni kohta ja muudetakse direktiivi 1999/63/EÜ) jõustamisega seotud lipuriigi kohustuste kohta (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 181/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0134), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0134),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0083/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0083/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2012. aasta arvamust (1),

| — | olles konsulteerinud Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. juuni 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. juuni 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning transpordikomisjoni arvamust (A7-0037/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning transpordikomisjoni arvamust (A7-0037/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2);

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 299, 4.10.2012, lk 153.

(2)  Käesolev seisukoht asendab 13. märtsil 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0080).

---

P7_TC1-COD(2012)0065

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu nõukogu direktiiv 2013/.../EL, 2006. aasta meretöönormide konventsiooni järgimise ja täitmise tagamisega seotud lipuriigi kohustuste kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2013/54/EL) lõplikule kujule).

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/106

---

P7_TA(2013)0398

Tubaka ja seonduvate toodete tootmine, esitlemine ja müük ***I

Euroopa Parlamendi 8. oktoobril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 181/24)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Terviseohu hoiatused on osa organiseeritud, tõhusast ja pikaajalisest suitsetamisvastasest strateegiast, millel on selgelt määratletud rakendamisala ja eesmärgid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Terviseohu hoiatused on osa organiseeritud, tõhusast ja pikaajalisest suitsetamisvastasest strateegiast, millel on selgelt määratletud rakendamisala ja eesmärgid.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Kuna tubaka- ja seonduvate toodete siseturg on väga suur ja tubakatoodete tootjad koondavad üha enam kogu liitu suunatud tootmise üksnes vähestesse liikmesriikides asuvatesse tootmisettevõtetesse, mille tõttu on tubakatoodete piiriülene müük märkimisväärne, tuleb tubakatoodete siseturu tõrgeteta toimimise tagamiseks võtta seadusandlikke meetmeid
  pigem
  liidu
  kui liikmesriikide
  tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Kuna tubaka- ja seonduvate toodete siseturg on väga suur ja tubakatoodete tootjad koondavad üha enam kogu liitu suunatud tootmise üksnes vähestesse liikmesriikides asuvatesse tootmisettevõtetesse, mille tõttu on tubakatoodete piiriülene müük märkimisväärne, tuleb tubakatoodete siseturu tõrgeteta toimimise tagamiseks võtta seadusandlikke meetmeid
  pigem
  liidu
  kui liikmesriikide
  tasandil.

| (6) | Kuna tubaka- ja seonduvate toodete siseturg on väga suur ja tubakatoodete tootjad koondavad üha enam kogu liitu suunatud tootmise üksnes vähestesse liikmesriikides asuvatesse tootmisettevõtetesse, mille tõttu on tubakatoodete piiriülene müük märkimisväärne, tuleb tubakatoodete siseturu tõrgeteta toimimise tagamiseks võtta
  rangemaid
  seadusandlikke meetmeid liidu tasandil. |
| --- | --- |

(6)

Kuna tubaka- ja seonduvate toodete siseturg on väga suur ja tubakatoodete tootjad koondavad üha enam kogu liitu suunatud tootmise üksnes vähestesse liikmesriikides asuvatesse tootmisettevõtetesse, mille tõttu on tubakatoodete piiriülene müük märkimisväärne, tuleb tubakatoodete siseturu tõrgeteta toimimise tagamiseks võtta
  rangemaid
  seadusandlikke meetmeid liidu tasandil.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Liidu tasandi seadusandlikud meetmed on vajalikud ka seetõttu, et rakendada Maailma Terviseorganisatsiooni 2003. aasta mai tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlevat raamkonventsiooni (edaspidi „WHO raamkonventsioon”)
  , milles Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on osalised. Eelkõige on olulised
  WHO raamkonventsiooni artikkel 9 (tubakatoodete koostise reguleerimine), artikkel 10 (tubakatoodete koostise avalikustamise reguleerimine), artikkel 11 (tubakatoodete pakendamine ja märgistamine), artikkel 13 (reklaam) ja artikkel 15 (ebaseaduslik tubakatoodete äri). WHO raamkonventsiooni rakendussuunised võeti ühehäälselt vastu lepingu osaliste mitmesugustel konverentsidel liidu ja liikmesriikide toetusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Liidu tasandi seadusandlikud meetmed on vajalikud ka seetõttu, et rakendada Maailma Terviseorganisatsiooni 2003. aasta mai tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlevat raamkonventsiooni (edaspidi „WHO raamkonventsioon”)
  , milles Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on osalised. Eelkõige on olulised
  WHO raamkonventsiooni artikkel 9 (tubakatoodete koostise reguleerimine), artikkel 10 (tubakatoodete koostise avalikustamise reguleerimine), artikkel 11 (tubakatoodete pakendamine ja märgistamine), artikkel 13 (reklaam) ja artikkel 15 (ebaseaduslik tubakatoodete äri). WHO raamkonventsiooni rakendussuunised võeti ühehäälselt vastu lepingu osaliste mitmesugustel konverentsidel liidu ja liikmesriikide toetusega.

| (7) | Liidu tasandi seadusandlikud meetmed on vajalikud ka seetõttu, et rakendada
  teetähiseks olevat
  Maailma Terviseorganisatsiooni 2003. aasta mai tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlevat raamkonventsiooni (edaspidi „WHO raamkonventsioon”)
  . Kõik liikmesriigid ja Euroopa Liit on WHO raamkonventsiooni allkirjastanud ja ratifitseerinud ning seega on konventsiooni sätted neile rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad. Eriti olulised on
  WHO raamkonventsiooni artikkel 9 (tubakatoodete koostise reguleerimine), artikkel 10 (tubakatoodete koostise avalikustamise reguleerimine), artikkel 11 (tubakatoodete pakendamine ja märgistamine), artikkel 13 (reklaam) ja artikkel 15 (ebaseaduslik tubakatoodete äri). WHO raamkonventsiooni rakendussuunised võeti ühehäälselt vastu lepingu osaliste mitmesugustel konverentsidel liidu ja liikmesriikide toetusega. |
| --- | --- |

(7)

Liidu tasandi seadusandlikud meetmed on vajalikud ka seetõttu, et rakendada
  teetähiseks olevat
  Maailma Terviseorganisatsiooni 2003. aasta mai tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlevat raamkonventsiooni (edaspidi „WHO raamkonventsioon”)
  . Kõik liikmesriigid ja Euroopa Liit on WHO raamkonventsiooni allkirjastanud ja ratifitseerinud ning seega on konventsiooni sätted neile rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad. Eriti olulised on
  WHO raamkonventsiooni artikkel 9 (tubakatoodete koostise reguleerimine), artikkel 10 (tubakatoodete koostise avalikustamise reguleerimine), artikkel 11 (tubakatoodete pakendamine ja märgistamine), artikkel 13 (reklaam) ja artikkel 15 (ebaseaduslik tubakatoodete äri). WHO raamkonventsiooni rakendussuunised võeti ühehäälselt vastu lepingu osaliste mitmesugustel konverentsidel liidu ja liikmesriikide toetusega.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artikli 114 lõike 3 kohaselt tuleks aluseks võtta tervise kaitse kõrge tase, võttes eelkõige arvesse kõiki teaduslikele faktidele tuginevaid uusi suundumusi. Tubakatooted ei ole tavapärased kaubad ja võttes arvesse tubaka väga kahjulikku mõju, tuleks tervise kaitsele pöörata väga suurt tähelepanu, et vähendada suitsetamise levikut eelkõige noorte hulgas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artikli 114 lõike 3 kohaselt tuleks aluseks võtta tervise kaitse kõrge tase, võttes eelkõige arvesse kõiki teaduslikele faktidele tuginevaid uusi suundumusi. Tubakatooted ei ole tavapärased kaubad ja võttes arvesse tubaka väga kahjulikku mõju, tuleks tervise kaitsele pöörata väga suurt tähelepanu, et vähendada suitsetamise levikut eelkõige noorte hulgas.

| (8) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artikli 114 lõike 3 kohaselt tuleks aluseks võtta tervise kaitse kõrge tase, võttes eelkõige arvesse kõiki teaduslikele faktidele tuginevaid uusi suundumusi. Tubakatooted ei ole tavapärased kaubad ja võttes arvesse tubaka väga kahjulikku mõju, tuleks tervise kaitsele pöörata väga suurt tähelepanu, et vähendada suitsetamise levikut eelkõige noorte hulgas.
  Selleks peaksid liikmesriigid propageerima suitsetamisvastaseid kampaaniaid eriti koolides ja meedia vahendusel. Kooskõlas tootjavastutuse põhimõttega tuleks tubakatoodete tootjad panna vastutama kõigi tubakatarbimise tagajärjel tekkivate tervishoiukulude eest
  . |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artikli 114 lõike 3 kohaselt tuleks aluseks võtta tervise kaitse kõrge tase, võttes eelkõige arvesse kõiki teaduslikele faktidele tuginevaid uusi suundumusi. Tubakatooted ei ole tavapärased kaubad ja võttes arvesse tubaka väga kahjulikku mõju, tuleks tervise kaitsele pöörata väga suurt tähelepanu, et vähendada suitsetamise levikut eelkõige noorte hulgas.
  Selleks peaksid liikmesriigid propageerima suitsetamisvastaseid kampaaniaid eriti koolides ja meedia vahendusel. Kooskõlas tootjavastutuse põhimõttega tuleks tubakatoodete tootjad panna vastutama kõigi tubakatarbimise tagajärjel tekkivate tervishoiukulude eest
  .

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Arvestades, et paljudes liikmesriikides on suur hulk suitsetajaid, kes tõenäoliselt kohe suitsetamisest ei loobu, tuleks seadusandluses võtta arvesse nende õigust objektiivsele teabele, milline on tubaka võimaliku tarbimise mõju tervisele, seda teavet peaksid nad saama ka tarbitavate toodete pakendilt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Arvestades, et paljudes liikmesriikides on suur hulk suitsetajaid, kes tõenäoliselt kohe suitsetamisest ei loobu, tuleks seadusandluses võtta arvesse nende õigust objektiivsele teabele, milline on tubaka võimaliku tarbimise mõju tervisele, seda teavet peaksid nad saama ka tarbitavate toodete pakendilt.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Sigarettide tõrva-, nikotiini- ja süsinikmonooksiidisisalduse mõõtmisel tuleks viidata rahvusvaheliselt tunnustatud ISO standarditele 4387, 10315 ja 8454. Muude eralduvate ainete sisalduse kvantifitseerimiseks puuduvad rahvusvaheliselt kokkulepitud standardid või testid, kuid
  nende väljatöötamiseks tehakse
  praegu jõupingutusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Sigarettide tõrva-, nikotiini- ja süsinikmonooksiidisisalduse mõõtmisel tuleks viidata rahvusvaheliselt tunnustatud ISO standarditele 4387, 10315 ja 8454. Muude eralduvate ainete sisalduse kvantifitseerimiseks puuduvad rahvusvaheliselt kokkulepitud standardid või testid, kuid
  nende väljatöötamiseks tehakse
  praegu jõupingutusi.

| (10) | Sigarettide tõrva-, nikotiini- ja süsinikmonooksiidisisalduse mõõtmisel tuleks viidata rahvusvaheliselt tunnustatud ISO standarditele 4387, 10315 ja 8454. Muude eralduvate ainete sisalduse kvantifitseerimiseks puuduvad rahvusvaheliselt kokkulepitud standardid või testid, kuid
  liikmesriigid ja komisjon peaksid aktiivselt innustama
  praegu
  rahvusvahelisel tasandil tehtavaid
  jõupingutusi
  selliste standardite või testide väljatöötamiseks
  . |
| --- | --- |

(10)

Sigarettide tõrva-, nikotiini- ja süsinikmonooksiidisisalduse mõõtmisel tuleks viidata rahvusvaheliselt tunnustatud ISO standarditele 4387, 10315 ja 8454. Muude eralduvate ainete sisalduse kvantifitseerimiseks puuduvad rahvusvaheliselt kokkulepitud standardid või testid, kuid
  liikmesriigid ja komisjon peaksid aktiivselt innustama
  praegu
  rahvusvahelisel tasandil tehtavaid
  jõupingutusi
  selliste standardite või testide väljatöötamiseks
  .

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | On tõestatud, et poloonium 210 on tubakas sisalduv oluline kantserogeen. Seda ainet oleks võimalik sigarettidest peaaegu täielikult kõrvaldada lihtsate meetmete kombinatsiooni abil. Seetõttu on asjakohane määrata poloonium 210 maksimaalne sisaldus, mis vähendaks poloonium 210 praegust keskmist sisaldust sigarettides 95 %. Välja tuleks töötada ISO standard poloonium 210 mõõtmiseks tubakas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

On tõestatud, et poloonium 210 on tubakas sisalduv oluline kantserogeen. Seda ainet oleks võimalik sigarettidest peaaegu täielikult kõrvaldada lihtsate meetmete kombinatsiooni abil. Seetõttu on asjakohane määrata poloonium 210 maksimaalne sisaldus, mis vähendaks poloonium 210 praegust keskmist sisaldust sigarettides 95 %. Välja tuleks töötada ISO standard poloonium 210 mõõtmiseks tubakas.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Maksimaalse sisalduse kindlaksmääramiseks võib olla vaja ja asjakohane hiljem kindlaksmääratud sisaldust
  kohandada
  või kehtestada eralduvate ainete piirmäärad, võttes arvesse nende mürgisust ja sõltuvust tekitavat toimet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Maksimaalse sisalduse kindlaksmääramiseks võib olla vaja ja asjakohane hiljem kindlaksmääratud sisaldust
  kohandada
  või kehtestada eralduvate ainete piirmäärad, võttes arvesse nende mürgisust ja sõltuvust tekitavat toimet.

| (11) | Maksimaalse sisalduse kindlaksmääramiseks võib olla vaja ja asjakohane hiljem kindlaksmääratud sisaldust
  vähendada
  või kehtestada eralduvate ainete piirmäärad, võttes arvesse nende mürgisust ja sõltuvust tekitavat toimet. |
| --- | --- |

(11)

Maksimaalse sisalduse kindlaksmääramiseks võib olla vaja ja asjakohane hiljem kindlaksmääratud sisaldust
  vähendada
  või kehtestada eralduvate ainete piirmäärad, võttes arvesse nende mürgisust ja sõltuvust tekitavat toimet.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Kuna praegu ei kasutata teatamiseks ühtset vormi, on tootjatel ja importijatel raske täita oma teatamiskohustust ning liikmesriikidel ja komisjonil saadud teabe põhjal võrdluste, analüüside ja järelduste tegemine on liigselt koormav. Seetõttu tuleks koostisosadest ja eralduvatest ainetest teatamiseks kehtestada ühtne kohustuslik vorm. Üldsuse jaoks tuleks tagada kõnealuseid tooteid käsitleva teabe võimalikult suur läbipaistvus ning samas tagada, et võetakse asjakohaselt arvesse tubakatoodete tootjate intellektuaalse omandiga seotud õigust ja muid õigusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Kuna praegu ei kasutata teatamiseks ühtset vormi, on tootjatel ja importijatel raske täita oma teatamiskohustust ning liikmesriikidel ja komisjonil saadud teabe põhjal võrdluste, analüüside ja järelduste tegemine on liigselt koormav. Seetõttu tuleks koostisosadest ja eralduvatest ainetest teatamiseks kehtestada ühtne kohustuslik vorm. Üldsuse jaoks tuleks tagada kõnealuseid tooteid käsitleva teabe võimalikult suur läbipaistvus ning samas tagada, et võetakse asjakohaselt arvesse tubakatoodete tootjate intellektuaalse omandiga seotud õigust ja muid õigusi.

| (13) | Kuna praegu ei kasutata teatamiseks ühtset vormi, on tootjatel ja importijatel raske täita oma teatamiskohustust ning liikmesriikidel ja komisjonil saadud teabe põhjal võrdluste, analüüside ja järelduste tegemine on liigselt koormav. Seetõttu tuleks koostisosadest ja eralduvatest ainetest teatamiseks kehtestada ühtne kohustuslik vorm. Üldsuse jaoks tuleks tagada kõnealuseid tooteid käsitleva teabe võimalikult suur läbipaistvus ning samas tagada, et võetakse asjakohaselt arvesse tubakatoodete tootjate intellektuaalse omandiga seotud õigust ja muid õigusi
  , eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) õigusi
  . |
| --- | --- |

(13)

Kuna praegu ei kasutata teatamiseks ühtset vormi, on tootjatel ja importijatel raske täita oma teatamiskohustust ning liikmesriikidel ja komisjonil saadud teabe põhjal võrdluste, analüüside ja järelduste tegemine on liigselt koormav. Seetõttu tuleks koostisosadest ja eralduvatest ainetest teatamiseks kehtestada ühtne kohustuslik vorm. Üldsuse jaoks tuleks tagada kõnealuseid tooteid käsitleva teabe võimalikult suur läbipaistvus ning samas tagada, et võetakse asjakohaselt arvesse tubakatoodete tootjate intellektuaalse omandiga seotud õigust ja muid õigusi
  , eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) õigusi
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Koostisosade reguleerimise suhtes ühtlustatud lähenemisviisi puudumine mõjutab siseturu toimimist ja kaupade vaba liikumist ELis. Mõned liikmesriigid on vastu võtnud õigusnorme või sõlminud tootmisharuga siduvaid lepinguid, millega lubatakse või keelatakse teatavad koostisosad. Seega on teatavate koostisosade kasutamine mõnes liikmesriigis reguleeritud, mõnes aga mitte. Liikmesriikidel on eri lähenemisviisid ka selle suhtes, kuidas reguleerida teatavate lisaainete kasutamist sigarettide filtrites või tubakasuitsule värvi andmiseks. Kui ühtlustamist ei toimu, muutuvad siseturu toimimist takistavad asjaolud tulevastel aastatel tõenäoliselt veelgi arvukamaks, võttes arvesse WHO raamkonventsiooni rakendamist ja selle suuniseid ning kogemusi, mis on saadud muudes õigussüsteemides liidust väljaspool. WHO raamkonventsiooni artikleid 9 ja 10 käsitlevates suunistes kutsutakse eelkõige üles kõrvaldama koostisosad, mis parandavad maitset, jätavad mulje, et tubakatootel on tervisele kasulikke mõjusid, mille puhul arvatakse, et need teevad erksamaks või annavad jõudu või millel on tootele värvust andvaid omadusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Koostisosade reguleerimise suhtes ühtlustatud lähenemisviisi puudumine mõjutab siseturu toimimist ja kaupade vaba liikumist ELis. Mõned liikmesriigid on vastu võtnud õigusnorme või sõlminud tootmisharuga siduvaid lepinguid, millega lubatakse või keelatakse teatavad koostisosad. Seega on teatavate koostisosade kasutamine mõnes liikmesriigis reguleeritud, mõnes aga mitte. Liikmesriikidel on eri lähenemisviisid ka selle suhtes, kuidas reguleerida teatavate lisaainete kasutamist sigarettide filtrites või tubakasuitsule värvi andmiseks. Kui ühtlustamist ei toimu, muutuvad siseturu toimimist takistavad asjaolud tulevastel aastatel tõenäoliselt veelgi arvukamaks, võttes arvesse WHO raamkonventsiooni rakendamist ja selle suuniseid ning kogemusi, mis on saadud muudes õigussüsteemides liidust väljaspool. WHO raamkonventsiooni artikleid 9 ja 10 käsitlevates suunistes kutsutakse eelkõige üles kõrvaldama koostisosad, mis parandavad maitset, jätavad mulje, et tubakatootel on tervisele kasulikke mõjusid, mille puhul arvatakse, et need teevad erksamaks või annavad jõudu või millel on tootele värvust andvaid omadusi.

| (14) | Koostisosade reguleerimise suhtes ühtlustatud lähenemisviisi puudumine mõjutab siseturu toimimist ja kaupade vaba liikumist ELis. Mõned liikmesriigid on vastu võtnud õigusnorme või sõlminud tootmisharuga siduvaid lepinguid, millega lubatakse või keelatakse teatavad koostisosad. Seega on teatavate koostisosade kasutamine mõnes liikmesriigis reguleeritud, mõnes aga mitte. Liikmesriikidel on eri lähenemisviisid ka selle suhtes, kuidas reguleerida teatavate lisaainete kasutamist sigarettide filtrites või tubakasuitsule värvi andmiseks. Kui ühtlustamist ei toimu, muutuvad siseturu toimimist takistavad asjaolud tulevastel aastatel tõenäoliselt veelgi arvukamaks, võttes arvesse WHO raamkonventsiooni rakendamist ja selle suuniseid ning kogemusi, mis on saadud muudes õigussüsteemides liidust väljaspool. WHO raamkonventsiooni artikleid 9 ja 10 käsitlevates suunistes kutsutakse eelkõige üles kõrvaldama koostisosad, mis parandavad maitset, jätavad mulje, et tubakatootel on tervisele kasulikke mõjusid, mille puhul arvatakse, et need teevad erksamaks või annavad jõudu või millel on tootele värvust andvaid omadusi.
  Kõrvaldada tuleks ka sõltuvust ja mürgisust suurendavad koostisosad. |
| --- | --- |

(14)

Koostisosade reguleerimise suhtes ühtlustatud lähenemisviisi puudumine mõjutab siseturu toimimist ja kaupade vaba liikumist ELis. Mõned liikmesriigid on vastu võtnud õigusnorme või sõlminud tootmisharuga siduvaid lepinguid, millega lubatakse või keelatakse teatavad koostisosad. Seega on teatavate koostisosade kasutamine mõnes liikmesriigis reguleeritud, mõnes aga mitte. Liikmesriikidel on eri lähenemisviisid ka selle suhtes, kuidas reguleerida teatavate lisaainete kasutamist sigarettide filtrites või tubakasuitsule värvi andmiseks. Kui ühtlustamist ei toimu, muutuvad siseturu toimimist takistavad asjaolud tulevastel aastatel tõenäoliselt veelgi arvukamaks, võttes arvesse WHO raamkonventsiooni rakendamist ja selle suuniseid ning kogemusi, mis on saadud muudes õigussüsteemides liidust väljaspool. WHO raamkonventsiooni artikleid 9 ja 10 käsitlevates suunistes kutsutakse eelkõige üles kõrvaldama koostisosad, mis parandavad maitset, jätavad mulje, et tubakatootel on tervisele kasulikke mõjusid, mille puhul arvatakse, et need teevad erksamaks või annavad jõudu või millel on tootele värvust andvaid omadusi.
  Kõrvaldada tuleks ka sõltuvust ja mürgisust suurendavad koostisosad.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | Inimeste tervise kaitseks tuleks tubakatoodetes kasutatavate lisaainete ohutust hinnata. Lisaaineid tohiks tubakatoodetes lubada ainult siis, kui nad on kantud liidus lubatud lisaainete loetellu. See loetelu peaks sisaldama ka lubatud lisaainete kasutuse tingimusi või piiranguid. Tubakatooteid, mis sisaldavad lisaaineid, mis ei ole kantud liidu loetellu või mida kasutatakse viisil, mis ei ole kooskõlas käesoleva direktiiviga, ei tohiks liidu turule viia. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

Inimeste tervise kaitseks tuleks tubakatoodetes kasutatavate lisaainete ohutust hinnata. Lisaaineid tohiks tubakatoodetes lubada ainult siis, kui nad on kantud liidus lubatud lisaainete loetellu. See loetelu peaks sisaldama ka lubatud lisaainete kasutuse tingimusi või piiranguid. Tubakatooteid, mis sisaldavad lisaaineid, mis ei ole kantud liidu loetellu või mida kasutatakse viisil, mis ei ole kooskõlas käesoleva direktiiviga, ei tohiks liidu turule viia.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14b) | Oluline on võtta arvesse mitte ainult lisaainete, vaid ka nende põlemisel tekkivate ainete omadusi. Lisaained ja nende põlemisel tekkivad ained ei tohiks olla ained, mis vastavad ohtlikuks klassifitseerimise kriteeriumidele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist

   (2)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14b)

Oluline on võtta arvesse mitte ainult lisaainete, vaid ka nende põlemisel tekkivate ainete omadusi. Lisaained ja nende põlemisel tekkivad ained ei tohiks olla ained, mis vastavad ohtlikuks klassifitseerimise kriteeriumidele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist

   (2)

  .

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Tõenäoliselt muutuvad erinevused selles, kuidas liikmesriigid tubakatooteid reguleerivad, veelgi suuremaks seetõttu, et turule jõuavad tubakast erineva maitse või lõhnaga toodete

  (k.a suitsuvabad tubakatooted)
  , sest need võivad teha suitsetama hakkamise lihtsamaks või mõjutada tarbimisharjumusi. Näiteks mitmes riigis suurenes mentooliga toodete müük järk-järgult, kuigi suitsetajate arv üldiselt vähenes. Mitme uuringu kohaselt võivad mentooliga tubakatooted hõlbustada tubakasuitsu sissehingamist ja julgustada noori suitsetama hakkama. Vältida tuleks selliste meetmete kehtestamist, millega võetakse põhjendamatult kasutusele eri käsitlemisviisid maitse- ja/või lõhnaainega (nt mentooli või nelgi maitse- või lõhnaainega sigaretid) sigarettide suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Tõenäoliselt muutuvad erinevused selles, kuidas liikmesriigid tubakatooteid reguleerivad, veelgi suuremaks seetõttu, et turule jõuavad tubakast erineva maitse või lõhnaga toodete

  (k.a suitsuvabad tubakatooted)
  , sest need võivad teha suitsetama hakkamise lihtsamaks või mõjutada tarbimisharjumusi. Näiteks mitmes riigis suurenes mentooliga toodete müük järk-järgult, kuigi suitsetajate arv üldiselt vähenes. Mitme uuringu kohaselt võivad mentooliga tubakatooted hõlbustada tubakasuitsu sissehingamist ja julgustada noori suitsetama hakkama. Vältida tuleks selliste meetmete kehtestamist, millega võetakse põhjendamatult kasutusele eri käsitlemisviisid maitse- ja/või lõhnaainega (nt mentooli või nelgi maitse- või lõhnaainega sigaretid) sigarettide suhtes.

| (15) | Tõenäoliselt muutuvad erinevused selles, kuidas liikmesriigid tubakatooteid reguleerivad, veelgi suuremaks seetõttu, et turule jõuavad tubakast erineva maitse või lõhnaga tooted, sest need võivad teha suitsetama hakkamise lihtsamaks või mõjutada tarbimisharjumusi. Näiteks mitmes riigis suurenes mentooliga toodete müük järk-järgult, kuigi suitsetajate arv üldiselt vähenes. Mitme uuringu kohaselt võivad mentooliga tubakatooted hõlbustada tubakasuitsu sissehingamist ja julgustada noori suitsetama hakkama. Vältida tuleks selliste meetmete kehtestamist, millega võetakse põhjendamatult kasutusele eri käsitlemisviisid maitse- ja/või lõhnaainega (nt mentooli või nelgi maitse- või lõhnaainega sigaretid) sigarettide suhtes. |
| --- | --- |

(15)

Tõenäoliselt muutuvad erinevused selles, kuidas liikmesriigid tubakatooteid reguleerivad, veelgi suuremaks seetõttu, et turule jõuavad tubakast erineva maitse või lõhnaga tooted, sest need võivad teha suitsetama hakkamise lihtsamaks või mõjutada tarbimisharjumusi. Näiteks mitmes riigis suurenes mentooliga toodete müük järk-järgult, kuigi suitsetajate arv üldiselt vähenes. Mitme uuringu kohaselt võivad mentooliga tubakatooted hõlbustada tubakasuitsu sissehingamist ja julgustada noori suitsetama hakkama. Vältida tuleks selliste meetmete kehtestamist, millega võetakse põhjendamatult kasutusele eri käsitlemisviisid maitse- ja/või lõhnaainega (nt mentooli või nelgi maitse- või lõhnaainega sigaretid) sigarettide suhtes.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Eristava maitse või lõhnaga tubakatoodete keelamine ei tähenda kõikide lisaainete keelamist, kuid kohustab tootjat vähendama lisaainete või lisaainete kombinatsioonide kasutamist sel määral, et need ei annaks tubakatoodetele eristavat maitset või lõhna. Lubada tuleb selliseid lisaaineid, mida on vaja tubakatoodete tootmiseks, kui need ei anna toodetele eristavat maitset või lõhna. Komisjon peaks tagama ühetaolised tingimused eristava maitse või lõhna suhtes kehtestatava sätte rakendamiseks. Otsuse tegemisel peaksid liikmesriigid ja komisjon kasutama sõltumatute töökondade abi. Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks põhjustada eri tubakasortide ebavõrdset kohtlemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Eristava maitse või lõhnaga tubakatoodete keelamine ei tähenda kõikide lisaainete keelamist, kuid kohustab tootjat vähendama lisaainete või lisaainete kombinatsioonide kasutamist sel määral, et need ei annaks tubakatoodetele eristavat maitset või lõhna. Lubada tuleb selliseid lisaaineid, mida on vaja tubakatoodete tootmiseks, kui need ei anna toodetele eristavat maitset või lõhna. Komisjon peaks tagama ühetaolised tingimused eristava maitse või lõhna suhtes kehtestatava sätte rakendamiseks. Otsuse tegemisel peaksid liikmesriigid ja komisjon kasutama sõltumatute töökondade abi. Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks põhjustada eri tubakasortide ebavõrdset kohtlemist.

välja jäetud

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Teatavate lisaainete kasutamise eesmärk on luua mulje, et tubakatoodetel on tervisele kasulikke mõjusid, terviseriske vähendavaid mõjusid või et need teevad erksamaks ja annavad jõudu. Selleks et tagada eeskirjade ühetaolisus ja tervise kaitse kõrge tase,
  tuleks sellised lisaained keelata
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Teatavate lisaainete kasutamise eesmärk on luua mulje, et tubakatoodetel on tervisele kasulikke mõjusid, terviseriske vähendavaid mõjusid või et need teevad erksamaks ja annavad jõudu. Selleks et tagada eeskirjade ühetaolisus ja tervise kaitse kõrge tase,
  tuleks sellised lisaained keelata
  .

| (17) | Teatavate lisaainete kasutamise eesmärk on luua mulje, et tubakatoodetel on tervisele kasulikke mõjusid, terviseriske vähendavaid mõjusid või et need teevad erksamaks ja annavad jõudu. Selleks et tagada eeskirjade ühetaolisus ja tervise kaitse kõrge tase
  , ei tohiks selliseid lisaaineid heaks kiita. Lisaks ei tohiks heaks kiita lisaaineid, mis annavad eristava maitse või lõhna. See ei tähendaks kõikide lisaainete keelamist. Kuid tootjatelt tuleks nõuda, et nad vähendaksid lisaainete või lisaainete kombinatsioonide kasutamist sel määral, et need ei annaks tubakatoodetele eristavat maitset või lõhna. Heaks kiita peaks saama selliste lisaainete kasutust, mida on vaja tubakatoodete tootmiseks, kui need lisaained ei anna toodetele eristavat maitset või lõhna ega ole seotud selliste toodete atraktiivsusega. |
| --- | --- |

(17)

Teatavate lisaainete kasutamise eesmärk on luua mulje, et tubakatoodetel on tervisele kasulikke mõjusid, terviseriske vähendavaid mõjusid või et need teevad erksamaks ja annavad jõudu. Selleks et tagada eeskirjade ühetaolisus ja tervise kaitse kõrge tase
  , ei tohiks selliseid lisaaineid heaks kiita. Lisaks ei tohiks heaks kiita lisaaineid, mis annavad eristava maitse või lõhna. See ei tähendaks kõikide lisaainete keelamist. Kuid tootjatelt tuleks nõuda, et nad vähendaksid lisaainete või lisaainete kombinatsioonide kasutamist sel määral, et need ei annaks tubakatoodetele eristavat maitset või lõhna. Heaks kiita peaks saama selliste lisaainete kasutust, mida on vaja tubakatoodete tootmiseks, kui need lisaained ei anna toodetele eristavat maitset või lõhna ega ole seotud selliste toodete atraktiivsusega.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17a) | Üha rohkem inimesi, enamasti lapsed kannatavad astma ja erinevate allergiate all. Kuigi ei mõisteta astma kõiki tekkepõhjuseid, nagu on märkinud Maailma Terviseorganisatsiooni, on vaja vältida riskifaktoreid, sh allergeene, tubakat ja keemilisi ärritajaid, et parandada inimeste elukvaliteeti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17a)

Üha rohkem inimesi, enamasti lapsed kannatavad astma ja erinevate allergiate all. Kuigi ei mõisteta astma kõiki tekkepõhjuseid, nagu on märkinud Maailma Terviseorganisatsiooni, on vaja vältida riskifaktoreid, sh allergeene, tubakat ja keemilisi ärritajaid, et parandada inimeste elukvaliteeti.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Võttes arvesse seda, et käesolev direktiiv keskendub peamiselt noortele, tuleks muud tubakatooted kui sigaretid, isevalmistatavate sigarettide tubakas ja
  suitsuvabad tubakatooted
  , mida tarbivad peamiselt vanemaealised tarbijad, vabastada teatavatest koostisosade suhtes kehtestatud nõuete täitmisest, kuni olukord ei ole müügimahtude või noorte tarbimisharjumuste poolest oluliselt muutunud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Võttes arvesse seda, et käesolev direktiiv keskendub peamiselt noortele, tuleks muud tubakatooted kui sigaretid, isevalmistatavate sigarettide tubakas ja
  suitsuvabad tubakatooted
  , mida tarbivad peamiselt vanemaealised tarbijad, vabastada teatavatest koostisosade suhtes kehtestatud nõuete täitmisest, kuni olukord ei ole müügimahtude või noorte tarbimisharjumuste poolest oluliselt muutunud.

| (18) | Võttes arvesse seda, et käesolev direktiiv keskendub peamiselt noortele, tuleks muud tubakatooted kui sigaretid, isevalmistatavate sigarettide tubakas ja
  vesipiibutubakas
  , mida tarbivad peamiselt vanemaealised tarbijad, vabastada teatavatest koostisosade suhtes kehtestatud nõuete täitmisest, kuni olukord ei ole müügimahtude või noorte tarbimisharjumuste poolest oluliselt muutunud. |
| --- | --- |

(18)

Võttes arvesse seda, et käesolev direktiiv keskendub peamiselt noortele, tuleks muud tubakatooted kui sigaretid, isevalmistatavate sigarettide tubakas ja
  vesipiibutubakas
  , mida tarbivad peamiselt vanemaealised tarbijad, vabastada teatavatest koostisosade suhtes kehtestatud nõuete täitmisest, kuni olukord ei ole müügimahtude või noorte tarbimisharjumuste poolest oluliselt muutunud.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18a) | Liikmesriike tuleks ergutada, juhul kui nad ei ole seda veel teinud, sõnastama oma riiklikud seadused noorte kaitseks, nii et tubakatoodete müük ja tarbimine oleks alla 18-aastastele noortel keelatud. ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et sellistest keeldudest kinni peetakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18a)

Liikmesriike tuleks ergutada, juhul kui nad ei ole seda veel teinud, sõnastama oma riiklikud seadused noorte kaitseks, nii et tubakatoodete müük ja tarbimine oleks alla 18-aastastele noortel keelatud. ühtlasi peaksid liikmesriigid tagama, et sellistest keeldudest kinni peetakse.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18b) | WHO raamkonventsiooni artiklis 16 on rõhutatud konventsiooniosaliste vastutust võtta lähema vaatluse alla tooted, mis on mõeldud alaealistele tarbijatele, nagu toidukaubad ja mänguasjad, millel on tubakatoodete kuju ja mis võivad meeldida alaealistele. Viimastel aastatel on turule viidud mitmeid tooteid, näiteks vesipiibutaolised e-sigaretid, mis ei sisalda nikotiini, kuid millel on sigareti kuju ja millega püütakse imiteerida suitsetamisprotsessi, kas siis aurustuvate ainetega, mille ohutust ei ole veel teaduslikult tõestatud, või elektrilise tulega, mis imiteerib sigareti põlemist. Sellised tooted on selgelt toodetud meeldimaks noortele ja alaealistele tarbijatele ning on üha populaarsemad mitme liikmesriigi alaealiste seas. Üha enam väljendatakse muret selliste harjumuste pärast, mis noortel tarbijatel ja alaealistel selliste sigareti imitatsioonide kasutusega luuakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18b)

WHO raamkonventsiooni artiklis 16 on rõhutatud konventsiooniosaliste vastutust võtta lähema vaatluse alla tooted, mis on mõeldud alaealistele tarbijatele, nagu toidukaubad ja mänguasjad, millel on tubakatoodete kuju ja mis võivad meeldida alaealistele. Viimastel aastatel on turule viidud mitmeid tooteid, näiteks vesipiibutaolised e-sigaretid, mis ei sisalda nikotiini, kuid millel on sigareti kuju ja millega püütakse imiteerida suitsetamisprotsessi, kas siis aurustuvate ainetega, mille ohutust ei ole veel teaduslikult tõestatud, või elektrilise tulega, mis imiteerib sigareti põlemist. Sellised tooted on selgelt toodetud meeldimaks noortele ja alaealistele tarbijatele ning on üha populaarsemad mitme liikmesriigi alaealiste seas. Üha enam väljendatakse muret selliste harjumuste pärast, mis noortel tarbijatel ja alaealistel selliste sigareti imitatsioonide kasutusega luuakse.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Sellised erinevused võivad tekitada kaubandustõkkeid ja takistada tubakatoodete siseturu toimimist, mistõttu tuleks kõnealused erinevused kõrvaldada. Peale selle võivad tarbijad mõnes liikmesriigis olla tubakatoodete kasutamisega seonduvatest terviseriskidest paremini informeeritud kui teistes. Kui liidu tasandil lisameetmeid ei võeta, on tõenäoline, et praegused erinevused suurenevad tulevastel aastatel veelgi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Sellised erinevused võivad tekitada kaubandustõkkeid ja takistada tubakatoodete siseturu toimimist, mistõttu tuleks kõnealused erinevused kõrvaldada. Peale selle võivad tarbijad mõnes liikmesriigis olla tubakatoodete kasutamisega seonduvatest terviseriskidest paremini informeeritud kui teistes. Kui liidu tasandil lisameetmeid ei võeta, on tõenäoline, et praegused erinevused suurenevad tulevastel aastatel veelgi.

| (20) | Sellised erinevused võivad tekitada kaubandustõkkeid ja takistada tubakatoodete siseturu toimimist, mistõttu tuleks kõnealused erinevused kõrvaldada. Peale selle võivad tarbijad mõnes liikmesriigis olla tubakatoodete kasutamisega seonduvatest terviseriskidest paremini informeeritud kui teistes. Kui liidu tasandil
  ühtlustavaid
  lisameetmeid ei võeta, on tõenäoline, et praegused erinevused suurenevad tulevastel aastatel veelgi. |
| --- | --- |

(20)

Sellised erinevused võivad tekitada kaubandustõkkeid ja takistada tubakatoodete siseturu toimimist, mistõttu tuleks kõnealused erinevused kõrvaldada. Peale selle võivad tarbijad mõnes liikmesriigis olla tubakatoodete kasutamisega seonduvatest terviseriskidest paremini informeeritud kui teistes. Kui liidu tasandil
  ühtlustavaid
  lisameetmeid ei võeta, on tõenäoline, et praegused erinevused suurenevad tulevastel aastatel veelgi.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Märgistamist käsitlevaid õigusnorme tuleb kohandada ka vastavalt uutele teaduslikele tõenditele. Näiteks tõrva-, nikotiini- või süsinikmonooksiidisisalduse märkimine sigaretipakkidele on osutunud eksitavaks, sest tarbijatel jääb mulje, et teatavad sigaretid on muudest sigarettidest vähem kahjulikud. Tõendite põhjal võib järeldada, et suuremõõdulised terviseohu ühendhoiatused on mõjusamad kui ainult teksthoiatused. Seega tuleks terviseohu ühendhoiatused teha kogu liidus kohustuslikeks ja need peaksid katma pakendi
  pinnast
  olulise ja nähtava osa. Tuleks kehtestada kõikide terviseohu hoiatuste minimaalsed mõõtmed, et tagada nende nähtavus ja mõjusus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Märgistamist käsitlevaid õigusnorme tuleb kohandada ka vastavalt uutele teaduslikele tõenditele. Näiteks tõrva-, nikotiini- või süsinikmonooksiidisisalduse märkimine sigaretipakkidele on osutunud eksitavaks, sest tarbijatel jääb mulje, et teatavad sigaretid on muudest sigarettidest vähem kahjulikud. Tõendite põhjal võib järeldada, et suuremõõdulised terviseohu ühendhoiatused on mõjusamad kui ainult teksthoiatused. Seega tuleks terviseohu ühendhoiatused teha kogu liidus kohustuslikeks ja need peaksid katma pakendi
  pinnast
  olulise ja nähtava osa. Tuleks kehtestada kõikide terviseohu hoiatuste minimaalsed mõõtmed, et tagada nende nähtavus ja mõjusus.

| (22) | Märgistamist käsitlevaid õigusnorme tuleb kohandada ka vastavalt uutele teaduslikele tõenditele. Näiteks tõrva-, nikotiini- või süsinikmonooksiidisisalduse märkimine sigaretipakkidele on osutunud eksitavaks, sest tarbijatel jääb mulje, et teatavad sigaretid on muudest sigarettidest vähem kahjulikud. Tõendite põhjal võib järeldada, et suuremõõdulised terviseohu ühendhoiatused
  koos pildi ja tekstiga
  on mõjusamad kui ainult teksthoiatused. Seega tuleks terviseohu ühendhoiatused teha kogu liidus kohustuslikeks ja need peaksid katma pakendi
  pinna kõige nähtavamal kohal
  olulise ja nähtava osa. Tuleks kehtestada kõikide terviseohu hoiatuste minimaalsed mõõtmed, et tagada nende nähtavus ja mõjusus. |
| --- | --- |

(22)

Märgistamist käsitlevaid õigusnorme tuleb kohandada ka vastavalt uutele teaduslikele tõenditele. Näiteks tõrva-, nikotiini- või süsinikmonooksiidisisalduse märkimine sigaretipakkidele on osutunud eksitavaks, sest tarbijatel jääb mulje, et teatavad sigaretid on muudest sigarettidest vähem kahjulikud. Tõendite põhjal võib järeldada, et suuremõõdulised terviseohu ühendhoiatused
  koos pildi ja tekstiga
  on mõjusamad kui ainult teksthoiatused. Seega tuleks terviseohu ühendhoiatused teha kogu liidus kohustuslikeks ja need peaksid katma pakendi
  pinna kõige nähtavamal kohal
  olulise ja nähtava osa. Tuleks kehtestada kõikide terviseohu hoiatuste minimaalsed mõõtmed, et tagada nende nähtavus ja mõjusus.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Selleks et tagada terviseohu hoiatuste terviklikkus ja nähtavus ning maksimeerida nende mõju, tuleks kehtestada õigusnormid, mis käsitlevad nii hoiatuste mõõtmeid kui ka tubakatoodete pakendi välimuse teatavaid aspekte
  , sealhulgas pakendi avamisviise.
  Pakend ja tooted võivad olla eksitavad sel viisil, et tarbijatele, eelkõige noortele jääb mulje nagu toode oleks vähem kahjulik kui muud tubakatooted. Selline mõju on teatavatel väljenditel, nagu „madala tõrvasisaldusega” (low-tar), „lahja” (light), „eriti lahja” (ultra-light), „mahe” (mild), „looduslik” (natural), „orgaaniline” (organic), „lisaaineteta” (without additives), „peenikesed” (slim), „maitse- ja lõnaaineteta” (without flavours), ning nimetustel, piltidel, kujutistel või muude märkidel. Samuti võib ka sigarettide suurus ja välimus olla eksitavad ja luua mulje, et need on vähem kahjulikud kui muud tubakatooted. Hiljutine uuring on näidanud ka seda, et just peenikeste sigarettide suitsetajad kalduvad uskuma, et need on vähem kahjulikud kui muud tubakatooted. Need probleemid tuleks lahendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Selleks et tagada terviseohu hoiatuste terviklikkus ja nähtavus ning maksimeerida nende mõju, tuleks kehtestada õigusnormid, mis käsitlevad nii hoiatuste mõõtmeid kui ka tubakatoodete pakendi välimuse teatavaid aspekte
  , sealhulgas pakendi avamisviise.
  Pakend ja tooted võivad olla eksitavad sel viisil, et tarbijatele, eelkõige noortele jääb mulje nagu toode oleks vähem kahjulik kui muud tubakatooted. Selline mõju on teatavatel väljenditel, nagu „madala tõrvasisaldusega” (low-tar), „lahja” (light), „eriti lahja” (ultra-light), „mahe” (mild), „looduslik” (natural), „orgaaniline” (organic), „lisaaineteta” (without additives), „peenikesed” (slim), „maitse- ja lõnaaineteta” (without flavours), ning nimetustel, piltidel, kujutistel või muude märkidel. Samuti võib ka sigarettide suurus ja välimus olla eksitavad ja luua mulje, et need on vähem kahjulikud kui muud tubakatooted. Hiljutine uuring on näidanud ka seda, et just peenikeste sigarettide suitsetajad kalduvad uskuma, et need on vähem kahjulikud kui muud tubakatooted. Need probleemid tuleks lahendada.

| (23) | Selleks et tagada terviseohu hoiatuste terviklikkus ja nähtavus ning maksimeerida nende mõju, tuleks kehtestada õigusnormid, mis käsitlevad nii hoiatuste mõõtmeid kui ka tubakatoodete pakendi välimuse teatavaid aspekte. Pakend ja tooted võivad olla eksitavad sel viisil, et tarbijatele, eelkõige noortele jääb mulje nagu toode oleks vähem kahjulik kui muud tubakatooted. Selline mõju on teatavatel väljenditel, nagu „madala tõrvasisaldusega” (low-tar), „lahja” (light), „eriti lahja” (ultra-light), „mahe” (mild), „looduslik” (natural), „orgaaniline” (organic), „lisaaineteta” (without additives), „peenikesed” (slim), „maitse- ja lõhnaaineteta” (without flavours), ning nimetustel, piltidel, kujutistel või muudel märkidel. Samuti võib ka sigarettide suurus ja välimus olla eksitavad ja luua mulje, et need on vähem kahjulikud kui muud tubakatooted. Hiljutine uuring on näidanud ka seda, et just peenikeste sigarettide suitsetajad kalduvad uskuma, et need on vähem kahjulikud kui muud tubakatooted. Need probleemid tuleks lahendada. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et tagada terviseohu hoiatuste terviklikkus ja nähtavus ning maksimeerida nende mõju, tuleks kehtestada õigusnormid, mis käsitlevad nii hoiatuste mõõtmeid kui ka tubakatoodete pakendi välimuse teatavaid aspekte. Pakend ja tooted võivad olla eksitavad sel viisil, et tarbijatele, eelkõige noortele jääb mulje nagu toode oleks vähem kahjulik kui muud tubakatooted. Selline mõju on teatavatel väljenditel, nagu „madala tõrvasisaldusega” (low-tar), „lahja” (light), „eriti lahja” (ultra-light), „mahe” (mild), „looduslik” (natural), „orgaaniline” (organic), „lisaaineteta” (without additives), „peenikesed” (slim), „maitse- ja lõhnaaineteta” (without flavours), ning nimetustel, piltidel, kujutistel või muudel märkidel. Samuti võib ka sigarettide suurus ja välimus olla eksitavad ja luua mulje, et need on vähem kahjulikud kui muud tubakatooted. Hiljutine uuring on näidanud ka seda, et just peenikeste sigarettide suitsetajad kalduvad uskuma, et need on vähem kahjulikud kui muud tubakatooted. Need probleemid tuleks lahendada.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 23 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (23a) | On ilmnenud, et tubakatooted sisaldavad ja nende kasutamisel eraldub palju mürkaineid ja kantserogeene, mis on põlemisel ohtlikud inimese tervisele. Teaduslikud uuringud on selgelt tõestanud, et passiivne suitsetamine põhjustab surma, haigusi ja invaliidsust ning on eriti ohtlik lootele ja imikule. Tubakasuitsu sissehingavatel inimestel võivad tekkida või süveneda hingamisteede haigused. Terviseohu hoiatused peaksid seetõttu juhtima tähelepanu ka passiivsest suitsetamisest tulenevale terviseohule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23a)

On ilmnenud, et tubakatooted sisaldavad ja nende kasutamisel eraldub palju mürkaineid ja kantserogeene, mis on põlemisel ohtlikud inimese tervisele. Teaduslikud uuringud on selgelt tõestanud, et passiivne suitsetamine põhjustab surma, haigusi ja invaliidsust ning on eriti ohtlik lootele ja imikule. Tubakasuitsu sissehingavatel inimestel võivad tekkida või süveneda hingamisteede haigused. Terviseohu hoiatused peaksid seetõttu juhtima tähelepanu ka passiivsest suitsetamisest tulenevale terviseohule.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Muud suitsetatavad tubakatooted kui sigaretid
  ja
  isevalmistatavate sigarettide tubakas, mida tarbivad peamiselt vanemaealised tarbijad, tuleks vabastada teatavate märgistamise suhtes kehtestatud nõuete täitmisest, kui ei toimu olulisi muutusi müügimahus või noorte tarbimisharjumustes. Selliste muude tubakatoodete märgistamisel tuleks järgida erieeskirju. Tuleb tagada, et terviseohu hoiatused on suitsuvabale tubakatootele lisatud nähtavale kohale. Hoiatused tuleks seetõttu paigutada suitsuvaba tubakatoote pakendi kahele peamisele pinnale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Muud suitsetatavad tubakatooted kui sigaretid
  ja
  isevalmistatavate sigarettide tubakas, mida tarbivad peamiselt vanemaealised tarbijad, tuleks vabastada teatavate märgistamise suhtes kehtestatud nõuete täitmisest, kui ei toimu olulisi muutusi müügimahus või noorte tarbimisharjumustes. Selliste muude tubakatoodete märgistamisel tuleks järgida erieeskirju. Tuleb tagada, et terviseohu hoiatused on suitsuvabale tubakatootele lisatud nähtavale kohale. Hoiatused tuleks seetõttu paigutada suitsuvaba tubakatoote pakendi kahele peamisele pinnale.

| (24) | Muud suitsetatavad tubakatooted kui sigaretid, isevalmistatavate sigarettide tubakas
  ja vesipiibutubakas
  , mida tarbivad peamiselt vanemaealised tarbijad, tuleks vabastada teatavate märgistamise suhtes kehtestatud nõuete täitmisest, kui ei toimu olulisi muutusi müügimahus või noorte tarbimisharjumustes. Selliste muude tubakatoodete märgistamisel tuleks järgida erieeskirju. Tuleb tagada, et terviseohu hoiatused on suitsuvabale tubakatootele lisatud nähtavale kohale. Hoiatused tuleks seetõttu paigutada suitsuvaba tubakatoote pakendi kahele peamisele pinnale. |
| --- | --- |

(24)

Muud suitsetatavad tubakatooted kui sigaretid, isevalmistatavate sigarettide tubakas
  ja vesipiibutubakas
  , mida tarbivad peamiselt vanemaealised tarbijad, tuleks vabastada teatavate märgistamise suhtes kehtestatud nõuete täitmisest, kui ei toimu olulisi muutusi müügimahus või noorte tarbimisharjumustes. Selliste muude tubakatoodete märgistamisel tuleks järgida erieeskirju. Tuleb tagada, et terviseohu hoiatused on suitsuvabale tubakatootele lisatud nähtavale kohale. Hoiatused tuleks seetõttu paigutada suitsuvaba tubakatoote pakendi kahele peamisele pinnale.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Praegu viiakse turule suur hulk ebaseaduslikke tooteid, mis ei vasta direktiivis 2001/37/EÜ kehtestatud nõuetele, ning on märke selle kohta, et need kogused võivad veelgi suureneda. Sellised tooted kahjustavad direktiiviga kooskõlas olevate toodete vaba liikumist ja kaitset, mis on ette nähtud tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlevate õigusaktidega. Lisaks kohustab WHO raamkonventsioon liitu võitlema ebaseaduslike toodete vastu osana kõikehõlmavast tubakatoodete tarbimise piiramise strateegiast. Seega tuleks sätestada, et tubakatoote tarbijapakendid oleksid märgistatud kordumatul ja turvalisel viisil ning tubakatoodete liikumine tuleb registreerida selleks, et oleks võimalik jälgida ja tuvastada nende toodete liikumist liidus ning kontrollida nende vastavust käesolevale direktiivile ja seda paremini jõustada. Sätestada tuleks ka turvaelementide kasutuselevõtmine, mis hõlbustaks toodete autentsuse kontrollimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Praegu viiakse turule suur hulk ebaseaduslikke tooteid, mis ei vasta direktiivis 2001/37/EÜ kehtestatud nõuetele, ning on märke selle kohta, et need kogused võivad veelgi suureneda. Sellised tooted kahjustavad direktiiviga kooskõlas olevate toodete vaba liikumist ja kaitset, mis on ette nähtud tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlevate õigusaktidega. Lisaks kohustab WHO raamkonventsioon liitu võitlema ebaseaduslike toodete vastu osana kõikehõlmavast tubakatoodete tarbimise piiramise strateegiast. Seega tuleks sätestada, et tubakatoote tarbijapakendid oleksid märgistatud kordumatul ja turvalisel viisil ning tubakatoodete liikumine tuleb registreerida selleks, et oleks võimalik jälgida ja tuvastada nende toodete liikumist liidus ning kontrollida nende vastavust käesolevale direktiivile ja seda paremini jõustada. Sätestada tuleks ka turvaelementide kasutuselevõtmine, mis hõlbustaks toodete autentsuse kontrollimist.

| (26) | Praegu viiakse turule suur hulk ebaseaduslikke tooteid, mis ei vasta direktiivis 2001/37/EÜ kehtestatud nõuetele, ning on märke selle kohta, et need kogused võivad veelgi suureneda. Sellised tooted kahjustavad direktiiviga kooskõlas olevate toodete vaba liikumist ja kaitset, mis on ette nähtud tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlevate õigusaktidega. Lisaks kohustab WHO raamkonventsioon liitu võitlema ebaseaduslike toodete vastu osana kõikehõlmavast tubakatoodete tarbimise piiramise strateegiast. Seega tuleks sätestada, et tubakatoote tarbijapakendid
  ja kõik välised veopakendid
  oleksid märgistatud kordumatul ja turvalisel viisil ning tubakatoodete liikumine tuleb registreerida selleks, et oleks võimalik jälgida ja tuvastada nende toodete liikumist liidus ning kontrollida nende vastavust käesolevale direktiivile ja seda paremini jõustada. Sätestada tuleks ka turvaelementide kasutuselevõtmine, mis hõlbustaks toodete autentsuse kontrollimist
  ning tagaks, et tarbijapakendi kordumatud identifitseerimistunnused on ühitatud välise veopakendi kordumatu identifitseerimistunnusega
  . |
| --- | --- |

(26)

Praegu viiakse turule suur hulk ebaseaduslikke tooteid, mis ei vasta direktiivis 2001/37/EÜ kehtestatud nõuetele, ning on märke selle kohta, et need kogused võivad veelgi suureneda. Sellised tooted kahjustavad direktiiviga kooskõlas olevate toodete vaba liikumist ja kaitset, mis on ette nähtud tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlevate õigusaktidega. Lisaks kohustab WHO raamkonventsioon liitu võitlema ebaseaduslike toodete vastu osana kõikehõlmavast tubakatoodete tarbimise piiramise strateegiast. Seega tuleks sätestada, et tubakatoote tarbijapakendid
  ja kõik välised veopakendid
  oleksid märgistatud kordumatul ja turvalisel viisil ning tubakatoodete liikumine tuleb registreerida selleks, et oleks võimalik jälgida ja tuvastada nende toodete liikumist liidus ning kontrollida nende vastavust käesolevale direktiivile ja seda paremini jõustada. Sätestada tuleks ka turvaelementide kasutuselevõtmine, mis hõlbustaks toodete autentsuse kontrollimist
  ning tagaks, et tarbijapakendi kordumatud identifitseerimistunnused on ühitatud välise veopakendi kordumatu identifitseerimistunnusega
  .

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Selleks et tagada sõltumatus ja läbipaistvus, peaksid tubakatoodete tootjad sõlmima andmehalduslepingud sõltumatute kolmandate isikutega
  välisaudiitori egiidi all
  . Tuvastamis- ja jälgimissüsteemiga seotud andmed tuleks hoida eraldi muudest äriühinguga seotud andmetest, liikmesriikide pädevad asutused ja komisjon peavad neid kontrollima ning need peavad olema igal ajal neile kättesaadavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Selleks et tagada sõltumatus ja läbipaistvus, peaksid tubakatoodete tootjad sõlmima andmehalduslepingud sõltumatute kolmandate isikutega
  välisaudiitori egiidi all
  . Tuvastamis- ja jälgimissüsteemiga seotud andmed tuleks hoida eraldi muudest äriühinguga seotud andmetest, liikmesriikide pädevad asutused ja komisjon peavad neid kontrollima ning need peavad olema igal ajal neile kättesaadavad.

| (28) | Selleks et tagada sõltumatus ja läbipaistvus, peaksid tubakatoodete tootjad sõlmima andmehalduslepingud sõltumatute kolmandate isikutega
  . Selliste lepingute sobivuse peaks heaks kiitma ja neid jälgima komisjon, keda abistab sõltumatu välisaudiitor
  . Tuvastamis- ja jälgimissüsteemiga seotud andmed tuleks hoida eraldi muudest äriühinguga seotud andmetest, liikmesriikide pädevad asutused ja komisjon peavad neid kontrollima ning need peavad olema igal ajal neile kättesaadavad. |
| --- | --- |

(28)

Selleks et tagada sõltumatus ja läbipaistvus, peaksid tubakatoodete tootjad sõlmima andmehalduslepingud sõltumatute kolmandate isikutega
  . Selliste lepingute sobivuse peaks heaks kiitma ja neid jälgima komisjon, keda abistab sõltumatu välisaudiitor
  . Tuvastamis- ja jälgimissüsteemiga seotud andmed tuleks hoida eraldi muudest äriühinguga seotud andmetest, liikmesriikide pädevad asutused ja komisjon peavad neid kontrollima ning need peavad olema igal ajal neile kättesaadavad.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Nõukogu 13. novembri 1989. aasta direktiiviga 89/622/EMÜ tubakatoodete märgistamist ja suukaudseks kasutamiseks mõeldud teatavat liiki tubaka turustamise keelustamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta on liikmesriikides keelatud müüa teatavat tüüpi tubakat, mis on mõeldud suukaudseks kasutamiseks. Direktiiviga 2001/37/EÜ kõnealune keeld kinnitati. Austria, Soome ja Rootsi ühinemisakti artiklis 151 tehakse Rootsi Kuningriigile sellest keelust erand. Suukaudseks kasutamiseks ettenähtud tubaka müük tuleks säilitada, et hoida ära sõltuvusttekitava, tervistkahjustava ja noortele atraktiivse toote toomine siseturule.
  Muude suitsuvabade tubakatoodete puhul, mis ei ole ettenähtud massituru jaoks, peetakse piisavaks kehtestada ranged märgistamist ja koostisosi käsitlevad eeskirjad, et turg ei areneks suuremaks kui tavapärase kasutamise korral tõenäoline. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Nõukogu 13. novembri 1989. aasta direktiiviga 89/622/EMÜ tubakatoodete märgistamist ja suukaudseks kasutamiseks mõeldud teatavat liiki tubaka turustamise keelustamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta on liikmesriikides keelatud müüa teatavat tüüpi tubakat, mis on mõeldud suukaudseks kasutamiseks. Direktiiviga 2001/37/EÜ kõnealune keeld kinnitati. Austria, Soome ja Rootsi ühinemisakti artiklis 151 tehakse Rootsi Kuningriigile sellest keelust erand. Suukaudseks kasutamiseks ettenähtud tubaka müük tuleks säilitada, et hoida ära sõltuvusttekitava, tervistkahjustava ja noortele atraktiivse toote toomine siseturule.
  Muude suitsuvabade tubakatoodete puhul, mis ei ole ettenähtud massituru jaoks, peetakse piisavaks kehtestada ranged märgistamist ja koostisosi käsitlevad eeskirjad, et turg ei areneks suuremaks kui tavapärase kasutamise korral tõenäoline.

| (29) | Nõukogu 13. novembri 1989. aasta direktiiviga 89/622/EMÜ tubakatoodete märgistamist ja suukaudseks kasutamiseks mõeldud teatavat liiki tubaka turustamise keelustamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta on liikmesriikides keelatud müüa teatavat tüüpi tubakat, mis on mõeldud suukaudseks kasutamiseks. Direktiiviga 2001/37/EÜ kõnealune keeld kinnitati. Austria, Soome ja Rootsi ühinemisakti artiklis 151 tehakse Rootsi Kuningriigile sellest keelust erand. Suukaudseks kasutamiseks ettenähtud tubaka müük tuleks säilitada, et hoida ära sõltuvusttekitava, tervistkahjustava ja noortele atraktiivse toote toomine siseturule. |
| --- | --- |

(29)

Nõukogu 13. novembri 1989. aasta direktiiviga 89/622/EMÜ tubakatoodete märgistamist ja suukaudseks kasutamiseks mõeldud teatavat liiki tubaka turustamise keelustamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta on liikmesriikides keelatud müüa teatavat tüüpi tubakat, mis on mõeldud suukaudseks kasutamiseks. Direktiiviga 2001/37/EÜ kõnealune keeld kinnitati. Austria, Soome ja Rootsi ühinemisakti artiklis 151 tehakse Rootsi Kuningriigile sellest keelust erand. Suukaudseks kasutamiseks ettenähtud tubaka müük tuleks säilitada, et hoida ära sõltuvusttekitava, tervistkahjustava ja noortele atraktiivse toote toomine siseturule.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 29 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (29a) | Suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka (snus) üldise müügikeelu tõttu liidus puudub piiriülene huvi selle koostisosade reguleerimiseks. Suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka koostisosade reguleerimise vastutus lasub seega liikmesriigil, kus müük on kooskõlas Austria, Soome ja Rootsi ühinemisakti artikliga 151 lubatud. Suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakale tuleks seega käesoleva direktiivi artikli 6 sätete kohaldamisel kehtestada erand. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29a)

Suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka (snus) üldise müügikeelu tõttu liidus puudub piiriülene huvi selle koostisosade reguleerimiseks. Suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka koostisosade reguleerimise vastutus lasub seega liikmesriigil, kus müük on kooskõlas Austria, Soome ja Rootsi ühinemisakti artikliga 151 lubatud. Suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakale tuleks seega käesoleva direktiivi artikli 6 sätete kohaldamisel kehtestada erand.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Tubaka
  piiriülese kaugmüügi tõttu on
  tubakatooted noortele lihtsamalt
  kättesaadavad ja see
  võib kahjustada kooskõla
  tubakatarbimise piiramiseks kehtestatud õigusnormide, eelkõige
  käesoleva
  direktiiviga. On vaja kehtestada ühised eeskirjad teadete edastamise süsteemi kohta, et tagada käesoleva direktiivi kõikide võimaluste kasutamine. Käesolevas direktiivis kehtestatavat tubaka piiriülesest kaugmüügist teatamise nõuet tuleks kohaldada ilma piiramata teatamismenetlust, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiviga 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul. Ettevõtja ja tarbija vahelist tubakatoodete kaugmüüki on täiendavalt reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1997. aasta direktiiviga 97/7/EÜ (tarbijate kaitse kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute korral), mis asendatakse alates 13. juunist 2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiiviga 2011/83/EL inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Tubaka
  piiriülese kaugmüügi tõttu on
  tubakatooted noortele lihtsamalt
  kättesaadavad ja see
  võib kahjustada kooskõla
  tubakatarbimise piiramiseks kehtestatud õigusnormide, eelkõige
  käesoleva
  direktiiviga. On vaja kehtestada ühised eeskirjad teadete edastamise süsteemi kohta, et tagada käesoleva direktiivi kõikide võimaluste kasutamine. Käesolevas direktiivis kehtestatavat tubaka piiriülesest kaugmüügist teatamise nõuet tuleks kohaldada ilma piiramata teatamismenetlust, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiviga 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul. Ettevõtja ja tarbija vahelist tubakatoodete kaugmüüki on täiendavalt reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1997. aasta direktiiviga 97/7/EÜ (tarbijate kaitse kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute korral), mis asendatakse alates 13. juunist 2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiiviga 2011/83/EL inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta.

| (30) | Tubaka
  piiriülene kaugmüük tuleks keelata, kuna see muudab
  tubakatooted noortele lihtsamalt
  kättesaadavaks ja
  võib kahjustada kooskõla käesoleva
  direktiivi nõuetega
  . |
| --- | --- |

(30)

Tubaka
  piiriülene kaugmüük tuleks keelata, kuna see muudab
  tubakatooted noortele lihtsamalt
  kättesaadavaks ja
  võib kahjustada kooskõla käesoleva
  direktiivi nõuetega
  .

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 30 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (30a) | Direktiiviga 2003/33/EÜ tubakatoodete reklaami ja sponsorluse kohta on juba keelatud selliste toodete tasuta jagamine seoses ürituste sponsorlusega. Käesoleva direktiiviga, mis reguleerib tubakatoodete esitlemise ja müügi aspekte ning mille eesmärk on saavutada tervise kaitse kõrge tase ja tubakatoodete tarbimise ennetamine noorte seas, laiendatakse tasuta jagamise keeldu avalikes kohtades ning keelatakse sõnaselgelt trükiste, sooduskupongide ja sarnaste eripakkumiste jagamine pakkide ja pakendite sees. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30a)

Direktiiviga 2003/33/EÜ tubakatoodete reklaami ja sponsorluse kohta on juba keelatud selliste toodete tasuta jagamine seoses ürituste sponsorlusega. Käesoleva direktiiviga, mis reguleerib tubakatoodete esitlemise ja müügi aspekte ning mille eesmärk on saavutada tervise kaitse kõrge tase ja tubakatoodete tarbimise ennetamine noorte seas, laiendatakse tasuta jagamise keeldu avalikes kohtades ning keelatakse sõnaselgelt trükiste, sooduskupongide ja sarnaste eripakkumiste jagamine pakkide ja pakendite sees.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 30 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (30b) | Komisjon ja liikmesriigid peaksid võtma endale kohustuse tõhusalt rakendada WHO raamkonventsiooni protokolli, milles käsitletakse tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamist. Tuleks püüda vältida kolmandates riikides toodetud tubakatoodete ebaseaduslikku sissevedu ja tõhustada selleks järelevalvet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30b)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid võtma endale kohustuse tõhusalt rakendada WHO raamkonventsiooni protokolli, milles käsitletakse tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamist. Tuleks püüda vältida kolmandates riikides toodetud tubakatoodete ebaseaduslikku sissevedu ja tõhustada selleks järelevalvet.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Kõik tubakatooted võivad põhjustada surma, haigestumist ja töövõimetust ning nende tarbimist tuleb
  piirata
  . Seepärast on oluline jälgida uudsete tubakatoodetega seotud tegevust. Tootjatele ja importijatele tuleb panna kohustus teatada uudsetest tubakatoodetest, ilma piiramata liikmesriikide õigust neid keelata või lubada. Komisjon peaks arengut jälgima ja esitama
  viis aastat
  pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise tähtaega aruande, et hinnata, kas käesolevat direktiivi on vaja muuta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Kõik tubakatooted võivad põhjustada surma, haigestumist ja töövõimetust ning nende tarbimist tuleb
  piirata
  . Seepärast on oluline jälgida uudsete tubakatoodetega seotud tegevust. Tootjatele ja importijatele tuleb panna kohustus teatada uudsetest tubakatoodetest, ilma piiramata liikmesriikide õigust neid keelata või lubada. Komisjon peaks arengut jälgima ja esitama
  viis aastat
  pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise tähtaega aruande, et hinnata, kas käesolevat direktiivi on vaja muuta.

| (31) | Kõik tubakatooted võivad põhjustada surma, haigestumist ja töövõimetust ning nende
  tootmist, turustamist ja
  tarbimist tuleb
  reguleerida
  . Seepärast on oluline jälgida uudsete tubakatoodetega seotud tegevust. Tootjatele ja importijatele tuleb panna kohustus teatada uudsetest tubakatoodetest, ilma piiramata liikmesriikide õigust neid keelata või lubada. Komisjon peaks arengut jälgima ja esitama
  kolm aastat
  pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise tähtaega aruande, et hinnata, kas käesolevat direktiivi on vaja muuta. |
| --- | --- |

(31)

Kõik tubakatooted võivad põhjustada surma, haigestumist ja töövõimetust ning nende
  tootmist, turustamist ja
  tarbimist tuleb
  reguleerida
  . Seepärast on oluline jälgida uudsete tubakatoodetega seotud tegevust. Tootjatele ja importijatele tuleb panna kohustus teatada uudsetest tubakatoodetest, ilma piiramata liikmesriikide õigust neid keelata või lubada. Komisjon peaks arengut jälgima ja esitama
  kolm aastat
  pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise tähtaega aruande, et hinnata, kas käesolevat direktiivi on vaja muuta.

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Liidus müüakse nikotiinisisaldusega tooteid. Liikmesriigid
  reguleerivad
  kõnealuste toodetega seotud tervise ja ohutuse probleeme väga erineval viisil
  ning sellel on negatiivne mõju siseturu toimimisele, võttes eelkõige arvesse, et neid tooteid müüakse piiriülese kaugmüügi, sh interneti teel, märkimisväärsetes kogustes
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Liidus müüakse nikotiinisisaldusega tooteid. Liikmesriigid
  reguleerivad
  kõnealuste toodetega seotud tervise ja ohutuse probleeme väga erineval viisil
  ning sellel on negatiivne mõju siseturu toimimisele, võttes eelkõige arvesse, et neid tooteid müüakse piiriülese kaugmüügi, sh interneti teel, märkimisväärsetes kogustes
  .

| (33) | Liidus müüakse nikotiinisisaldusega tooteid
  , sealhulgas e-sigarette
  . Liikmesriigid
  on siiski
  kõnealuste toodetega seotud tervise ja ohutuse probleeme väga erineval viisil
  reguleerinud
  .
  On vaja kehtestada ühtlustatud eeskirjad, ja seega kõiki nikotiinisisaldusega tooteid tuleks reguleerida käesoleva direktiiviga kui tubakatoodetega seonduvaid tooteid. Kuna nikotiinisisaldusega toodetest on abi suitsetamisest loobumisel, peaksid liikmesriigid tagama, et nad on sama laialt kättesaadavad kui tubakatooted. |
| --- | --- |

(33)

Liidus müüakse nikotiinisisaldusega tooteid
  , sealhulgas e-sigarette
  . Liikmesriigid
  on siiski
  kõnealuste toodetega seotud tervise ja ohutuse probleeme väga erineval viisil
  reguleerinud
  .
  On vaja kehtestada ühtlustatud eeskirjad, ja seega kõiki nikotiinisisaldusega tooteid tuleks reguleerida käesoleva direktiiviga kui tubakatoodetega seonduvaid tooteid. Kuna nikotiinisisaldusega toodetest on abi suitsetamisest loobumisel, peaksid liikmesriigid tagama, et nad on sama laialt kättesaadavad kui tubakatooted.

Muudatusettepanekud 118 ja 137/rev

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 34

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (34) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivis 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta

   (3)

  on sätestatud õigusraamistik, et hinnata ravimite, sealhulgas nikotiinisisaldusega toodete kvaliteeti, ohutust ja tõhusust. Suur hulk nikotiinisisaldusega tooteid on kõnealuse õigusraamistiku alusel juba loa saanud. Loa andmisel võetakse arvesse asjaomase toote nikotiini sisaldus. Kui kohaldada sama õigusraamistikku kõigi selliste nikotiinisisaldusega toodete suhtes, mis sisaldavad nikotiini sama palju kui direktiivi 2001/83/EÜ alusel juba loa saanud tooted või üle selle, muudaks see õigusliku olukorra selgemaks, vähendaks erinevusi siseriiklike õigusnormide vahel, tagaks kõikide suitsetamisest loobumiseks kasutatavate nikotiinisisaldusega toodete võrdse kohtlemise ja looks stiimuleid suitsetamisest loobumist käsitlevate uurimuste tegemiseks ja innovaatiliste lahenduste leidmiseks. Seejuures tuleb tagada, et ei piirata võimalust kohaldada direktiivi 2001/83/EÜ muude käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete suhtes, kui direktiivis 2001/83/EÜ sätestatud tingimused on täidetud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(34)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivis 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta

   (3)

  on sätestatud õigusraamistik, et hinnata ravimite, sealhulgas nikotiinisisaldusega toodete kvaliteeti, ohutust ja tõhusust. Suur hulk nikotiinisisaldusega tooteid on kõnealuse õigusraamistiku alusel juba loa saanud. Loa andmisel võetakse arvesse asjaomase toote nikotiini sisaldus. Kui kohaldada sama õigusraamistikku kõigi selliste nikotiinisisaldusega toodete suhtes, mis sisaldavad nikotiini sama palju kui direktiivi 2001/83/EÜ alusel juba loa saanud tooted või üle selle, muudaks see õigusliku olukorra selgemaks, vähendaks erinevusi siseriiklike õigusnormide vahel, tagaks kõikide suitsetamisest loobumiseks kasutatavate nikotiinisisaldusega toodete võrdse kohtlemise ja looks stiimuleid suitsetamisest loobumist käsitlevate uurimuste tegemiseks ja innovaatiliste lahenduste leidmiseks. Seejuures tuleb tagada, et ei piirata võimalust kohaldada direktiivi 2001/83/EÜ muude käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete suhtes, kui direktiivis 2001/83/EÜ sätestatud tingimused on täidetud.

välja jäetud

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (35) | Tuleks kehtestada märgistamist käsitlevad õigusnormid selliste toodete suhtes, mille nikotiinisisaldus on alla käesoleva direktiiviga kehtestatud piirmäära, et juhtida tarbijate tähelepanu võimalikele terviseohtudele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35)

Tuleks kehtestada märgistamist käsitlevad õigusnormid selliste toodete suhtes, mille nikotiinisisaldus on alla käesoleva direktiiviga kehtestatud piirmäära, et juhtida tarbijate tähelepanu võimalikele terviseohtudele.

välja jäetud

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 35 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (35a) | Liikmesriigid peaksid tagama, et nikotiinisisaldusega tooteid ei müüda isikutele, kes ei ole jõudnud tubakatoodete või seonduvate toodete ostmiseks nõutavasse ikka. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35a)

Liikmesriigid peaksid tagama, et nikotiinisisaldusega tooteid ei müüda isikutele, kes ei ole jõudnud tubakatoodete või seonduvate toodete ostmiseks nõutavasse ikka.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaolised tingimused, eelkõige seoses koostisosadest teatamise vormiga,
  vajadusega teha kindlaks, millistel toodetel on eristav maitse või lõhn või mille mürgisuse tase on tõusnud ja sõltuvusttekitav toime tugevnenud, ning samuti vajadusega välja töötada metoodika eristava maitse või lõhna kindlaksmääramiseks,
  tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37)

Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaolised tingimused, eelkõige seoses koostisosadest teatamise vormiga,
  vajadusega teha kindlaks, millistel toodetel on eristav maitse või lõhn või mille mürgisuse tase on tõusnud ja sõltuvusttekitav toime tugevnenud, ning samuti vajadusega välja töötada metoodika eristava maitse või lõhna kindlaksmääramiseks,
  tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

| (37) | Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaolised tingimused, eelkõige seoses koostisosadest teatamise vormiga, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(37)

Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaolised tingimused, eelkõige seoses koostisosadest teatamise vormiga, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (38) | Selleks et käesolevat direktiivi saaks täielikult kohaldada ja et pidada sammu tubaka tootmise, tarbimise ja reguleerimise valdkonnas toimuva tehnika, teaduse ja rahvusvahelise arenguga, tuleks komisjonile kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida volitused võtta vastu õigusakte, eelkõige selleks, et kehtestada, kohandada ja mõõta eralduvate ainete maksimaalseid sisaldusi; kehtestada
  mürgisust, sõltuvusttekitavat toimet ja atraktiivsust suurendavate koostisosade suhtes
  piirnormid; sätestada terviseohu hoiatuste ning märgistusel ja pakendil kordumatute identifitseerimistunnuste ja turvaelementide kasutamine, kehtestada sõltumatute kolmandate isikutega sõlmitavate andmehalduslepingute põhielemendid; vaadata läbi teatavate muude tubakatoodete kui sigarettide, isevalmistatavate sigarettide tubaka ja
  suitsuvabade tubakatoodete
  suhtes kehtestatud vabastused
  ning nikotiinisisaldusega toodete lubatud nikotiini sisaldus
  . Seega on eriti tähtis, et komisjon korraldab ettevalmistustöö tegemise ajal asjakohase arutelu, sh eksperditasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38)

Selleks et käesolevat direktiivi saaks täielikult kohaldada ja et pidada sammu tubaka tootmise, tarbimise ja reguleerimise valdkonnas toimuva tehnika, teaduse ja rahvusvahelise arenguga, tuleks komisjonile kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida volitused võtta vastu õigusakte, eelkõige selleks, et kehtestada, kohandada ja mõõta eralduvate ainete maksimaalseid sisaldusi; kehtestada
  mürgisust, sõltuvusttekitavat toimet ja atraktiivsust suurendavate koostisosade suhtes
  piirnormid; sätestada terviseohu hoiatuste ning märgistusel ja pakendil kordumatute identifitseerimistunnuste ja turvaelementide kasutamine, kehtestada sõltumatute kolmandate isikutega sõlmitavate andmehalduslepingute põhielemendid; vaadata läbi teatavate muude tubakatoodete kui sigarettide, isevalmistatavate sigarettide tubaka ja
  suitsuvabade tubakatoodete
  suhtes kehtestatud vabastused
  ning nikotiinisisaldusega toodete lubatud nikotiini sisaldus
  . Seega on eriti tähtis, et komisjon korraldab ettevalmistustöö tegemise ajal asjakohase arutelu, sh eksperditasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (38) | Selleks et käesolevat direktiivi saaks täielikult kohaldada ja et pidada sammu tubaka tootmise, tarbimise ja reguleerimise valdkonnas toimuva tehnika, teaduse ja rahvusvahelise arenguga, tuleks komisjonile kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida volitused võtta vastu õigusakte, eelkõige selleks, et kehtestada, kohandada ja mõõta eralduvate ainete maksimaalseid sisaldusi;
  kiita heaks lisaained ja
  kehtestada
  vajaduse korral lisaainete tarvis
  piirnormid; sätestada terviseohu hoiatuste ning märgistusel ja pakendil kordumatute identifitseerimistunnuste ja turvaelementide kasutamine, kehtestada sõltumatute kolmandate isikutega sõlmitavate andmehalduslepingute põhielemendid
  ning
  vaadata läbi teatavate muude tubakatoodete kui sigarettide, isevalmistatavate sigarettide tubaka ja
  vesipiibutubaka
  suhtes kehtestatud vabastused. Seega on eriti tähtis, et komisjon korraldab ettevalmistustöö tegemise ajal asjakohase arutelu, sh eksperditasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(38)

Selleks et käesolevat direktiivi saaks täielikult kohaldada ja et pidada sammu tubaka tootmise, tarbimise ja reguleerimise valdkonnas toimuva tehnika, teaduse ja rahvusvahelise arenguga, tuleks komisjonile kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida volitused võtta vastu õigusakte, eelkõige selleks, et kehtestada, kohandada ja mõõta eralduvate ainete maksimaalseid sisaldusi;
  kiita heaks lisaained ja
  kehtestada
  vajaduse korral lisaainete tarvis
  piirnormid; sätestada terviseohu hoiatuste ning märgistusel ja pakendil kordumatute identifitseerimistunnuste ja turvaelementide kasutamine, kehtestada sõltumatute kolmandate isikutega sõlmitavate andmehalduslepingute põhielemendid
  ning
  vaadata läbi teatavate muude tubakatoodete kui sigarettide, isevalmistatavate sigarettide tubaka ja
  vesipiibutubaka
  suhtes kehtestatud vabastused. Seega on eriti tähtis, et komisjon korraldab ettevalmistustöö tegemise ajal asjakohase arutelu, sh eksperditasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 39

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (39) | Komisjon peaks arengut jälgima ja esitama
  viis aastat
  pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise tähtaega aruande, et hinnata, kas käesolevat direktiivi on vaja muuta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(39)

Komisjon peaks arengut jälgima ja esitama
  viis aastat
  pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise tähtaega aruande, et hinnata, kas käesolevat direktiivi on vaja muuta.

| (39) | Komisjon peaks arengut jälgima ja esitama
  kolm aastat
  pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise tähtaega aruande, et hinnata, kas käesolevat direktiivi on vaja muuta
  , eriti pakendite osas
  . |
| --- | --- |

(39)

Komisjon peaks arengut jälgima ja esitama
  kolm aastat
  pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise tähtaega aruande, et hinnata, kas käesolevat direktiivi on vaja muuta
  , eriti pakendite osas
  .

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 39 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (39a) | Liikmesriigid vastutavad selle eest, et kaitsta rahvatervist ja võtta ennetusmeetmeid, anda riiklikke tagatisi, teostada järelevalvet ja nõustada noori ning korraldada riiklikke suitsetamisvastaseid ennetuskampaaniaid eelkõige koolides. Väga olulisel kohal on üldine ja tasuta juurdepääs suitsetamisest loobumise nõustamisele ja vastavale ravile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(39a)

Liikmesriigid vastutavad selle eest, et kaitsta rahvatervist ja võtta ennetusmeetmeid, anda riiklikke tagatisi, teostada järelevalvet ja nõustada noori ning korraldada riiklikke suitsetamisvastaseid ennetuskampaaniaid eelkõige koolides. Väga olulisel kohal on üldine ja tasuta juurdepääs suitsetamisest loobumise nõustamisele ja vastavale ravile.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | Liikmesriikidel tuleks lubada vajaduse korral säilitada käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate aspektide suhtes rangemad siseriiklikud õigusnormid mis tahes toodete puhul
  , kui see on tervisekaitse seisukohalt põhjendatud
  .
  Liikmesriigil tuleks lubada kehtestada mis tahes toodete suhtes rangemad õigusnormid, kui selline vajadus tuleneb liikmesriigi eripärast ja see on tervisekaitse seisukohalt põhjendatud. Rangemad siseriiklikud õigusnormid peavad olema vajalikud ja vastama proportsionaalsuse põhimõttele ning need ei tohi olla suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud.
  Rangematest siseriiklikest õigusnormidest tuleb ette teatada ja neile tuleb saada komisjonilt heakskiit, võttes arvesse tervise kaitse kõrget taset, mis tagatakse käesoleva direktiiviga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40)

Liikmesriikidel tuleks lubada vajaduse korral säilitada käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate aspektide suhtes rangemad siseriiklikud õigusnormid mis tahes toodete puhul
  , kui see on tervisekaitse seisukohalt põhjendatud
  .
  Liikmesriigil tuleks lubada kehtestada mis tahes toodete suhtes rangemad õigusnormid, kui selline vajadus tuleneb liikmesriigi eripärast ja see on tervisekaitse seisukohalt põhjendatud. Rangemad siseriiklikud õigusnormid peavad olema vajalikud ja vastama proportsionaalsuse põhimõttele ning need ei tohi olla suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud.
  Rangematest siseriiklikest õigusnormidest tuleb ette teatada ja neile tuleb saada komisjonilt heakskiit, võttes arvesse tervise kaitse kõrget taset, mis tagatakse käesoleva direktiiviga.

| (40) | Liikmesriikidel tuleks lubada vajaduse korral säilitada
  või kehtestada
  käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate aspektide suhtes rangemad siseriiklikud õigusnormid mis tahes toodete puhul
  , kui sellised meetmed on kooskõlas ELi toimimise lepinguga
  . Rangematest siseriiklikest õigusnormidest tuleb ette teatada ja neile tuleb saada komisjonilt heakskiit, võttes arvesse tervise kaitse kõrget taset, mis tagatakse käesoleva direktiiviga. |
| --- | --- |

(40)

Liikmesriikidel tuleks lubada vajaduse korral säilitada
  või kehtestada
  käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate aspektide suhtes rangemad siseriiklikud õigusnormid mis tahes toodete puhul
  , kui sellised meetmed on kooskõlas ELi toimimise lepinguga
  . Rangematest siseriiklikest õigusnormidest tuleb ette teatada ja neile tuleb saada komisjonilt heakskiit, võttes arvesse tervise kaitse kõrget taset, mis tagatakse käesoleva direktiiviga.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 42

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (42) | Liikmesriigid peaksid tagama, et isikuandmeid töödeldakse ainult kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta sätestatud eeskirjade ja kaitseklauslitega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42)

Liikmesriigid peaksid tagama, et isikuandmeid töödeldakse ainult kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta sätestatud eeskirjade ja kaitseklauslitega.

| (42) | Liikmesriigid peaksid tagama, et isikuandmeid töödeldakse ainult kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta sätestatud eeskirjade ja kaitseklauslitega.
  Oluline on, et arvesse võetakse ka riiklikke andmekaitsealaseid õigusnorme. |
| --- | --- |

(42)

Liikmesriigid peaksid tagama, et isikuandmeid töödeldakse ainult kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta sätestatud eeskirjade ja kaitseklauslitega.
  Oluline on, et arvesse võetakse ka riiklikke andmekaitsealaseid õigusnorme.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 45

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (45) | Ettepanek mõjutab mitut Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kehtestatud põhiõigust, eelkõige isikuandmete kaitset (artikkel 8), sõna- ja teabevabadust (artikkel 11), ettevõtlusvabadust (artikkel 16) ja õigust omandile (artikkel 17). Tootjatele, importijatele ja levitajatele kehtestatavad kohustused
  on vajalikud selleks, et parandada siseturu toimimist ja tagada samas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklite 35 ja 38 kohaselt
  tervise kõrgel tasemel kaitse ja tarbijakaitse. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleb järgida ELi õigust ja asjakohaseid rahvusvahelisi kohustusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(45)

Ettepanek mõjutab mitut Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kehtestatud põhiõigust, eelkõige isikuandmete kaitset (artikkel 8), sõna- ja teabevabadust (artikkel 11), ettevõtlusvabadust (artikkel 16) ja õigust omandile (artikkel 17). Tootjatele, importijatele ja levitajatele kehtestatavad kohustused
  on vajalikud selleks, et parandada siseturu toimimist ja tagada samas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklite 35 ja 38 kohaselt
  tervise kõrgel tasemel kaitse ja tarbijakaitse. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleb järgida ELi õigust ja asjakohaseid rahvusvahelisi kohustusi.

| (45) | Ettepanek mõjutab mitut Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kehtestatud põhiõigust, eelkõige isikuandmete kaitset (artikkel 8), sõna- ja teabevabadust (artikkel 11), ettevõtlusvabadust (artikkel 16) ja
  kaubamärgivaldajate
  õigust omandile (artikkel 17).
  Seetõttu on vaja kindlustada, et
  tootjatele, importijatele ja levitajatele kehtestatavad kohustused
  tagavad mitte üksnes
  tervise kõrgel tasemel kaitse ja tarbijakaitse
  , vaid kaitsevad ka kõik teisi põhiõigusi ja on siseturu toimimist silmas pidades proportsionaalsed.
  Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleb järgida ELi õigust ja asjakohaseid rahvusvahelisi kohustusi. |
| --- | --- |

(45)

Ettepanek mõjutab mitut Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kehtestatud põhiõigust, eelkõige isikuandmete kaitset (artikkel 8), sõna- ja teabevabadust (artikkel 11), ettevõtlusvabadust (artikkel 16) ja
  kaubamärgivaldajate
  õigust omandile (artikkel 17).
  Seetõttu on vaja kindlustada, et
  tootjatele, importijatele ja levitajatele kehtestatavad kohustused
  tagavad mitte üksnes
  tervise kõrgel tasemel kaitse ja tarbijakaitse
  , vaid kaitsevad ka kõik teisi põhiõigusi ja on siseturu toimimist silmas pidades proportsionaalsed.
  Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleb järgida ELi õigust ja asjakohaseid rahvusvahelisi kohustusi.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 45 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (45a) | Liikmesriigid peaksid austama õigust puhtale õhule lähtuvalt majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 7 punktist b ja artiklist 12, milles nähakse ette õigus ohututele ja tervislikele töötingimustele ning iga inimese õigus maksimaalsele füüsilisele ja vaimsele tervisele. See on kooskõlas põhiõiguste harta artikli 37 eesmärgiga, mille kohaselt tuleb kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine integreerida liidu poliitikasse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(45a)

Liikmesriigid peaksid austama õigust puhtale õhule lähtuvalt majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 7 punktist b ja artiklist 12, milles nähakse ette õigus ohututele ja tervislikele töötingimustele ning iga inimese õigus maksimaalsele füüsilisele ja vaimsele tervisele. See on kooskõlas põhiõiguste harta artikli 37 eesmärgiga, mille kohaselt tuleb kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine integreerida liidu poliitikasse.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva direktiivi eesmärk on ühtlustada liikmesriikide õigus- ja haldusnorme, mis käsitlevad: | Käesoleva direktiivi eesmärk on ühtlustada liikmesriikide õigus- ja haldusnorme, mis käsitlevad: |
| (a) | tubakatoodete koostisosi ja neist eralduvaid aineid ning asjaomaseid teatamiskohustusi, sealhulgas sigarettidest eralduvate ainete maksimaalset tõrva-, nikotiini- ja süsinikmonooksiidisisaldust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva direktiivi eesmärk on ühtlustada liikmesriikide õigus- ja haldusnorme, mis käsitlevad:

Käesoleva direktiivi eesmärk on ühtlustada liikmesriikide õigus- ja haldusnorme, mis käsitlevad:

(a)

tubakatoodete koostisosi ja neist eralduvaid aineid ning asjaomaseid teatamiskohustusi, sealhulgas sigarettidest eralduvate ainete maksimaalset tõrva-, nikotiini- ja süsinikmonooksiidisisaldust;

| (a) | tubakatoodete koostisosi ja neist eralduvaid aineid ning asjaomaseid teatamiskohustusi, sealhulgas sigarettidest eralduvate ainete maksimaalset tõrva-, nikotiini- ja süsinikmonooksiidisisaldust; |
| --- | --- |

(a)

tubakatoodete koostisosi ja neist eralduvaid aineid ning asjaomaseid teatamiskohustusi, sealhulgas sigarettidest eralduvate ainete maksimaalset tõrva-, nikotiini- ja süsinikmonooksiidisisaldust;

| (b) | tubakatoodete märgistamist ja pakendamist, sealhulgas tarbijapakenditele ja igale välispakendile kantavaid terviseohu hoiatusi, aga ka jälgitavustunnuseid ja turvaelemente, et tagada kooskõla käesoleva direktiiviga, |
| --- | --- |

(b)

tubakatoodete märgistamist ja pakendamist, sealhulgas tarbijapakenditele ja igale välispakendile kantavaid terviseohu hoiatusi, aga ka jälgitavustunnuseid ja turvaelemente, et tagada kooskõla käesoleva direktiiviga,

| (b) | tubakatoodete märgistamist ja pakendamist, sealhulgas tarbijapakenditele ja igale välispakendile kantavaid terviseohu hoiatusi, aga ka jälgitavustunnuseid ja turvaelemente, et tagada kooskõla käesoleva direktiiviga, |
| --- | --- |

(b)

tubakatoodete märgistamist ja pakendamist, sealhulgas tarbijapakenditele ja igale välispakendile kantavaid terviseohu hoiatusi, aga ka jälgitavustunnuseid ja turvaelemente, et tagada kooskõla käesoleva direktiiviga,

| (c) | keeldu viia turule suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakat; |
| --- | --- |

(c)

keeldu viia turule suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakat;

| (c) | keeldu viia turule suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakat; |
| --- | --- |

(c)

keeldu viia turule suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakat;

| (d) | tubakatoodete piiriülest
  kaugmüüki
  ; |
| --- | --- |

(d)

tubakatoodete piiriülest
  kaugmüüki
  ;

| (d) | tubakatoodete piiriülese
  kaugmüügi keeldu
  ; |
| --- | --- |

(d)

tubakatoodete piiriülese
  kaugmüügi keeldu
  ;

| (e) | uudsetest tubakatoodetest teatamise kohustust; |
| --- | --- |

(e)

uudsetest tubakatoodetest teatamise kohustust;

| (e) | uudsetest tubakatoodetest teatamise kohustust; |
| --- | --- |

(e)

uudsetest tubakatoodetest teatamise kohustust;

| (f) | teatavate tubakatoodetega seonduvate toodete, nimelt nikotiinisisaldusega toodete ja taimsete suitsetatavate toodete turuleviimist ja märgistamist, |
| --- | --- |

(f)

teatavate tubakatoodetega seonduvate toodete, nimelt nikotiinisisaldusega toodete ja taimsete suitsetatavate toodete turuleviimist ja märgistamist,

| (f) | teatavate tubakatoodetega seonduvate toodete, nimelt nikotiinisisaldusega toodete ja taimsete suitsetatavate toodete turuleviimist ja märgistamist, |
| --- | --- |

(f)

teatavate tubakatoodetega seonduvate toodete, nimelt nikotiinisisaldusega toodete ja taimsete suitsetatavate toodete turuleviimist ja märgistamist,

selleks, et hõlbustada tubaka- ja seonduvate toodete siseturu toimimist, võttes aluseks kohustuse tagada tervise kaitse kõrge tase.

selleks, et
  täita WHO tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooniga võetud kohustusi ning
  hõlbustada tubaka- ja seonduvate toodete siseturu toimimist, võttes aluseks kohustuse tagada
  eelkõige noorte
  tervise kaitse kõrge tase.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: | Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: |
| (1) | „sõltuvusttekitav toime” – aine farmakoloogiline potentsiaal tekitada sõltuvust ehk seisundit, mille puhul on häiritud inimese võime oma käitumist kontrollida, nii et nn võõrutusnähtude tekkides otsib ta reeglina nendele leevendust või kergendust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

(1)

„sõltuvusttekitav toime” – aine farmakoloogiline potentsiaal tekitada sõltuvust ehk seisundit, mille puhul on häiritud inimese võime oma käitumist kontrollida, nii et nn võõrutusnähtude tekkides otsib ta reeglina nendele leevendust või kergendust.

| (1) | „sõltuvusttekitav toime” – aine farmakoloogiline potentsiaal tekitada sõltuvust ehk seisundit, mille puhul on häiritud inimese võime oma käitumist kontrollida, nii et nn võõrutusnähtude tekkides otsib ta reeglina nendele leevendust või kergendust. |
| --- | --- |

(1)

„sõltuvusttekitav toime” – aine farmakoloogiline potentsiaal tekitada sõltuvust ehk seisundit, mille puhul on häiritud inimese võime oma käitumist kontrollida, nii et nn võõrutusnähtude tekkides otsib ta reeglina nendele leevendust või kergendust.

| (2) | „lisaaine” – tubakatootes, selle tarbijapakendis või mis tahes välispakendis sisalduvad ained, välja arvatud tubakalehed ja muud tubakataimede looduslikud või töötlemata osad; |
| --- | --- |

(2)

„lisaaine” – tubakatootes, selle tarbijapakendis või mis tahes välispakendis sisalduvad ained, välja arvatud tubakalehed ja muud tubakataimede looduslikud või töötlemata osad;

| (2) | „lisaaine” – tubakatootes, selle tarbijapakendis või mis tahes välispakendis sisalduvad ained, välja arvatud tubakalehed ja muud tubakataimede looduslikud või töötlemata osad; |
| --- | --- |

(2)

„lisaaine” – tubakatootes, selle tarbijapakendis või mis tahes välispakendis sisalduvad ained, välja arvatud tubakalehed ja muud tubakataimede looduslikud või töötlemata osad;

| (3) | „vanusekontrolli mehhanism” – arvutisüsteem, mis kinnitab ühetähenduslikult tarbija vanuse elektroonilisel teel kooskõlas riiklike nõuetega; |
| --- | --- |

(3)

„vanusekontrolli mehhanism” – arvutisüsteem, mis kinnitab ühetähenduslikult tarbija vanuse elektroonilisel teel kooskõlas riiklike nõuetega;

| (3) | „vanusekontrolli mehhanism” – arvutisüsteem, mis kinnitab ühetähenduslikult tarbija vanuse elektroonilisel teel kooskõlas riiklike nõuetega; |
| --- | --- |

(3)

„vanusekontrolli mehhanism” – arvutisüsteem, mis kinnitab ühetähenduslikult tarbija vanuse elektroonilisel teel kooskõlas riiklike nõuetega;

| (4) | „eristav maitse või lõhn” – eristatav lõhn või maitse, välja arvatud tubaka lõhn või maitse, mille annab lisaaine või lisaainete kombinatsioon (sealhulgas puuviljad, vürtsid, taimed, alkohol, magusaained, mentool, vanilje jne), mis on äratuntav enne tubakatoote
  eesmärgipärast
  tarbimist või tarbimise ajal; |
| --- | --- |

(4)

„eristav maitse või lõhn” – eristatav lõhn või maitse, välja arvatud tubaka lõhn või maitse, mille annab lisaaine või lisaainete kombinatsioon (sealhulgas puuviljad, vürtsid, taimed, alkohol, magusaained, mentool, vanilje jne), mis on äratuntav enne tubakatoote
  eesmärgipärast
  tarbimist või tarbimise ajal;

| (4) | „eristav maitse või lõhn” – eristatav lõhn või maitse, välja arvatud tubaka lõhn või maitse, mille annab lisaaine või lisaainete kombinatsioon (sealhulgas puuviljad, vürtsid, taimed, alkohol, magusaained, mentool, vanilje jne), mis on äratuntav enne tubakatoote tarbimist või tarbimise ajal; |
| --- | --- |

(4)

„eristav maitse või lõhn” – eristatav lõhn või maitse, välja arvatud tubaka lõhn või maitse, mille annab lisaaine või lisaainete kombinatsioon (sealhulgas puuviljad, vürtsid, taimed, alkohol, magusaained, mentool, vanilje jne), mis on äratuntav enne tubakatoote tarbimist või tarbimise ajal;

| (5) | „närimistubakas” – suitsuvaba tubakatoode, mis on ette nähtud üksnes närimiseks; |
| --- | --- |

(5)

„närimistubakas” – suitsuvaba tubakatoode, mis on ette nähtud üksnes närimiseks;

| (5) | „närimistubakas” – suitsuvaba tubakatoode, mis on ette nähtud üksnes närimiseks; |
| --- | --- |

(5)

„närimistubakas” – suitsuvaba tubakatoode, mis on ette nähtud üksnes närimiseks;

| (6) | „sigar” – tubakarull, mida tarbitakse põlemisprotsessi abil ja mis on üksikasjalikumalt määratletud nõukogu 21. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/64/EL (tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta) artikli 4 lõikes 1; |
| --- | --- |

(6)

„sigar” – tubakarull, mida tarbitakse põlemisprotsessi abil ja mis on üksikasjalikumalt määratletud nõukogu 21. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/64/EL (tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta) artikli 4 lõikes 1;

| (6) | „sigar” – tubakarull, mida tarbitakse põlemisprotsessi abil ja mis on üksikasjalikumalt määratletud nõukogu 21. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/64/EL (tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta) artikli 4 lõikes 1; |
| --- | --- |

(6)

„sigar” – tubakarull, mida tarbitakse põlemisprotsessi abil ja mis on üksikasjalikumalt määratletud nõukogu 21. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/64/EL (tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta) artikli 4 lõikes 1;

| (7) | „sigarett” – tubakarull, mida tarbitakse põlemisprotsessi abil ja mis on üksikasjalikumalt määratletud nõukogu direktiivi 2011/64/EL artikli 3 lõikes 1; |
| --- | --- |

(7)

„sigarett” – tubakarull, mida tarbitakse põlemisprotsessi abil ja mis on üksikasjalikumalt määratletud nõukogu direktiivi 2011/64/EL artikli 3 lõikes 1;

| (7) | „sigarett” – tubakarull, mida tarbitakse põlemisprotsessi abil ja mis on üksikasjalikumalt määratletud nõukogu direktiivi 2011/64/EL artikli 3 lõikes 1; |
| --- | --- |

(7)

„sigarett” – tubakarull, mida tarbitakse põlemisprotsessi abil ja mis on üksikasjalikumalt määratletud nõukogu direktiivi 2011/64/EL artikli 3 lõikes 1;

| (8) | „sigarillo” – väikest tüüpi sigar
  , mille läbimõõt on kuni 8 mm
  ; |
| --- | --- |

(8)

„sigarillo” – väikest tüüpi sigar
  , mille läbimõõt on kuni 8 mm
  ;

| (8) | „sigarillo” – väike sigar,
  mis on täpsemalt määratletud nõukogu direktiivi 2007/74/EÜ artikli 8 lõikes 1
  ; |
| --- | --- |

(8)

„sigarillo” – väike sigar,
  mis on täpsemalt määratletud nõukogu direktiivi 2007/74/EÜ artikli 8 lõikes 1
  ;

| (9) | „terviseohu ühendhoiatus” – terviseohu hoiatus, mis on ette nähtud käesoleva direktiiviga ja koosneb teksthoiatusest ja vastavast fotost või illustratsioonist; |
| --- | --- |

(9)

„terviseohu ühendhoiatus” – terviseohu hoiatus, mis on ette nähtud käesoleva direktiiviga ja koosneb teksthoiatusest ja vastavast fotost või illustratsioonist;

| (9) | „terviseohu ühendhoiatus” – terviseohu hoiatus, mis on ette nähtud käesoleva direktiiviga ja koosneb teksthoiatusest ja vastavast fotost või illustratsioonist; |
| --- | --- |

(9)

„terviseohu ühendhoiatus” – terviseohu hoiatus, mis on ette nähtud käesoleva direktiiviga ja koosneb teksthoiatusest ja vastavast fotost või illustratsioonist;

| (10) | „tarbija” – iga füüsiline isik, kelle tegutsemise eesmärk pole seotud tema kaubandus-, majandus- või kutsetegevusega; |
| --- | --- |

(10)

„tarbija” – iga füüsiline isik, kelle tegutsemise eesmärk pole seotud tema kaubandus-, majandus- või kutsetegevusega;

| (10) | „tarbija” – iga füüsiline isik, kelle tegutsemise eesmärk pole seotud tema kaubandus-, majandus- või kutsetegevusega; |
| --- | --- |

(10)

„tarbija” – iga füüsiline isik, kelle tegutsemise eesmärk pole seotud tema kaubandus-, majandus- või kutsetegevusega;

| (11) | „piiriülene kaugmüük” – kaugmüügiteenus, mille puhul on tarbija toote tellimise ajal muus liikmesriigis kui selles liikmesriigis või kolmandas riigis, kus on jaemüügiettevõtte asukoht. Jaemüügiettevõtte asukoht on liikmesriigis: |
| --- | --- |

(11)

„piiriülene kaugmüük” – kaugmüügiteenus, mille puhul on tarbija toote tellimise ajal muus liikmesriigis kui selles liikmesriigis või kolmandas riigis, kus on jaemüügiettevõtte asukoht. Jaemüügiettevõtte asukoht on liikmesriigis:

| (11) | „piiriülene kaugmüük” – kaugmüügiteenus, mille puhul on tarbija toote tellimise ajal muus liikmesriigis kui selles liikmesriigis või kolmandas riigis, kus on jaemüügiettevõtte asukoht. Jaemüügiettevõtte asukoht on liikmesriigis: |
| --- | --- |

(11)

„piiriülene kaugmüük” – kaugmüügiteenus, mille puhul on tarbija toote tellimise ajal muus liikmesriigis kui selles liikmesriigis või kolmandas riigis, kus on jaemüügiettevõtte asukoht. Jaemüügiettevõtte asukoht on liikmesriigis:

| | (a) | kui ta on füüsiline isik ja tema tegevuskoht asub selles liikmesriigis; |
| --- | --- | --- |

(a)

kui ta on füüsiline isik ja tema tegevuskoht asub selles liikmesriigis;

| | (a) | kui ta on füüsiline isik ja tema tegevuskoht asub selles liikmesriigis; |
| --- | --- | --- |

(a)

kui ta on füüsiline isik ja tema tegevuskoht asub selles liikmesriigis;

| | (b) | muudel juhtudel, kui tema põhikirjajärgne asukoht, juhatuse asukoht või tegevuskoht, sealhulgas filiaali, esinduse või mõne muu asutuse asukoht on selles liikmesriigis; |
| --- | --- | --- |

(b)

muudel juhtudel, kui tema põhikirjajärgne asukoht, juhatuse asukoht või tegevuskoht, sealhulgas filiaali, esinduse või mõne muu asutuse asukoht on selles liikmesriigis;

| | (b) | muudel juhtudel, kui tema põhikirjajärgne asukoht, juhatuse asukoht või tegevuskoht, sealhulgas filiaali, esinduse või mõne muu asutuse asukoht on selles liikmesriigis; |
| --- | --- | --- |

(b)

muudel juhtudel, kui tema põhikirjajärgne asukoht, juhatuse asukoht või tegevuskoht, sealhulgas filiaali, esinduse või mõne muu asutuse asukoht on selles liikmesriigis;

| (12) | „eralduvad ained” – ained, mis eralduvad, kui tubakatoodet kasutatakse selleks ettenähtud viisil, näiteks tubakasuitsus leiduvad ained, või ained, mis eralduvad suitsuvaba tubakatoote kasutamise ajal; |
| --- | --- |

(12)

„eralduvad ained” – ained, mis eralduvad, kui tubakatoodet kasutatakse selleks ettenähtud viisil, näiteks tubakasuitsus leiduvad ained, või ained, mis eralduvad suitsuvaba tubakatoote kasutamise ajal;

| (12) | „eralduvad ained” – ained, mis eralduvad, kui tubakatoodet kasutatakse selleks ettenähtud viisil, näiteks tubakasuitsus leiduvad ained, või ained, mis eralduvad suitsuvaba tubakatoote kasutamise ajal; |
| --- | --- |

(12)

„eralduvad ained” – ained, mis eralduvad, kui tubakatoodet kasutatakse selleks ettenähtud viisil, näiteks tubakasuitsus leiduvad ained, või ained, mis eralduvad suitsuvaba tubakatoote kasutamise ajal;

| (13) | „maitse- ja lõhnaaine” – lisaained, mis annavad tootele lõhna ja/või maitse; |
| --- | --- |

(13)

„maitse- ja lõhnaaine” – lisaained, mis annavad tootele lõhna ja/või maitse;

| (13) | „maitse- ja lõhnaaine” – lisaained, mis annavad tootele lõhna ja/või maitse; |
| --- | --- |

(13)

„maitse- ja lõhnaaine” – lisaained, mis annavad tootele lõhna ja/või maitse;

| (14) | „terviseohu hoiatus” – hoiatus, mis on ette nähtud käesoleva direktiiviga, sealhulgas teksthoiatused, terviseohu ühendhoiatused, üldhoiatused ja lisateave; |
| --- | --- |

(14)

„terviseohu hoiatus” – hoiatus, mis on ette nähtud käesoleva direktiiviga, sealhulgas teksthoiatused, terviseohu ühendhoiatused, üldhoiatused ja lisateave;

| (14) | „terviseohu hoiatus” – hoiatus, mis on ette nähtud käesoleva direktiiviga, sealhulgas teksthoiatused, terviseohu ühendhoiatused, üldhoiatused ja lisateave; |
| --- | --- |

(14)

„terviseohu hoiatus” – hoiatus, mis on ette nähtud käesoleva direktiiviga, sealhulgas teksthoiatused, terviseohu ühendhoiatused, üldhoiatused ja lisateave;

| (15) | „taimne suitsetatav toode” – taimede või ravimtaimede baasil tooted, mis ei sisalda tubakat ja mida tarbitakse põlemisprotsessi abil; |
| --- | --- |

(15)

„taimne suitsetatav toode” – taimede või ravimtaimede baasil tooted, mis ei sisalda tubakat ja mida tarbitakse põlemisprotsessi abil;

| (15) | „taimne suitsetatav toode” – taimede või ravimtaimede baasil tooted, mis ei sisalda tubakat ja mida tarbitakse põlemisprotsessi abil; |
| --- | --- |

(15)

„taimne suitsetatav toode” – taimede või ravimtaimede baasil tooted, mis ei sisalda tubakat ja mida tarbitakse põlemisprotsessi abil;

| (16) | „tubaka- ja seonduvate toodete import” – kõnealuste toodete sisenemine liidu territooriumile, välja arvatud juhul, kui kaubale kohaldatakse pärast nende liitu sisenemist tolli peatamismenetlust või -korda, või nende vabastamine tolli peatamismenetlusest või -korrast; |
| --- | --- |

(16)

„tubaka- ja seonduvate toodete import” – kõnealuste toodete sisenemine liidu territooriumile, välja arvatud juhul, kui kaubale kohaldatakse pärast nende liitu sisenemist tolli peatamismenetlust või -korda, või nende vabastamine tolli peatamismenetlusest või -korrast;

| (16) | „tubaka- ja seonduvate toodete import” – kõnealuste toodete sisenemine liidu territooriumile, välja arvatud juhul, kui kaubale kohaldatakse pärast nende liitu sisenemist tolli peatamismenetlust või -korda, või nende vabastamine tolli peatamismenetlusest või -korrast; |
| --- | --- |

(16)

„tubaka- ja seonduvate toodete import” – kõnealuste toodete sisenemine liidu territooriumile, välja arvatud juhul, kui kaubale kohaldatakse pärast nende liitu sisenemist tolli peatamismenetlust või -korda, või nende vabastamine tolli peatamismenetlusest või -korrast;

| (17) | „tubaka- ja seonduvate toodete importija” – liidu territooriumile toodud tubaka- ja seonduvate toodete omanik või isik, kellel on kõnealuse kauba käsutusõigus; |
| --- | --- |

(17)

„tubaka- ja seonduvate toodete importija” – liidu territooriumile toodud tubaka- ja seonduvate toodete omanik või isik, kellel on kõnealuse kauba käsutusõigus;

| (17) | „tubaka- ja seonduvate toodete importija” – liidu territooriumile toodud tubaka- ja seonduvate toodete omanik või isik, kellel on kõnealuse kauba käsutusõigus; |
| --- | --- |

(17)

„tubaka- ja seonduvate toodete importija” – liidu territooriumile toodud tubaka- ja seonduvate toodete omanik või isik, kellel on kõnealuse kauba käsutusõigus;

| (18) | „koostisosa” – lisaaine, tubakas
  (lehed või muud tubakataimede looduslikud, töödeldud või töötlemata osad, sealhulgas paisutatud või taastatud tubakas)
  , samuti kõik ained, mis leiduvad lõplikus tubakatootes, sealhulgas paber, filter, trükivärv, kapslid ja liimid; |
| --- | --- |

(18)

„koostisosa” – lisaaine, tubakas
  (lehed või muud tubakataimede looduslikud, töödeldud või töötlemata osad, sealhulgas paisutatud või taastatud tubakas)
  , samuti kõik ained, mis leiduvad lõplikus tubakatootes, sealhulgas paber, filter, trükivärv, kapslid ja liimid;

| (18) | „koostisosa” – lisaaine, tubakas, samuti kõik ained, mis leiduvad lõplikus tubakatootes, sealhulgas paber, filter, trükivärv, kapslid ja liimid; |
| --- | --- |

(18)

„koostisosa” – lisaaine, tubakas, samuti kõik ained, mis leiduvad lõplikus tubakatootes, sealhulgas paber, filter, trükivärv, kapslid ja liimid;

| (18a) | „tubakas” – lehed või muud tubakataimede looduslikud, töödeldud või töötlemata osad, sealhulgas paisutatud või taastatud tubakas; |
| --- | --- |

(18a)

„tubakas” – lehed või muud tubakataimede looduslikud, töödeldud või töötlemata osad, sealhulgas paisutatud või taastatud tubakas;

| (19) | „piirnorm” või „maksimaalne sisaldus” – tubakatootes sisalduva aine või tubakatootest eralduva aine maksimaalne kogus grammides (piirnorm või sisaldus võib olla null); |
| --- | --- |

(19)

„piirnorm” või „maksimaalne sisaldus” – tubakatootes sisalduva aine või tubakatootest eralduva aine maksimaalne kogus grammides (piirnorm või sisaldus võib olla null);

| (19) | „piirnorm” või „maksimaalne sisaldus” – tubakatootes sisalduva aine või tubakatootest eralduva aine maksimaalne kogus grammides (piirnorm või sisaldus võib olla null); |
| --- | --- |

(19)

„piirnorm” või „maksimaalne sisaldus” – tubakatootes sisalduva aine või tubakatootest eralduva aine maksimaalne kogus grammides (piirnorm või sisaldus võib olla null);

| (20) | „nuusktubakas” – suitsuvaba tubakatoode, mis on ette nähtud ninna tõmbamiseks; |
| --- | --- |

(20)

„nuusktubakas” – suitsuvaba tubakatoode, mis on ette nähtud ninna tõmbamiseks;

| (20) | „nuusktubakas” – suitsuvaba tubakatoode, mis on ette nähtud ninna tõmbamiseks; |
| --- | --- |

(20)

„nuusktubakas” – suitsuvaba tubakatoode, mis on ette nähtud ninna tõmbamiseks;

| (21) | „nikotiin” – nikotiinsed alkaloidid; |
| --- | --- |

(21)

„nikotiin” – nikotiinsed alkaloidid;

| (21) | „nikotiin” – nikotiinsed alkaloidid; |
| --- | --- |

(21)

„nikotiin” – nikotiinsed alkaloidid;

| (22) | „nikotiinisisaldusega toode” – toode, mida tarbitakse sissehingamise või allaneelamise teel või muul viisil ning millele lisatakse nikotiini kas tootmisprotsessi ajal või kasutaja poolt enne tubakatoote tarbimist või tarbimise ajal; |
| --- | --- |

(22)

„nikotiinisisaldusega toode” – toode, mida tarbitakse sissehingamise või allaneelamise teel või muul viisil ning millele lisatakse nikotiini kas tootmisprotsessi ajal või kasutaja poolt enne tubakatoote tarbimist või tarbimise ajal;

| (22) | „nikotiinisisaldusega toode” – toode, mida tarbitakse sissehingamise või allaneelamise teel või muul viisil ning millele lisatakse nikotiini kas tootmisprotsessi ajal või kasutaja poolt enne tubakatoote tarbimist või tarbimise ajal; |
| --- | --- |

(22)

„nikotiinisisaldusega toode” – toode, mida tarbitakse sissehingamise või allaneelamise teel või muul viisil ning millele lisatakse nikotiini kas tootmisprotsessi ajal või kasutaja poolt enne tubakatoote tarbimist või tarbimise ajal;

| (23) | „uudne tubakatoode” – muud tubakatooted kui sigaretid, isevalmistatavate sigarettide tubakas, piibutubakas, vesipiibutubakas, sigarid, sigarillod, närimistubakas, nuusktubakas või suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakas, mis on turule viidud pärast käesoleva direktiivi jõustumist; |
| --- | --- |

(23)

„uudne tubakatoode” – muud tubakatooted kui sigaretid, isevalmistatavate sigarettide tubakas, piibutubakas, vesipiibutubakas, sigarid, sigarillod, närimistubakas, nuusktubakas või suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakas, mis on turule viidud pärast käesoleva direktiivi jõustumist;

| (23) | „uudne tubakatoode” – muud tubakatooted kui sigaretid, isevalmistatavate sigarettide tubakas, piibutubakas, vesipiibutubakas, sigarid, sigarillod, närimistubakas, nuusktubakas või suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakas, mis on turule viidud pärast käesoleva direktiivi jõustumist; |
| --- | --- |

(23)

„uudne tubakatoode” – muud tubakatooted kui sigaretid, isevalmistatavate sigarettide tubakas, piibutubakas, vesipiibutubakas, sigarid, sigarillod, närimistubakas, nuusktubakas või suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakas, mis on turule viidud pärast käesoleva direktiivi jõustumist;

| (24) | „välispakend” – mis tahes pakend, mille sees toode turule viiakse ja mis sisaldab tarbijapakendit või tarbijapakendite kogumit; läbipaistvaid pakkematerjale ei peeta välispakendiks. |
| --- | --- |

(24)

„välispakend” – mis tahes pakend, mille sees toode turule viiakse ja mis sisaldab tarbijapakendit või tarbijapakendite kogumit; läbipaistvaid pakkematerjale ei peeta välispakendiks.

| (24) | „välispakend” – mis tahes pakend, mille sees toode turule viiakse ja mis sisaldab tarbijapakendit või tarbijapakendite kogumit; läbipaistvaid pakkematerjale ei peeta välispakendiks. |
| --- | --- |

(24)

„välispakend” – mis tahes pakend, mille sees toode turule viiakse ja mis sisaldab tarbijapakendit või tarbijapakendite kogumit; läbipaistvaid pakkematerjale ei peeta välispakendiks.

| (24a) | „väline veopakend” – pakend, mis koosneb tarbijapakendite kogumist ja milles tubakatooteid veetakse tootja juurest ettevõtjateni enne turuleviimist, nt plokid, kastid ja kaubaalused; |
| --- | --- |

(24a)

„väline veopakend” – pakend, mis koosneb tarbijapakendite kogumist ja milles tubakatooteid veetakse tootja juurest ettevõtjateni enne turuleviimist, nt plokid, kastid ja kaubaalused;

| (25) | „turuleviimine” – liidus asuvatele tarbijatele toodete kättesaadavaks tegemine, tasu eest või tasuta, sealhulgas kaugmüügi teel, kui tegemist on piiriülese kaugmüügiga, peetakse toote turuleviimise riigiks seda liikmesriiki, kus tarbija asub; |
| --- | --- |

(25)

„turuleviimine” – liidus asuvatele tarbijatele toodete kättesaadavaks tegemine, tasu eest või tasuta, sealhulgas kaugmüügi teel, kui tegemist on piiriülese kaugmüügiga, peetakse toote turuleviimise riigiks seda liikmesriiki, kus tarbija asub;

| (25) | „turuleviimine” – liidus asuvatele tarbijatele toodete kättesaadavaks tegemine, tasu eest või tasuta, sealhulgas kaugmüügi teel, kui tegemist on piiriülese kaugmüügiga, peetakse toote turuleviimise riigiks seda liikmesriiki, kus tarbija asub; |
| --- | --- |

(25)

„turuleviimine” – liidus asuvatele tarbijatele toodete kättesaadavaks tegemine, tasu eest või tasuta, sealhulgas kaugmüügi teel, kui tegemist on piiriülese kaugmüügiga, peetakse toote turuleviimise riigiks seda liikmesriiki, kus tarbija asub;

| (26) | „piibutubakas” – tubakas, mida tarbitakse põlemisprotsessi abil ja mis on ette nähtud kasutamiseks ainult piibus; |
| --- | --- |

(26)

„piibutubakas” – tubakas, mida tarbitakse põlemisprotsessi abil ja mis on ette nähtud kasutamiseks ainult piibus;

| (26) | „piibutubakas” – tubakas, mida tarbitakse põlemisprotsessi abil ja mis on ette nähtud kasutamiseks ainult piibus; |
| --- | --- |

(26)

„piibutubakas” – tubakas, mida tarbitakse põlemisprotsessi abil ja mis on ette nähtud kasutamiseks ainult piibus;

| (26a) | „vesipiibutubakas” – tubakas, mis on mõeldud kasutuseks üksnes vesipiibus; |
| --- | --- |

(26a)

„vesipiibutubakas” – tubakas, mis on mõeldud kasutuseks üksnes vesipiibus;

| (27) | „jaemüügiettevõte” – mis tahes müügikoht, kus tubakatooted turule viiakse, sealhulgas füüsilise isiku poolt; |
| --- | --- |

(27)

„jaemüügiettevõte” – mis tahes müügikoht, kus tubakatooted turule viiakse, sealhulgas füüsilise isiku poolt;

| (27) | „jaemüügiettevõte” – mis tahes müügikoht, kus tubakatooted turule viiakse, sealhulgas füüsilise isiku poolt; |
| --- | --- |

(27)

„jaemüügiettevõte” – mis tahes müügikoht, kus tubakatooted turule viiakse, sealhulgas füüsilise isiku poolt;

| (28) | „isevalmistatavate sigarettide tubakas” – tubakas, mida tarbijad või jaemüügiettevõtted saavad kasutada sigarettide tegemiseks; |
| --- | --- |

(28)

„isevalmistatavate sigarettide tubakas” – tubakas, mida tarbijad või jaemüügiettevõtted saavad kasutada sigarettide tegemiseks;

| (28) | „isevalmistatavate sigarettide tubakas” – tubakas, mida tarbijad või jaemüügiettevõtted saavad kasutada sigarettide tegemiseks; |
| --- | --- |

(28)

„isevalmistatavate sigarettide tubakas” – tubakas, mida tarbijad või jaemüügiettevõtted saavad kasutada sigarettide tegemiseks;

| (29) | „suitsuvaba tubakatoode” – tubakatoode, sealhulgas närimistubakas, nuusktubakas ja suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakas, mille tarbimiseks ei ole vaja põlemisprotsessi; |
| --- | --- |

(29)

„suitsuvaba tubakatoode” – tubakatoode, sealhulgas närimistubakas, nuusktubakas ja suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakas, mille tarbimiseks ei ole vaja põlemisprotsessi;

| (29) | „suitsuvaba tubakatoode” – tubakatoode, sealhulgas närimistubakas, nuusktubakas ja suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakas, mille tarbimiseks ei ole vaja põlemisprotsessi; |
| --- | --- |

(29)

„suitsuvaba tubakatoode” – tubakatoode, sealhulgas närimistubakas, nuusktubakas ja suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakas, mille tarbimiseks ei ole vaja põlemisprotsessi;

| (30) | „olukorra oluline muutumine” – müügimahu suurenemine tooteliigiti, näiteks piibutubaka, sigarite, sigarillode müügimahu suurenemine, vähemalt 10 % vähemalt
  10 liikmesriigis
  ; selline müügimahu suurenemine määratakse kindlaks artikli 5 lõike 4 kohaselt esitatud andmete alusel, või asjaomases tootekategoorias leviku suurenemine vähemalt 5 protsendipunkti vähemalt
  10 liikmesriigis
  alla 25-aastaste tarbijate hulgas ____ [kuupäev määratakse kindlaks käesoleva direktiivi vastuvõtmise hetkel] Eurobaromeetri aruande või samaväärsete leviku uuringute põhjal; |
| --- | --- |

(30)

„olukorra oluline muutumine” – müügimahu suurenemine tooteliigiti, näiteks piibutubaka, sigarite, sigarillode müügimahu suurenemine, vähemalt 10 % vähemalt
  10 liikmesriigis
  ; selline müügimahu suurenemine määratakse kindlaks artikli 5 lõike 4 kohaselt esitatud andmete alusel, või asjaomases tootekategoorias leviku suurenemine vähemalt 5 protsendipunkti vähemalt
  10 liikmesriigis
  alla 25-aastaste tarbijate hulgas ____ [kuupäev määratakse kindlaks käesoleva direktiivi vastuvõtmise hetkel] Eurobaromeetri aruande või samaväärsete leviku uuringute põhjal;

| (30) | „olukorra oluline muutumine” – müügimahu suurenemine tooteliigiti, näiteks piibutubaka, sigarite, sigarillode müügimahu suurenemine, vähemalt 10 % vähemalt
  viies liikmesriigis,
  selline müügimahu suurenemine määratakse kindlaks artikli 5 lõike 4 kohaselt esitatud andmete alusel; või asjaomases tootekategoorias leviku suurenemine vähemalt viis protsendipunkti vähemalt
  viies liikmesriigis
  alla 25-aastaste tarbijate hulgas ____ [kuupäev määratakse kindlaks käesoleva direktiivi vastuvõtmise hetkel] Eurobaromeetri aruande või samaväärsete leviku uuringute põhjal; |
| --- | --- |

(30)

„olukorra oluline muutumine” – müügimahu suurenemine tooteliigiti, näiteks piibutubaka, sigarite, sigarillode müügimahu suurenemine, vähemalt 10 % vähemalt
  viies liikmesriigis,
  selline müügimahu suurenemine määratakse kindlaks artikli 5 lõike 4 kohaselt esitatud andmete alusel; või asjaomases tootekategoorias leviku suurenemine vähemalt viis protsendipunkti vähemalt
  viies liikmesriigis
  alla 25-aastaste tarbijate hulgas ____ [kuupäev määratakse kindlaks käesoleva direktiivi vastuvõtmise hetkel] Eurobaromeetri aruande või samaväärsete leviku uuringute põhjal;

| (31) | „tõrv” – vee- ja nikotiinivaba suitsu toorkondensaat; |
| --- | --- |

(31)

„tõrv” – vee- ja nikotiinivaba suitsu toorkondensaat;

| (31) | „tõrv” – vee- ja nikotiinivaba suitsu toorkondensaat; |
| --- | --- |

(31)

„tõrv” – vee- ja nikotiinivaba suitsu toorkondensaat;

| (32) | „suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakas” – kõik suukaudselt kasutatavad tervenisti või osaliselt tubakast valmistatud tooted, välja arvatud sissehingamiseks või närimiseks ettenähtud tooted, pulbrina, tükeldatuna või kombineeritult – eelkõige tooted, mis on pakitud portsjonitena kotikestesse või poorsetesse kotikestesse; |
| --- | --- |

(32)

„suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakas” – kõik suukaudselt kasutatavad tervenisti või osaliselt tubakast valmistatud tooted, välja arvatud sissehingamiseks või närimiseks ettenähtud tooted, pulbrina, tükeldatuna või kombineeritult – eelkõige tooted, mis on pakitud portsjonitena kotikestesse või poorsetesse kotikestesse;

| (32) | „suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakas” – kõik suukaudselt kasutatavad tervenisti või osaliselt tubakast valmistatud tooted, välja arvatud sissehingamiseks või närimiseks ettenähtud tooted, pulbrina, tükeldatuna või kombineeritult – eelkõige tooted, mis on pakitud portsjonitena kotikestesse või poorsetesse kotikestesse; |
| --- | --- |

(32)

„suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakas” – kõik suukaudselt kasutatavad tervenisti või osaliselt tubakast valmistatud tooted, välja arvatud sissehingamiseks või närimiseks ettenähtud tooted, pulbrina, tükeldatuna või kombineeritult – eelkõige tooted, mis on pakitud portsjonitena kotikestesse või poorsetesse kotikestesse;

| (33) | „suitsetatav tubakas” – muud tubakatooted kui suitsuvabad tubakatooted; |
| --- | --- |

(33)

„suitsetatav tubakas” – muud tubakatooted kui suitsuvabad tubakatooted;

| (33) | „suitsetatav tubakas” – muud tubakatooted kui suitsuvabad tubakatooted; |
| --- | --- |

(33)

„suitsetatav tubakas” – muud tubakatooted kui suitsuvabad tubakatooted;

| (34) | „tubakatooted” – tooted, mida kasutavad tarbijad ning mis kasvõi osaliselt koosnevad tubakast, mis on geneetiliselt modifitseeritud või mitte; |
| --- | --- |

(34)

„tubakatooted” – tooted, mida kasutavad tarbijad ning mis kasvõi osaliselt koosnevad tubakast, mis on geneetiliselt modifitseeritud või mitte;

| (34) | „tubakatooted” – tooted, mida kasutavad tarbijad ning mis kasvõi osaliselt koosnevad tubakast, mis on geneetiliselt modifitseeritud või mitte; |
| --- | --- |

(34)

„tubakatooted” – tooted, mida kasutavad tarbijad ning mis kasvõi osaliselt koosnevad tubakast, mis on geneetiliselt modifitseeritud või mitte;

| (35) | „mürgisus” – tase, mil määral aine võib inimese organismi kahjustada, sealhulgas pikema aja jooksul ilmnev mõju, tavaliselt korduva või pikaajalise tarbimise või kokkupuute tõttu; |
| --- | --- |

(35)

„mürgisus” – tase, mil määral aine võib inimese organismi kahjustada, sealhulgas pikema aja jooksul ilmnev mõju, tavaliselt korduva või pikaajalise tarbimise või kokkupuute tõttu;

| (35) | „mürgisus” – tase, mil määral aine võib inimese organismi kahjustada, sealhulgas pikema aja jooksul ilmnev mõju, tavaliselt korduva või pikaajalise tarbimise või kokkupuute tõttu; |
| --- | --- |

(35)

„mürgisus” – tase, mil määral aine võib inimese organismi kahjustada, sealhulgas pikema aja jooksul ilmnev mõju, tavaliselt korduva või pikaajalise tarbimise või kokkupuute tõttu;

| (36) | „tarbijapakend” – kõige väiksem turuleviidava toote üksikpakend. |
| --- | --- |

(36)

„tarbijapakend” – kõige väiksem turuleviidava toote üksikpakend.

| (36) | „tarbijapakend” – kõige väiksem turuleviidava toote üksikpakend. |
| --- | --- |

(36)

„tarbijapakend” – kõige väiksem turuleviidava toote üksikpakend.

| (36a) | „passiivne suitsetamine” – sigarettide või sigarite põlemisel eralduva või ühe või mitme suitsetaja poolt õhku paisatud suitsu tahtmatu sissehingamine. |
| --- | --- |

(36a)

„passiivne suitsetamine” – sigarettide või sigarite põlemisel eralduva või ühe või mitme suitsetaja poolt õhku paisatud suitsu tahtmatu sissehingamine.

Muudatusettepanekud 89 ja 149

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Komisjoni volitatakse vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et kohandada lõikes 1 sätestatud maksimaalseid sisaldusi, võttes arvesse teaduse arengut ja rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Komisjoni volitatakse vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et kohandada lõikes 1 sätestatud maksimaalseid sisaldusi, võttes arvesse teaduse arengut ja rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid.

välja jäetud

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Liikmesriigid teatavad komisjonile maksimaalsed sisaldused, mis nad on kehtestanud sigarettidest eralduvate muude ainete suhtes ja muudest tubakatoodetest kui sigarettidest eralduvate ainete suhtes. Võttes arvesse rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid, kui need on kättesaadavad, ning teaduslikke tõendeid ja liikmesriikide teatatud maksimaalseid sisaldusi, volitatakse komisjoni vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et võtta vastu ja kohandada sigarettidest eralduvate muude ainete ja muudest tubakatoodetest kui sigarettidest eralduvate selliste ainete maksimaalseid sisaldusi, mis suurendavad märgatavalt tubakatoodete mürgisust ja sõltuvusttekitavat toimet, nii et need ületavad mürgisuse ja sõltuvusttekitava toime piirmäärad, mis tulenevad lõikes 1 sätestatud maksimaalsetest tõrva-, nikotiini-, süsinikmonooksiidisisaldusest. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Liikmesriigid teatavad komisjonile maksimaalsed sisaldused, mis nad on kehtestanud sigarettidest eralduvate muude ainete suhtes ja muudest tubakatoodetest kui sigarettidest eralduvate ainete suhtes. Võttes arvesse rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid, kui need on kättesaadavad, ning teaduslikke tõendeid ja liikmesriikide teatatud maksimaalseid sisaldusi, volitatakse komisjoni vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et võtta vastu ja kohandada sigarettidest eralduvate muude ainete ja muudest tubakatoodetest kui sigarettidest eralduvate selliste ainete maksimaalseid sisaldusi, mis suurendavad märgatavalt tubakatoodete mürgisust ja sõltuvusttekitavat toimet, nii et need ületavad mürgisuse ja sõltuvusttekitava toime piirmäärad, mis tulenevad lõikes 1 sätestatud maksimaalsetest tõrva-, nikotiini-, süsinikmonooksiidisisaldusest.

välja jäetud

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Sigarettide tõrva-, nikotiini- ja süsinikmonooksiidisisalduse mõõtmiseks kasutatakse tõrva puhul ISO standardit 4387, nikotiini puhul ISO standardit 10315 ja süsinikmonooksiidi puhul ISO standardit 8454. | 1.   Sigarettide tõrva-, nikotiini- ja süsinikmonooksiidisisalduse mõõtmiseks kasutatakse tõrva puhul ISO standardit 4387, nikotiini puhul ISO standardit 10315 ja süsinikmonooksiidi puhul ISO standardit 8454. |
| Tõrva-
  ja nikotiinisisalduse
  näitajate täpsust kontrollitakse ISO standardi 8243 kohaselt. | Tõrva-,
  nikotiini- ja süsinikmonooksiidisisalduse
  näitajate täpsust kontrollitakse ISO standardi 8243 kohaselt. |
| 2.   Lõikes 1 nimetatud mõõtmisi teevad või kontrollivad liikmesriikide pädevate asutuste järelevalve all kõnealuste asutuste poolt heakskiidetud katselaborid. | 2.   Lõikes 1 nimetatud mõõtmisi teevad või kontrollivad liikmesriikide pädevate asutuste järelevalve all kõnealuste asutuste poolt heakskiidetud
  sõltumatud
  katselaborid. |
| Liikmesriigid saadavad komisjonile heakskiidetud laborite loetelu, täpsustades heakskiitmise kriteeriumid ja järelevalvemeetodid, ning ajakohastavad seda mis tahes muudatuste korral. Komisjon teeb liikmesriikide saadetud heakskiidetud laborite loetelu avalikkusele kättesaadavaks. | Liikmesriigid saadavad komisjonile heakskiidetud laborite loetelu, täpsustades heakskiitmise kriteeriumid ja järelevalvemeetodid, ning ajakohastavad seda mis tahes muudatuste korral. Komisjon teeb liikmesriikide saadetud heakskiidetud laborite loetelu avalikkusele kättesaadavaks. |
| | 2a.
     
  Tubakatootjate esitatud tulemuste õigsust peavad korrapäraselt kontrollima sõltumatud katselaborid, keda jälgivad liikmesriikide pädevad asutused. |
| 3.   Komisjoni volitatakse vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et
  kohandada

  maksimaalset tõrva-, nikotiini- ja süsinikmonooksiidisisaldust, võttes arvesse teaduse ja tehnika arengut ja rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid. | 3.   Komisjoni volitatakse vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et
  täiendada või muuta
  tõrva-, nikotiini- ja süsinikmonooksiidisisalduse mõõtmismeetodeid, võttes arvesse teaduse ja tehnika arengut ja rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid. |
| 4.   Liikmesriigid teatavad komisjonile mõõtmismeetodid, mida nad kasutavad sigarettidest eralduvate muude ainete puhul ja muudest tubakatoodetest kui sigarettidest eralduvate ainete puhul.
  Kõnealuste mõõtmismeetodite alusel ja võttes arvesse teaduse ja tehnika arengut ning rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid, tuleb
  komisjonile
  anda volitused
  vastu võtta delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et
  mõõtmismeetodeid kehtestada ja kohandada
  . | 4.   Liikmesriigid teatavad komisjonile mõõtmismeetodid, mida nad kasutavad sigarettidest eralduvate muude ainete puhul ja muudest tubakatoodetest kui sigarettidest eralduvate ainete puhul. Komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et
  integreerida liidu õigusesse WHO raamkonventsiooni osaliste või WHO kokkulepitud meetodid
  . |
| | 4a.
     
  Muude põlevate tubakatoodete muude eralduvate ainete näitajate täpsust kontrollitakse kooskõlas ISO standardiga 8243. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Sigarettide tõrva-, nikotiini- ja süsinikmonooksiidisisalduse mõõtmiseks kasutatakse tõrva puhul ISO standardit 4387, nikotiini puhul ISO standardit 10315 ja süsinikmonooksiidi puhul ISO standardit 8454.

1.   Sigarettide tõrva-, nikotiini- ja süsinikmonooksiidisisalduse mõõtmiseks kasutatakse tõrva puhul ISO standardit 4387, nikotiini puhul ISO standardit 10315 ja süsinikmonooksiidi puhul ISO standardit 8454.

Tõrva-
  ja nikotiinisisalduse
  näitajate täpsust kontrollitakse ISO standardi 8243 kohaselt.

Tõrva-,
  nikotiini- ja süsinikmonooksiidisisalduse
  näitajate täpsust kontrollitakse ISO standardi 8243 kohaselt.

2.   Lõikes 1 nimetatud mõõtmisi teevad või kontrollivad liikmesriikide pädevate asutuste järelevalve all kõnealuste asutuste poolt heakskiidetud katselaborid.

2.   Lõikes 1 nimetatud mõõtmisi teevad või kontrollivad liikmesriikide pädevate asutuste järelevalve all kõnealuste asutuste poolt heakskiidetud
  sõltumatud
  katselaborid.

Liikmesriigid saadavad komisjonile heakskiidetud laborite loetelu, täpsustades heakskiitmise kriteeriumid ja järelevalvemeetodid, ning ajakohastavad seda mis tahes muudatuste korral. Komisjon teeb liikmesriikide saadetud heakskiidetud laborite loetelu avalikkusele kättesaadavaks.

Liikmesriigid saadavad komisjonile heakskiidetud laborite loetelu, täpsustades heakskiitmise kriteeriumid ja järelevalvemeetodid, ning ajakohastavad seda mis tahes muudatuste korral. Komisjon teeb liikmesriikide saadetud heakskiidetud laborite loetelu avalikkusele kättesaadavaks.

2a.
     
  Tubakatootjate esitatud tulemuste õigsust peavad korrapäraselt kontrollima sõltumatud katselaborid, keda jälgivad liikmesriikide pädevad asutused.

3.   Komisjoni volitatakse vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et
  kohandada

  maksimaalset tõrva-, nikotiini- ja süsinikmonooksiidisisaldust, võttes arvesse teaduse ja tehnika arengut ja rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid.

3.   Komisjoni volitatakse vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et
  täiendada või muuta
  tõrva-, nikotiini- ja süsinikmonooksiidisisalduse mõõtmismeetodeid, võttes arvesse teaduse ja tehnika arengut ja rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid.

4.   Liikmesriigid teatavad komisjonile mõõtmismeetodid, mida nad kasutavad sigarettidest eralduvate muude ainete puhul ja muudest tubakatoodetest kui sigarettidest eralduvate ainete puhul.
  Kõnealuste mõõtmismeetodite alusel ja võttes arvesse teaduse ja tehnika arengut ning rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid, tuleb
  komisjonile
  anda volitused
  vastu võtta delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et
  mõõtmismeetodeid kehtestada ja kohandada
  .

4.   Liikmesriigid teatavad komisjonile mõõtmismeetodid, mida nad kasutavad sigarettidest eralduvate muude ainete puhul ja muudest tubakatoodetest kui sigarettidest eralduvate ainete puhul. Komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et
  integreerida liidu õigusesse WHO raamkonventsiooni osaliste või WHO kokkulepitud meetodid
  .

4a.
     
  Muude põlevate tubakatoodete muude eralduvate ainete näitajate täpsust kontrollitakse kooskõlas ISO standardiga 8243.

Muudatusettepanekud 91, 92 ja 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid nõuavad, et tubakatoodete tootjad ja importijad esitaksid riigi pädevatele asutustele tootemarkide ja tüüpide kaupa loetelu tubakatoodete tootmisel kasutatud koostisosade ja nende koguste kohta ning eralduvad ained ja nende sisalduse. Tootjad või importijad teatavad pädevatele asutustele ka asjaomase liikmesriigi, kui toote koostist on muudetud nii, et see muudab käesoleva artikli kohaselt esitatud teavet. Käesoleva artikliga nõutav teave esitatakse enne uue või muudetud tubakatoote turuleviimist. | 1.   Liikmesriigid nõuavad, et tubakatoodete tootjad ja importijad esitaksid riigi pädevatele asutustele tootemarkide ja tüüpide kaupa loetelu tubakatoodete tootmisel kasutatud koostisosade ja nende koguste kohta ning
  ettenähtud kasutuse korral
  eralduvad ained ja nende sisalduse. Tootjad või importijad teatavad pädevatele asutustele ka asjaomase liikmesriigi, kui toote koostist on muudetud nii, et see muudab käesoleva artikli kohaselt esitatud teavet. Käesoleva artikliga nõutav teave esitatakse enne uue või muudetud tubakatoote turuleviimist. |
| Sellele loetelule lisatakse põhjendus asjaomaste koostisosade kasutamise kohta kõnealustes tubakatoodetes. Loetelu peab sisaldama teavet koostisosade staatuse kohta, sealhulgas nende registreerimise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), ning nende klassifikatsiooni vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist. Kõnealusele loetelule lisatakse samuti importijale või tootjale kättesaadavad toksikoloogilised andmed, mis käsitlevad kõnealuseid koostisosi vastavalt vajadusele kas põletatud või põletamata kujul ning viitavad eelkõige nende mõjule tarbijate tervisele, võttes muu hulgas arvesse nende sõltuvusttekitavat toimet. Loetelu koostatakse tootes sisalduva iga koostisosa kaalu põhjal kahanevas järjekorras. Muude eralduvate ainete kui tõrva, nikotiini ja süsinikmonooksiidi ja artikli 4 lõikes 4 osutatud eralduvate ainete puhul teatavad tootjad ja importijad, milliseid mõõtmismeetodeid kasutati. Liikmesriigid võivad tootjatelt või importijatelt nõuda ka muude testide tegemist, kui nii on otsustanud pädevad riiklikud asutused, et hinnata ainete mõju tervisele, muuhulgas nende sõltuvusttekitavat toimet ja mürgisust. | Sellele loetelule lisatakse põhjendus asjaomaste koostisosade kasutamise kohta kõnealustes tubakatoodetes. Loetelu peab sisaldama teavet koostisosade staatuse kohta, sealhulgas nende registreerimise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), ning nende klassifikatsiooni vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist. Kõnealusele loetelule lisatakse samuti importijale või tootjale kättesaadavad toksikoloogilised andmed, mis käsitlevad kõnealuseid koostisosi vastavalt vajadusele kas põletatud või põletamata kujul ning
  on vähemalt piisavad selleks, et klassifitseerida neid aineid määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt, ning
  viitavad eelkõige nende mõjule tarbijate tervisele, võttes muu hulgas arvesse nende sõltuvusttekitavat toimet. Loetelu koostatakse tootes sisalduva iga koostisosa kaalu põhjal kahanevas järjekorras. Muude eralduvate ainete kui tõrva, nikotiini ja süsinikmonooksiidi ja artikli 4 lõikes 4 osutatud eralduvate ainete puhul teatavad tootjad ja importijad, milliseid mõõtmismeetodeid kasutati. Liikmesriigid võivad tootjatelt või importijatelt nõuda ka muude testide tegemist, kui nii on otsustanud pädevad riiklikud asutused, et hinnata ainete mõju tervisele, muuhulgas nende sõltuvusttekitavat toimet ja mürgisust. |
| 2.   Liikmesriigid avaldavad kooskõlas lõikega 1 esitatud teabe
  selleks ettenähtud
  veebisaidil, mis on üldsusele kättesaadav. Seejuures võtavad liikmesriigid nõuetekohaselt arvesse vajadust kaitsta teavet, mida peetakse ärisaladuseks. | 2.   Liikmesriigid avaldavad kooskõlas lõikega 1 esitatud teabe veebisaidil, mis on üldsusele kättesaadav. Seejuures võtavad liikmesriigid nõuetekohaselt arvesse vajadust kaitsta teavet, mida peetakse ärisaladuseks. |
| 3.   Komisjon sätestab rakendusaktides lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe esitamise ja avaldamise vormi ning ajakohastab seda vajaduse korral. Need rakendusaktid tuleb vastu võtta kooskõlas artiklis 21 osutatud uurimismenetlusega. | 3.   Komisjon sätestab rakendusaktides lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe esitamise ja avaldamise vormi ning ajakohastab seda vajaduse korral. Need rakendusaktid tuleb vastu võtta kooskõlas artiklis 21 osutatud uurimismenetlusega. |
| 4.   Liikmesriigid nõuavad tootjatelt ja importijatelt, et nad esitaksid neile kättesaadavad sise- ja välisuuringud, mis käsitlevad turgu ja eri tarbijarühmade, sealhulgas noorte eelistusi seoses koostisosade ja eralduvate ainetega. Liikmesriigid nõuavad tootjatelt ja importijatelt veel, et nad esitaksid igal aastal iga liikmesriigi kohta müügikogused (ühikutes või kilogrammides) toodete lõikes alates käesoleva direktiivi jõustumisele järgneva esimese täieliku kalendriaasta möödumisest. Liikmesriigid esitavad müügi kohta vastavalt vajadusele alternatiivseid või lisaandmeid, et käesoleva lõike kohaselt nõutavad müügimahu andmed oleksid usaldusväärsed ja täielikud. | 4.   Liikmesriigid nõuavad tootjatelt ja importijatelt, et nad esitaksid neile kättesaadavad sise- ja välisuuringud, mis käsitlevad turgu ja eri tarbijarühmade, sealhulgas noorte
  ja krooniliste ahelsuitsetajate
  eelistusi seoses koostisosade ja eralduvate ainetega
  , samuti kokkuvõtted turu-uuringutest, mida tehakse uute toodete turuleviimiseks
  . Liikmesriigid nõuavad tootjatelt ja importijatelt veel, et nad esitaksid igal aastal iga liikmesriigi kohta müügikogused (ühikutes või kilogrammides) toodete lõikes alates käesoleva direktiivi jõustumisele järgneva esimese täieliku kalendriaasta möödumisest. Liikmesriigid esitavad müügi kohta vastavalt vajadusele alternatiivseid või lisaandmeid, et käesoleva lõike kohaselt nõutavad müügimahu andmed oleksid usaldusväärsed ja täielikud. |
| 5.   Kogu teave, mida liikmesriigid käesoleva artikli kohaselt esitavad või mida neile esitatakse, tuleb edastada elektrooniliselt. Liikmesriigid hoiavad teavet elektroonilises vormis ja tagavad, et komisjonil on teabele igal ajal juurdepääs. Teistele liikmesriikidele tuleb anda juurdepääs teabele põhjendatud taotluse korral. Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et ärisaladust ja muud konfidentsiaalset teavet käsitatakse konfidentsiaalsena. | 5.   Kogu teave, mida liikmesriigid käesoleva artikli kohaselt esitavad või mida neile esitatakse, tuleb edastada elektrooniliselt. Liikmesriigid hoiavad teavet elektroonilises vormis ja tagavad, et komisjonil on teabele igal ajal juurdepääs. Teistele liikmesriikidele tuleb anda juurdepääs teabele põhjendatud taotluse korral. Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et ärisaladust ja muud konfidentsiaalset teavet käsitatakse konfidentsiaalsena. |
| | 5a.
     
  Komisjon analüüsib kogu käesoleva artikli kohaselt kättesaadavaks tehtud teavet (eeskätt teavet koostisosade sõltuvusttekitava toime ja mürgisuse, turu-uuringute ja müügiandmete kohta) ning koostab Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapärase aruande, milles on kokku võetud peamised järeldused. |
| | 5b.
     
  Käesoleva artikli kohaselt kogutud teavet võetakse arvesse lisaainete heakskiitmisel kooskõlas artikli 6 lõikega 10a. |
| 6.   
  Liikmesriikide kehtestatavad
  tasud neile esitatud teabe saamise, salvestamise, käsitlemise, analüüsimise ja avaldamise eest
  ei ületa selliste teenustega tavapäraselt kaasnevaid kulusid
  . | 6.   
  Liikmesriigid võivad kehtestada proportsionaalsed
  tasud neile esitatud teabe saamise, salvestamise, käsitlemise, analüüsimise ja avaldamise eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid nõuavad, et tubakatoodete tootjad ja importijad esitaksid riigi pädevatele asutustele tootemarkide ja tüüpide kaupa loetelu tubakatoodete tootmisel kasutatud koostisosade ja nende koguste kohta ning eralduvad ained ja nende sisalduse. Tootjad või importijad teatavad pädevatele asutustele ka asjaomase liikmesriigi, kui toote koostist on muudetud nii, et see muudab käesoleva artikli kohaselt esitatud teavet. Käesoleva artikliga nõutav teave esitatakse enne uue või muudetud tubakatoote turuleviimist.

1.   Liikmesriigid nõuavad, et tubakatoodete tootjad ja importijad esitaksid riigi pädevatele asutustele tootemarkide ja tüüpide kaupa loetelu tubakatoodete tootmisel kasutatud koostisosade ja nende koguste kohta ning
  ettenähtud kasutuse korral
  eralduvad ained ja nende sisalduse. Tootjad või importijad teatavad pädevatele asutustele ka asjaomase liikmesriigi, kui toote koostist on muudetud nii, et see muudab käesoleva artikli kohaselt esitatud teavet. Käesoleva artikliga nõutav teave esitatakse enne uue või muudetud tubakatoote turuleviimist.

Sellele loetelule lisatakse põhjendus asjaomaste koostisosade kasutamise kohta kõnealustes tubakatoodetes. Loetelu peab sisaldama teavet koostisosade staatuse kohta, sealhulgas nende registreerimise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), ning nende klassifikatsiooni vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist. Kõnealusele loetelule lisatakse samuti importijale või tootjale kättesaadavad toksikoloogilised andmed, mis käsitlevad kõnealuseid koostisosi vastavalt vajadusele kas põletatud või põletamata kujul ning viitavad eelkõige nende mõjule tarbijate tervisele, võttes muu hulgas arvesse nende sõltuvusttekitavat toimet. Loetelu koostatakse tootes sisalduva iga koostisosa kaalu põhjal kahanevas järjekorras. Muude eralduvate ainete kui tõrva, nikotiini ja süsinikmonooksiidi ja artikli 4 lõikes 4 osutatud eralduvate ainete puhul teatavad tootjad ja importijad, milliseid mõõtmismeetodeid kasutati. Liikmesriigid võivad tootjatelt või importijatelt nõuda ka muude testide tegemist, kui nii on otsustanud pädevad riiklikud asutused, et hinnata ainete mõju tervisele, muuhulgas nende sõltuvusttekitavat toimet ja mürgisust.

Sellele loetelule lisatakse põhjendus asjaomaste koostisosade kasutamise kohta kõnealustes tubakatoodetes. Loetelu peab sisaldama teavet koostisosade staatuse kohta, sealhulgas nende registreerimise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), ning nende klassifikatsiooni vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist. Kõnealusele loetelule lisatakse samuti importijale või tootjale kättesaadavad toksikoloogilised andmed, mis käsitlevad kõnealuseid koostisosi vastavalt vajadusele kas põletatud või põletamata kujul ning
  on vähemalt piisavad selleks, et klassifitseerida neid aineid määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt, ning
  viitavad eelkõige nende mõjule tarbijate tervisele, võttes muu hulgas arvesse nende sõltuvusttekitavat toimet. Loetelu koostatakse tootes sisalduva iga koostisosa kaalu põhjal kahanevas järjekorras. Muude eralduvate ainete kui tõrva, nikotiini ja süsinikmonooksiidi ja artikli 4 lõikes 4 osutatud eralduvate ainete puhul teatavad tootjad ja importijad, milliseid mõõtmismeetodeid kasutati. Liikmesriigid võivad tootjatelt või importijatelt nõuda ka muude testide tegemist, kui nii on otsustanud pädevad riiklikud asutused, et hinnata ainete mõju tervisele, muuhulgas nende sõltuvusttekitavat toimet ja mürgisust.

2.   Liikmesriigid avaldavad kooskõlas lõikega 1 esitatud teabe
  selleks ettenähtud
  veebisaidil, mis on üldsusele kättesaadav. Seejuures võtavad liikmesriigid nõuetekohaselt arvesse vajadust kaitsta teavet, mida peetakse ärisaladuseks.

2.   Liikmesriigid avaldavad kooskõlas lõikega 1 esitatud teabe veebisaidil, mis on üldsusele kättesaadav. Seejuures võtavad liikmesriigid nõuetekohaselt arvesse vajadust kaitsta teavet, mida peetakse ärisaladuseks.

3.   Komisjon sätestab rakendusaktides lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe esitamise ja avaldamise vormi ning ajakohastab seda vajaduse korral. Need rakendusaktid tuleb vastu võtta kooskõlas artiklis 21 osutatud uurimismenetlusega.

3.   Komisjon sätestab rakendusaktides lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe esitamise ja avaldamise vormi ning ajakohastab seda vajaduse korral. Need rakendusaktid tuleb vastu võtta kooskõlas artiklis 21 osutatud uurimismenetlusega.

4.   Liikmesriigid nõuavad tootjatelt ja importijatelt, et nad esitaksid neile kättesaadavad sise- ja välisuuringud, mis käsitlevad turgu ja eri tarbijarühmade, sealhulgas noorte eelistusi seoses koostisosade ja eralduvate ainetega. Liikmesriigid nõuavad tootjatelt ja importijatelt veel, et nad esitaksid igal aastal iga liikmesriigi kohta müügikogused (ühikutes või kilogrammides) toodete lõikes alates käesoleva direktiivi jõustumisele järgneva esimese täieliku kalendriaasta möödumisest. Liikmesriigid esitavad müügi kohta vastavalt vajadusele alternatiivseid või lisaandmeid, et käesoleva lõike kohaselt nõutavad müügimahu andmed oleksid usaldusväärsed ja täielikud.

4.   Liikmesriigid nõuavad tootjatelt ja importijatelt, et nad esitaksid neile kättesaadavad sise- ja välisuuringud, mis käsitlevad turgu ja eri tarbijarühmade, sealhulgas noorte
  ja krooniliste ahelsuitsetajate
  eelistusi seoses koostisosade ja eralduvate ainetega
  , samuti kokkuvõtted turu-uuringutest, mida tehakse uute toodete turuleviimiseks
  . Liikmesriigid nõuavad tootjatelt ja importijatelt veel, et nad esitaksid igal aastal iga liikmesriigi kohta müügikogused (ühikutes või kilogrammides) toodete lõikes alates käesoleva direktiivi jõustumisele järgneva esimese täieliku kalendriaasta möödumisest. Liikmesriigid esitavad müügi kohta vastavalt vajadusele alternatiivseid või lisaandmeid, et käesoleva lõike kohaselt nõutavad müügimahu andmed oleksid usaldusväärsed ja täielikud.

5.   Kogu teave, mida liikmesriigid käesoleva artikli kohaselt esitavad või mida neile esitatakse, tuleb edastada elektrooniliselt. Liikmesriigid hoiavad teavet elektroonilises vormis ja tagavad, et komisjonil on teabele igal ajal juurdepääs. Teistele liikmesriikidele tuleb anda juurdepääs teabele põhjendatud taotluse korral. Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et ärisaladust ja muud konfidentsiaalset teavet käsitatakse konfidentsiaalsena.

5.   Kogu teave, mida liikmesriigid käesoleva artikli kohaselt esitavad või mida neile esitatakse, tuleb edastada elektrooniliselt. Liikmesriigid hoiavad teavet elektroonilises vormis ja tagavad, et komisjonil on teabele igal ajal juurdepääs. Teistele liikmesriikidele tuleb anda juurdepääs teabele põhjendatud taotluse korral. Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et ärisaladust ja muud konfidentsiaalset teavet käsitatakse konfidentsiaalsena.

5a.
     
  Komisjon analüüsib kogu käesoleva artikli kohaselt kättesaadavaks tehtud teavet (eeskätt teavet koostisosade sõltuvusttekitava toime ja mürgisuse, turu-uuringute ja müügiandmete kohta) ning koostab Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapärase aruande, milles on kokku võetud peamised järeldused.

5b.
     
  Käesoleva artikli kohaselt kogutud teavet võetakse arvesse lisaainete heakskiitmisel kooskõlas artikli 6 lõikega 10a.

6.   
  Liikmesriikide kehtestatavad
  tasud neile esitatud teabe saamise, salvestamise, käsitlemise, analüüsimise ja avaldamise eest
  ei ületa selliste teenustega tavapäraselt kaasnevaid kulusid
  .

6.   
  Liikmesriigid võivad kehtestada proportsionaalsed
  tasud neile esitatud teabe saamise, salvestamise, käsitlemise, analüüsimise ja avaldamise eest.

Muudatusettepanekud 50, 87 ja 95

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Liikmesriigid keelavad turule viia tubakatooteid, millel on eristav maitse või lõhn. | 1.   
  Tubakatoodetes ei kasutata lisaaineid, kui need ei ole heaks kiidetud kooskõlas käesoleva direktiiviga. Heakskiidetud lisaained kantakse [-I] lisas esitatud loetellu. See loetelu sisaldab ka heakskiidetud lisaainete kasutuse tingimusi või piiranguid. Turule keelatakse viia tubakatooteid, mis sisaldavad lisaaineid, mis ei ole kantud [-I] lisas esitatud loetellu või mille kasutamisel ei järgita tingimusi või piiranguid, mis on sätestatud käesoleva direktiivi selles lisas. |
| | Heaks kiita ei tohi järgmiseid lisaaineid: |
| | a) | vitamiinid ja muud lisaained, mis loovad mulje, et tubakatoode on tervisele kasulik või et selle kasutamine on tervisele vähem kahjulik kui muud tubakatooted; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Liikmesriigid keelavad turule viia tubakatooteid, millel on eristav maitse või lõhn.

1.   
  Tubakatoodetes ei kasutata lisaaineid, kui need ei ole heaks kiidetud kooskõlas käesoleva direktiiviga. Heakskiidetud lisaained kantakse [-I] lisas esitatud loetellu. See loetelu sisaldab ka heakskiidetud lisaainete kasutuse tingimusi või piiranguid. Turule keelatakse viia tubakatooteid, mis sisaldavad lisaaineid, mis ei ole kantud [-I] lisas esitatud loetellu või mille kasutamisel ei järgita tingimusi või piiranguid, mis on sätestatud käesoleva direktiivi selles lisas.

Heaks kiita ei tohi järgmiseid lisaaineid:

a)

vitamiinid ja muud lisaained, mis loovad mulje, et tubakatoode on tervisele kasulik või et selle kasutamine on tervisele vähem kahjulik kui muud tubakatooted;

| b) | kofeiin ja tauriin ning muud lisaained ja stimulaatorid, millel arvatakse olevat energiat ja jõudu suurendav mõju; |
| --- | --- |

b)

kofeiin ja tauriin ning muud lisaained ja stimulaatorid, millel arvatakse olevat energiat ja jõudu suurendav mõju;

| c) | lisaained, mis annavad värvuse eralduvatele ainetele; |
| --- | --- |

c)

lisaained, mis annavad värvuse eralduvatele ainetele;

| (d) | lisaained, mis määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt täidavad kriteeriume, mille alusel klassifitseeritakse aine ohtlikuks, või mille põlemisel tekivad sellised ohtlikud ained; |
| --- | --- |

(d)

lisaained, mis määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt täidavad kriteeriume, mille alusel klassifitseeritakse aine ohtlikuks, või mille põlemisel tekivad sellised ohtlikud ained;

| e) | lisaained, mis kasutamisel annavad eristava maitse või lõhna; |
| --- | --- |

e)

lisaained, mis kasutamisel annavad eristava maitse või lõhna;

| f) | lisaained, mis suurendavad tarbimise ajal tubakatoote mürgisust või sõltuvusttekitavat toimet. |
| --- | --- |

f)

lisaained, mis suurendavad tarbimise ajal tubakatoote mürgisust või sõltuvusttekitavat toimet.

Olenemata eelmise lõigu punktist e, kui teatav lisaaine või lisaainete kombinatsioon annab eristava maitse või lõhna peamiselt siis, kui selle sisaldus või kontsentratsioon ületab teatava taseme, võib kõnesoleva(d) lisaaine(d) heaks kiita tingimusel, et kehtestatakse lubatud piirnormid.

Olenemata teise lõigu punktist f, kui teatav lisaaine suurendab tarbimise ajal tubakatoote mürgisust või sõltuvusttekitavat toimet üksnes siis, kui selle sisaldus või kontsentratsioon ületab teatavat taset, sealhulgas standardset ohutusvaru, võib kõnesoleva lisaaine heaks kiita tingimusel, et kehtestatakse lubatud piirnormid.

Liikmesriigid ei keela selliste lisaainete kasutamist,
  mis on vajalikud tubakatoodete tootmiseks, kui need lisaained ei anna tootele eristavat maitset või lõhna.

Lisaaineid,
  mis on vajalikud tubakatoodete tootmiseks,
  võib heaks kiita
  , kui need lisaained ei anna tootele eristavat maitset või lõhna.
  Suhkruühendite teket tubakatoodetes kuni tasemeni, mis on olemas tubakalehtedes enne nende korjamist, ei käsitleta eristava maitse või lõhnana.

Liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva lõike kohaselt võetud meetmetest.

2.
     
  Komisjon teeb rakendusaktidega kas liikmesriikide taotluse korral või omal algatusel kindlaks, kas toode kuulub lõike 1 reguleerimisalasse. Need rakendusaktid tuleb vastu võtta kooskõlas artiklis 21 osutatud uurimismenetlusega.

Komisjon kehtestab rakendusaktidega ühtsed eeskirjad menetluse kohta, mida tuleb kasutada tubakatoote lõike 1 reguleerimisalasse kuulumise kindlaksmääramiseks. Need rakendusaktid tuleb vastu võtta kooskõlas artiklis 21 osutatud uurimismenetlusega.

3.
     
  Juhul kui lõigete 1 ja 2 rakendamisel saadud kogemus näitab, et teatav lisaaine või lisaainete kombinatsioon annab eristava maitse või lõhna peamiselt siis, kui selle sisaldus või kontsentratsioon ületab teatavat taset, volitatakse komisjoni vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et kehtestada selliste eristavat maitset või lõhna andvate lisaainete või nende kombinatsioonide suhtes piirnormid.

4.
     
  Liikmesriigid keelavad tubakatoodetes järgmiste lisaainete kasutamise:

| (a) | vitamiinid ja muud lisaained, mis loovad mulje, et tubakatoode on tervisele kasulik või et selle kasutamine on tervisele vähem kahjulik kui muud tubakatooted, |
| --- | --- |

(a)

vitamiinid ja muud lisaained, mis loovad mulje, et tubakatoode on tervisele kasulik või et selle kasutamine on tervisele vähem kahjulik kui muud tubakatooted,

| (b) | kofeiin ja tauriin ning muud lisaained ja stimulaatorid, millel arvatakse olevat energiat ja jõudu suurendav mõju, |
| --- | --- |

(b)

kofeiin ja tauriin ning muud lisaained ja stimulaatorid, millel arvatakse olevat energiat ja jõudu suurendav mõju,

| (c) | lisaained, mis annavad värvuse eralduvatele ainetele. |
| --- | --- |

(c)

lisaained, mis annavad värvuse eralduvatele ainetele.

5.   
  Liikmesriigid keelavad
  maitse- ja lõhnaainete kasutamise sellistes tubakatoodete koostisosades nagu filtrid, paber, pakendid, kapslid ja mis tahes tehnilised omadused, mis võimaldavad muuta maitset või lõhna või suitsu intensiivsust. Filtrid ja kapslid ei tohi sisaldada tubakat.

5.   
  Keelatakse
  maitse- ja lõhnaainete
  kasutamine
  sellistes tubakatoodete koostisosades nagu filtrid, paber, pakendid, kapslid ja mis tahes tehnilised omadused, mis võimaldavad muuta maitset või lõhna või suitsu intensiivsust. Filtrid ja kapslid ei tohi sisaldada tubakat.

6.   
  Liikmesriigid tagavad, et tubakatoodete suhtes kohaldatakse asjakohaseid määruse (EÜ) nr 1907/2006 sätteid ja tingimusi.

7.
     
  Liikmesriigid keelavad teaduslike tõendite alusel viia turule tubakatooteid, mis sisaldavad lisaaineid sellistes kogustes, mis suurendavad tarbimise ajal märgatavalt tubakatoote mürgisust või sõltuvusttekitavat toimet.

Liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva lõike kohaselt võetud meetmetest.

8.
     
  Komisjon teeb rakendusaktiga kas liikmesriikide taotluse korral või omal algatusel kindlaks, kas toode kuulub lõike 7 reguleerimisalasse. Need rakendusaktid tuleb vastu võtta kooskõlas artiklis 21 osutatud uurimismenetlusega ja need peavad põhinema kõige uuematel teaduslikel tõenditel.

9.
     
  Juhul kui teaduslikud tõendid ja lõigete 7 ja 8 rakendamisel saadud kogemus näitab, et teatav lisaaine või selle kasutamine teatavas koguses suurendab tarbimise ajal märgatavalt tubakatoote mürgisust või sõltuvusttekitavat toimet, volitatakse komisjoni vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et kehtestada selliste lisaainete suhtes piirnormid.

10.   Muud tubakatooted kui sigaretid, isevalmistatavate sigarettide tubakas ja
  suitsuvabad tubakatooted
  vabastatakse
  lõigetes 1 ja 5 sätestatud keeldude
  kohaldamisest. Komisjoni volitatakse vastu võtma kooskõlas artikliga 22 delegeeritud õigusakte, et tühistada nimetatud vabastus, kui olukord on oluliselt muutunud, mida kinnitab komisjoni aruanne.

10.   Muud tubakatooted kui sigaretid, isevalmistatavate sigarettide tubakas ja
  vesipiibutubakas
  vabastatakse
  lõike 1 teise lõigu punkti e ja lõike 5
  kohaldamisest. Komisjoni volitatakse vastu võtma kooskõlas artikliga 22 delegeeritud õigusakte, et tühistada nimetatud vabastus, kui olukord on oluliselt muutunud, mida kinnitab komisjoni aruanne.

10a.
     
  Lisaainele heakskiidu saamiseks esitavad tootjad ja importijad komisjonile taotluse. Taotlusele lisatakse järgmised andmed:

| (a) | nimi või ettevõtte nimi ja taotleja alaline aadress; |
| --- | --- |

(a)

nimi või ettevõtte nimi ja taotleja alaline aadress;

| (b) | lisaaine keemiline nimetus; |
| --- | --- |

(b)

lisaaine keemiline nimetus;

| (c) | lisaaine funktsioon ja maksimaalne kogus sigareti kohta; |
| --- | --- |

(c)

lisaaine funktsioon ja maksimaalne kogus sigareti kohta;

| (d) | kindlad tõendid koos teaduslike andmetega selle kohta, et lisaaine suhtes ei kehti ükski käesolevas artiklis loetletud välistamiskriteerium. |
| --- | --- |

(d)

kindlad tõendid koos teaduslike andmetega selle kohta, et lisaaine suhtes ei kehti ükski käesolevas artiklis loetletud välistamiskriteerium.

Komisjon võib küsida vastavalt teaduskomiteelt, kas asjaomase lisaaine või selle teatava kontsentratsiooni suhtes kehtib mõni käesolevas artiklis loetletud välistamiskriteerium. Komisjon teeb taotluse kohta otsuse pärast taotluse saamist.

Komisjoni volitatakse vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et heaks kiita lisaaine ja vajaduse korral selle lubatud piirnormid ning muuta vastavalt [-I] lisa.

10b.
     
  Käesolevat artiklit ei kohaldata kõigi käesoleva direktiivi avaldamise kuupäeval tuntud mentooli kaubanduslike vormide suhtes viie aasta kestel alates artikli 25 lõikes 1 osutatud kuupäevast.

10c.
     
  Suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubaka (snus) suhtes ei kohaldata käesoleva artikli sätteid.

10d.
     
  Käesoleva artikliga ei piirata määruse (EC) nr 1907/2006 asjakohaste sätete või selle määruse kohaste tingimuste kohaldamist tubakatoodete suhtes.

10e.
     
  Käesolevat artiklit kohaldatakse alates ...

   (*)

  .

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tubakatoote igal tarbijapakendil ja igal välispakendil peavad olema terviseohu hoiatused selle liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes, kus toode turule viiakse. | 1.   Tubakatoote igal tarbijapakendil ja igal välispakendil peavad olema terviseohu hoiatused selle liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes, kus toode turule viiakse. |
| 2.   Terviseohu hoiatused tuleb paigutada nii, et need katavad kogu neile ettenähtud pinna ning neile ei tohi lisada märkusi, neid ümber sõnastada või neile mingis muus vormis viidata. | 2.   Terviseohu hoiatused tuleb paigutada nii, et need katavad kogu neile ettenähtud pinna ning neile ei tohi lisada märkusi, neid ümber sõnastada või neile mingis muus vormis viidata. |
| 3.   Selleks et tagada terviklik graafiline esitus ja nähtavus, tuleb terviseohu hoiatused trükkida nii, et neid ei ole võimalik eemaldada, kustutada, mitte mingil viisil varjata või poolitada, sealhulgas pitseri, hinnasildi, tuvastamis- ja jälgimismärgistuse, turvaelemendi või mis tahes liiki pakkematerjali, tasku, ümbrise, kasti või muu vahendiga või tarbijapakendi avamisega. | 3.   Selleks et tagada terviklik graafiline esitus ja nähtavus, tuleb terviseohu hoiatused trükkida nii, et neid ei ole võimalik eemaldada, kustutada, mitte mingil viisil varjata või poolitada, sealhulgas pitseri, hinnasildi, tuvastamis- ja jälgimismärgistuse, turvaelemendi või mis tahes liiki pakkematerjali, tasku, ümbrise, kasti või muu vahendiga või tarbijapakendi avamisega.
  Muude tubakatoodete puhul, mis ei ole sigaretid, isevalmistatavate sigarettide tubaka, vesipiibutubaka ja suitsuvabade tubakatoodete puhul võib terviseohu hoiatused kinnitada kleebistena, tingimusel et selliseid kleebiseid ei saa eemaldada. |
| 4.   Liikmesriigid tagavad, et turuleviidavate tubakatoodete tarbijapakendi ja iga välispakendi
  peamisel pinnal
  esitatavad terviseohu hoiatused on täielikult nähtavad ega ole muuhulgas osaliselt või täielikult varjatud või poolitatud pakkematerjali, tasku, ümbrise, kasti või muu vahendiga. | 4.   Liikmesriigid tagavad, et turuleviidavate tubakatoodete tarbijapakendi ja iga välispakendi
  kõige nähtavamal kohal kõigil külgedel
  esitatavad terviseohu hoiatused on täielikult nähtavad ega ole muuhulgas osaliselt või täielikult varjatud või poolitatud pakkematerjali, tasku, ümbrise, kasti või muu vahendiga. |
| 5.   Terviseohu hoiatustega ei tohi mingil viisil varjata või poolitada tarbijapakenditel olevaid maksumärke, hinnasilte, tuvastamis- ja jälgimistunnuseid või turvaelemente. | 5.   Terviseohu hoiatustega ei tohi mingil viisil varjata või poolitada tarbijapakenditel olevaid maksumärke, hinnasilte, tuvastamis- ja jälgimistunnuseid või turvaelemente. |
| 6.   Liikmesriikidel ei ole lubatud suurendada terviseohu hoiatuste suurust, ka mitte selle pinna võrra, mis lisandub kohustusega ümbritseda terviseohu hoiatus raamiga. Terviseohu hoiatuse tegelik suurus arvutatakse avamata tarbijapakendi selle pinna suhtes, millele see paigutatakse. | 6.   Liikmesriikidel ei ole lubatud suurendada terviseohu hoiatuste suurust, ka mitte selle pinna võrra, mis lisandub kohustusega ümbritseda terviseohu hoiatus raamiga. Terviseohu hoiatuse tegelik suurus arvutatakse avamata tarbijapakendi selle pinna suhtes, millele see paigutatakse. |
| 7.   Liidu tarbijatele esitatava tarbijapakendite ja mis tahes välispakendite kujutis peab vastama käesoleva peatüki sätetele. | 7.   Liidu tarbijatele esitatava tarbijapakendite ja mis tahes välispakendite kujutis peab vastama käesoleva peatüki sätetele. |
| | 7a.
     
  Pakendi muude aspektide reguleerimine ei kuule käesoleva direktiivi kohaldamisalasse. |
| | 7b.
     
  Tarbijapakendis ja seda ümbritsevas pakendis ei tohi olla kuponge, millega pakutakse allahindlust, tasuta jagamist, kaks ühe hinnaga ja muid selliseid soodustusi seoses käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate tubakatoodetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tubakatoote igal tarbijapakendil ja igal välispakendil peavad olema terviseohu hoiatused selle liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes, kus toode turule viiakse.

1.   Tubakatoote igal tarbijapakendil ja igal välispakendil peavad olema terviseohu hoiatused selle liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes, kus toode turule viiakse.

2.   Terviseohu hoiatused tuleb paigutada nii, et need katavad kogu neile ettenähtud pinna ning neile ei tohi lisada märkusi, neid ümber sõnastada või neile mingis muus vormis viidata.

2.   Terviseohu hoiatused tuleb paigutada nii, et need katavad kogu neile ettenähtud pinna ning neile ei tohi lisada märkusi, neid ümber sõnastada või neile mingis muus vormis viidata.

3.   Selleks et tagada terviklik graafiline esitus ja nähtavus, tuleb terviseohu hoiatused trükkida nii, et neid ei ole võimalik eemaldada, kustutada, mitte mingil viisil varjata või poolitada, sealhulgas pitseri, hinnasildi, tuvastamis- ja jälgimismärgistuse, turvaelemendi või mis tahes liiki pakkematerjali, tasku, ümbrise, kasti või muu vahendiga või tarbijapakendi avamisega.

3.   Selleks et tagada terviklik graafiline esitus ja nähtavus, tuleb terviseohu hoiatused trükkida nii, et neid ei ole võimalik eemaldada, kustutada, mitte mingil viisil varjata või poolitada, sealhulgas pitseri, hinnasildi, tuvastamis- ja jälgimismärgistuse, turvaelemendi või mis tahes liiki pakkematerjali, tasku, ümbrise, kasti või muu vahendiga või tarbijapakendi avamisega.
  Muude tubakatoodete puhul, mis ei ole sigaretid, isevalmistatavate sigarettide tubaka, vesipiibutubaka ja suitsuvabade tubakatoodete puhul võib terviseohu hoiatused kinnitada kleebistena, tingimusel et selliseid kleebiseid ei saa eemaldada.

4.   Liikmesriigid tagavad, et turuleviidavate tubakatoodete tarbijapakendi ja iga välispakendi
  peamisel pinnal
  esitatavad terviseohu hoiatused on täielikult nähtavad ega ole muuhulgas osaliselt või täielikult varjatud või poolitatud pakkematerjali, tasku, ümbrise, kasti või muu vahendiga.

4.   Liikmesriigid tagavad, et turuleviidavate tubakatoodete tarbijapakendi ja iga välispakendi
  kõige nähtavamal kohal kõigil külgedel
  esitatavad terviseohu hoiatused on täielikult nähtavad ega ole muuhulgas osaliselt või täielikult varjatud või poolitatud pakkematerjali, tasku, ümbrise, kasti või muu vahendiga.

5.   Terviseohu hoiatustega ei tohi mingil viisil varjata või poolitada tarbijapakenditel olevaid maksumärke, hinnasilte, tuvastamis- ja jälgimistunnuseid või turvaelemente.

5.   Terviseohu hoiatustega ei tohi mingil viisil varjata või poolitada tarbijapakenditel olevaid maksumärke, hinnasilte, tuvastamis- ja jälgimistunnuseid või turvaelemente.

6.   Liikmesriikidel ei ole lubatud suurendada terviseohu hoiatuste suurust, ka mitte selle pinna võrra, mis lisandub kohustusega ümbritseda terviseohu hoiatus raamiga. Terviseohu hoiatuse tegelik suurus arvutatakse avamata tarbijapakendi selle pinna suhtes, millele see paigutatakse.

6.   Liikmesriikidel ei ole lubatud suurendada terviseohu hoiatuste suurust, ka mitte selle pinna võrra, mis lisandub kohustusega ümbritseda terviseohu hoiatus raamiga. Terviseohu hoiatuse tegelik suurus arvutatakse avamata tarbijapakendi selle pinna suhtes, millele see paigutatakse.

7.   Liidu tarbijatele esitatava tarbijapakendite ja mis tahes välispakendite kujutis peab vastama käesoleva peatüki sätetele.

7.   Liidu tarbijatele esitatava tarbijapakendite ja mis tahes välispakendite kujutis peab vastama käesoleva peatüki sätetele.

7a.
     
  Pakendi muude aspektide reguleerimine ei kuule käesoleva direktiivi kohaldamisalasse.

7b.
     
  Tarbijapakendis ja seda ümbritsevas pakendis ei tohi olla kuponge, millega pakutakse allahindlust, tasuta jagamist, kaks ühe hinnaga ja muid selliseid soodustusi seoses käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate tubakatoodetega.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõiked 1 kuni 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Suitsetatava tubaka igale tarbijapakendile ja igale välispakendile peab olema kantud järgmine üldhoiatus: | 1.   Suitsetatava tubaka igale tarbijapakendile ja igale välispakendile peab olema kantud järgmine üldhoiatus: |
| Suitsetamine tapab – loobu kohe | Suitsetamine tapab – loobu kohe |
| 2.   Suitsetatava tubaka igale tarbijapakendile ja igale välispakendile peab olema kantud järgmine lisateave: | 2.   Suitsetatava tubaka igale tarbijapakendile ja igale välispakendile peab olema kantud järgmine lisateave: |
| Tubakasuits sisaldab üle 70 teadaolevalt vähkitekitavat ainet. | Tubakasuits sisaldab üle 70 teadaolevalt vähkitekitavat ainet. |
| 3.   Sigaretipakendite puhul tuleb üld- ja lisateave trükkida tarbijapakendite külgpindadele. Kõnealuste hoiatuste laius peab olema vähemalt 20 mm
  ja kõrgus vähemalt 43 mm
  . Isevalmistatavate sigarettide tubaka pakendite puhul tuleb lisateave trükkida pinnale, mis tuleb nähtavale siis, kui tarbijapakend avatakse. Nii üldhoiatus kui ka lisateave peavad katma 50 % pinnast, millele need on trükitud. | 3.   Sigaretipakendite puhul tuleb üldhoiatus ja lisateave trükkida tarbijapakendite külgpindadele
  valgele taustale mustas paksus kirjas Helvetica kirjatüübis
  . Kõnealuste hoiatuste laius peab olema vähemalt 20 mm. Isevalmistatavate sigarettide tubaka
  taskusarnaste
  pakendite puhul tuleb lisateave trükkida pinnale, mis tuleb nähtavale siis, kui tarbijapakend avatakse,
  silindrikujuliste tooside puhul trükitakse hoiatused kaanele ning risttahukakujuliste tooside puhul trükitakse hoiatused külgpindadele
  . Nii üldhoiatus kui ka lisateave peavad katma 50 % pinnast, millele need on trükitud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Suitsetatava tubaka igale tarbijapakendile ja igale välispakendile peab olema kantud järgmine üldhoiatus:

1.   Suitsetatava tubaka igale tarbijapakendile ja igale välispakendile peab olema kantud järgmine üldhoiatus:

Suitsetamine tapab – loobu kohe

Suitsetamine tapab – loobu kohe

2.   Suitsetatava tubaka igale tarbijapakendile ja igale välispakendile peab olema kantud järgmine lisateave:

2.   Suitsetatava tubaka igale tarbijapakendile ja igale välispakendile peab olema kantud järgmine lisateave:

Tubakasuits sisaldab üle 70 teadaolevalt vähkitekitavat ainet.

Tubakasuits sisaldab üle 70 teadaolevalt vähkitekitavat ainet.

3.   Sigaretipakendite puhul tuleb üld- ja lisateave trükkida tarbijapakendite külgpindadele. Kõnealuste hoiatuste laius peab olema vähemalt 20 mm
  ja kõrgus vähemalt 43 mm
  . Isevalmistatavate sigarettide tubaka pakendite puhul tuleb lisateave trükkida pinnale, mis tuleb nähtavale siis, kui tarbijapakend avatakse. Nii üldhoiatus kui ka lisateave peavad katma 50 % pinnast, millele need on trükitud.

3.   Sigaretipakendite puhul tuleb üldhoiatus ja lisateave trükkida tarbijapakendite külgpindadele
  valgele taustale mustas paksus kirjas Helvetica kirjatüübis
  . Kõnealuste hoiatuste laius peab olema vähemalt 20 mm. Isevalmistatavate sigarettide tubaka
  taskusarnaste
  pakendite puhul tuleb lisateave trükkida pinnale, mis tuleb nähtavale siis, kui tarbijapakend avatakse,
  silindrikujuliste tooside puhul trükitakse hoiatused kaanele ning risttahukakujuliste tooside puhul trükitakse hoiatused külgpindadele
  . Nii üldhoiatus kui ka lisateave peavad katma 50 % pinnast, millele need on trükitud.

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 4 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | määrata kindlaks käesolevas artiklis määratletud terviseohu hoiatuste paigutus, vorm, kujundus ja küljendus, sealhulgas kirjatüüp ja tausta värvus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

määrata kindlaks käesolevas artiklis määratletud terviseohu hoiatuste paigutus, vorm, kujundus ja küljendus, sealhulgas kirjatüüp ja tausta värvus.

välja jäetud

Muudatusettepanekud 168 ja 181

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | katma
  75
   % tarbijapakendi ja iga välispakendi nii eesmisest kui ka tagumisest välispinnast; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

katma
  75
   % tarbijapakendi ja iga välispakendi nii eesmisest kui ka tagumisest välispinnast;

| (c) | katma
  65
   % tarbijapakendi ja iga välispakendi nii eesmisest kui ka tagumisest välispinnast; |
| --- | --- |

(c)

katma
  65
   % tarbijapakendi ja iga välispakendi nii eesmisest kui ka tagumisest välispinnast;

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt g – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (i) | kõrgus: vähemalt
  64 mm
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(i)

kõrgus: vähemalt
  64 mm
  ;

| (i) | kõrgus: vähemalt
  50 mm
  ; |
| --- | --- |

(i)

kõrgus: vähemalt
  50 mm
  ;

Muudatusettepanekud 100, 112, 141 ja 182

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt g – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (ii) | laius: vähemalt
  55
   mm. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ii)

laius: vähemalt
  55
   mm.

| (ii) | laius: vähemalt
  52
   mm. |
| --- | --- |

(ii)

laius: vähemalt
  52
   mm.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Terviseohu ühendhoiatused jaotatakse kolme rühma, mis roteeruvad igal aastal. Liikmesriigid tagavad, et iga terviseohu ühendhoiatus esitatakse tootemarkide lõikes võimalikult võrdne arv kordi. | 2.   Terviseohu ühendhoiatused jaotatakse kolme rühma, mis roteeruvad igal aastal. Liikmesriigid tagavad, et
  aasta jooksul kasutamiseks ette nähtud
  terviseohu ühendhoiatus esitatakse tootemarkide lõikes võimalikult võrdne arv kordi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Terviseohu ühendhoiatused jaotatakse kolme rühma, mis roteeruvad igal aastal. Liikmesriigid tagavad, et iga terviseohu ühendhoiatus esitatakse tootemarkide lõikes võimalikult võrdne arv kordi.

2.   Terviseohu ühendhoiatused jaotatakse kolme rühma, mis roteeruvad igal aastal. Liikmesriigid tagavad, et
  aasta jooksul kasutamiseks ette nähtud
  terviseohu ühendhoiatus esitatakse tootemarkide lõikes võimalikult võrdne arv kordi.

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 3 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | määratleda terviseohu hoiatuste paigutus, vorm, kujundus, küljendus, roteerumine ja proportsioonid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

määratleda terviseohu hoiatuste paigutus, vorm, kujundus, küljendus, roteerumine ja proportsioonid;

välja jäetud

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 3 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | sätestada erandina artikli 7 lõikest 3 tingimused, millal võib tarbijapakendi avamisega poolitada terviseohu hoiatust, nii et seejuures säilib teksti, fotode ja suitsetamisest loobumist käsitleva teabe graafilise esituse terviklikkus ja nähtavus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

sätestada erandina artikli 7 lõikest 3 tingimused, millal võib tarbijapakendi avamisega poolitada terviseohu hoiatust, nii et seejuures säilib teksti, fotode ja suitsetamisest loobumist käsitleva teabe graafilise esituse terviklikkus ja nähtavus.

välja jäetud

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõiked 1 kuni 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Muu suitsetatava tubaka kui sigarettide
  ja
  isevalmistatavate sigarettide tubaka märgistamine | Muu suitsetatava tubaka kui sigarettide, isevalmistatavate sigarettide tubaka
  ja vesipiibutubaka
  märgistamine |
| 1.   Muu suitsetatav tubakas kui sigaretid
  ja
  isevalmistatavate sigarettide tubakas vabastatakse artikli 8 lõikes 2 sätestatud nõude täitmisest, s.o tootele lisateabe kandmisest, ja artikli 9 kohase nõude täitmisest, st tootele terviseohu ühendhoiatuste kandmisest. Lisaks artikli 8 lõikes 1 sätestatud üldhoiatusele peab kõnealuste toodete igal tarbijapakendil ja igal välispakendil olema mõni I lisas loetletud teksthoiatustest. Artikli 8 lõikes 1 sätestatud üldhoiatus peab sisaldama viidet suitsetamisest loobumise abiteenustele kooskõlas artikli 9 lõike 1 punktiga b. | 1.   Muu suitsetatav tubakas kui sigaretid, isevalmistatavate sigarettide tubakas
  ja vesipiibutubakas
  vabastatakse artikli 8 lõikes 2 sätestatud nõude täitmisest, s.o tootele lisateabe kandmisest, ja artikli 9 kohase nõude täitmisest, st tootele terviseohu ühendhoiatuste kandmisest. Lisaks artikli 8 lõikes 1 sätestatud üldhoiatusele peab kõnealuste toodete igal tarbijapakendil ja igal välispakendil olema mõni I lisas loetletud teksthoiatustest. Artikli 8 lõikes 1 sätestatud üldhoiatus peab sisaldama viidet suitsetamisest loobumise abiteenustele kooskõlas artikli 9 lõike 1 punktiga b. |
| Üldhoiatus trükitakse tarbijapakendi ja iga välispakendi kõige nähtavamale pinnale. I lisas loetletud teksthoiatuste esitamist roteeritakse nii, et oleks tagatud nende korrapärane esinemine. Kõnealused hoiatused trükitakse tarbijapakendi ja iga välispakendi teisele kõige nähtavamale pinnale. | Üldhoiatus trükitakse tarbijapakendi ja iga välispakendi kõige nähtavamale pinnale. I lisas loetletud teksthoiatuste esitamist roteeritakse nii, et oleks tagatud nende korrapärane esinemine. Kõnealused hoiatused trükitakse tarbijapakendi ja iga välispakendi teisele kõige nähtavamale pinnale. |
| 2.   Lõikes 1 osutatud üldhoiatus peab katma 30 % tarbijapakendi ja iga välispakendi vastavast välispinnast. Seda proportsiooni suurendatakse 32 %ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 35 %ni liikmesriikide puhul, kus on kolm ametlikku keelt. | 2.   Lõikes 1 osutatud üldhoiatus peab katma 30 % tarbijapakendi ja iga välispakendi vastavast välispinnast. Seda proportsiooni suurendatakse 32 %ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 35 %ni liikmesriikide puhul, kus on rohkem kui kaks ametlikku keelt. |
| 3.   Lõikes 1 osutatud teksthoiatus peab katma 40 % tarbijapakendi ja iga välispakendi vastavast välispinnast. Seda proportsiooni suurendatakse 45 %ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 50 %ni liikmesriikide puhul, kus on
  kolm
  ametlikku keelt. | 3.   Lõikes 1 osutatud teksthoiatus peab katma 40 % tarbijapakendi ja iga välispakendi vastavast välispinnast. Seda proportsiooni suurendatakse 45 %ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 50 %ni liikmesriikide puhul, kus on
  rohkem kui kaks
  ametlikku keelt. |
| | 3a.
     
  Kui pakendi kõige nähtavama külje suurus on üle 75 cm2, peavad lõigetes 2 ja 3 osutatud hoiatused katma igal küljel vähemalt 22,5  cm2. Seda pinda suurendatakse 24 cm2ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 26,25  cm2ni liikmesriikide puhul, kus on kolm ametlikku keelt. |
| 4.   Lõikes 1 osutatud üldhoiatus ja teksthoiatus: | 4.   Lõikes 1 osutatud üldhoiatus ja teksthoiatus: |
| (a) | trükitakse valgele taustale musta värviga Helvetica bold kirjas. Keelenõuete järgmiseks võivad liikmesriigid määrata kindlaks kirjasuuruse, tingimusel et asjaomase liikmesriigi õigusnormides kindlaksmääratud kirjasuurus võimaldab katta nõutava teksti jaoks ettenähtud alast võimalikult suure osa; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muu suitsetatava tubaka kui sigarettide
  ja
  isevalmistatavate sigarettide tubaka märgistamine

Muu suitsetatava tubaka kui sigarettide, isevalmistatavate sigarettide tubaka
  ja vesipiibutubaka
  märgistamine

1.   Muu suitsetatav tubakas kui sigaretid
  ja
  isevalmistatavate sigarettide tubakas vabastatakse artikli 8 lõikes 2 sätestatud nõude täitmisest, s.o tootele lisateabe kandmisest, ja artikli 9 kohase nõude täitmisest, st tootele terviseohu ühendhoiatuste kandmisest. Lisaks artikli 8 lõikes 1 sätestatud üldhoiatusele peab kõnealuste toodete igal tarbijapakendil ja igal välispakendil olema mõni I lisas loetletud teksthoiatustest. Artikli 8 lõikes 1 sätestatud üldhoiatus peab sisaldama viidet suitsetamisest loobumise abiteenustele kooskõlas artikli 9 lõike 1 punktiga b.

1.   Muu suitsetatav tubakas kui sigaretid, isevalmistatavate sigarettide tubakas
  ja vesipiibutubakas
  vabastatakse artikli 8 lõikes 2 sätestatud nõude täitmisest, s.o tootele lisateabe kandmisest, ja artikli 9 kohase nõude täitmisest, st tootele terviseohu ühendhoiatuste kandmisest. Lisaks artikli 8 lõikes 1 sätestatud üldhoiatusele peab kõnealuste toodete igal tarbijapakendil ja igal välispakendil olema mõni I lisas loetletud teksthoiatustest. Artikli 8 lõikes 1 sätestatud üldhoiatus peab sisaldama viidet suitsetamisest loobumise abiteenustele kooskõlas artikli 9 lõike 1 punktiga b.

Üldhoiatus trükitakse tarbijapakendi ja iga välispakendi kõige nähtavamale pinnale. I lisas loetletud teksthoiatuste esitamist roteeritakse nii, et oleks tagatud nende korrapärane esinemine. Kõnealused hoiatused trükitakse tarbijapakendi ja iga välispakendi teisele kõige nähtavamale pinnale.

Üldhoiatus trükitakse tarbijapakendi ja iga välispakendi kõige nähtavamale pinnale. I lisas loetletud teksthoiatuste esitamist roteeritakse nii, et oleks tagatud nende korrapärane esinemine. Kõnealused hoiatused trükitakse tarbijapakendi ja iga välispakendi teisele kõige nähtavamale pinnale.

2.   Lõikes 1 osutatud üldhoiatus peab katma 30 % tarbijapakendi ja iga välispakendi vastavast välispinnast. Seda proportsiooni suurendatakse 32 %ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 35 %ni liikmesriikide puhul, kus on kolm ametlikku keelt.

2.   Lõikes 1 osutatud üldhoiatus peab katma 30 % tarbijapakendi ja iga välispakendi vastavast välispinnast. Seda proportsiooni suurendatakse 32 %ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 35 %ni liikmesriikide puhul, kus on rohkem kui kaks ametlikku keelt.

3.   Lõikes 1 osutatud teksthoiatus peab katma 40 % tarbijapakendi ja iga välispakendi vastavast välispinnast. Seda proportsiooni suurendatakse 45 %ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 50 %ni liikmesriikide puhul, kus on
  kolm
  ametlikku keelt.

3.   Lõikes 1 osutatud teksthoiatus peab katma 40 % tarbijapakendi ja iga välispakendi vastavast välispinnast. Seda proportsiooni suurendatakse 45 %ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 50 %ni liikmesriikide puhul, kus on
  rohkem kui kaks
  ametlikku keelt.

3a.
     
  Kui pakendi kõige nähtavama külje suurus on üle 75 cm2, peavad lõigetes 2 ja 3 osutatud hoiatused katma igal küljel vähemalt 22,5  cm2. Seda pinda suurendatakse 24 cm2ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 26,25  cm2ni liikmesriikide puhul, kus on kolm ametlikku keelt.

4.   Lõikes 1 osutatud üldhoiatus ja teksthoiatus:

4.   Lõikes 1 osutatud üldhoiatus ja teksthoiatus:

(a)

trükitakse valgele taustale musta värviga Helvetica bold kirjas. Keelenõuete järgmiseks võivad liikmesriigid määrata kindlaks kirjasuuruse, tingimusel et asjaomase liikmesriigi õigusnormides kindlaksmääratud kirjasuurus võimaldab katta nõutava teksti jaoks ettenähtud alast võimalikult suure osa;

| (a) | trükitakse valgele taustale musta värviga Helvetica bold kirjas.
  Hoiatused võib kinnitada kleebistena, tingimusel et selliseid kleebiseid ei ole võimalik eemaldada.
  Keelenõuete järgmiseks võivad liikmesriigid määrata kindlaks kirjasuuruse, tingimusel et asjaomase liikmesriigi õigusnormides kindlaksmääratud kirjasuurus võimaldab katta nõutava teksti jaoks ettenähtud alast võimalikult suure osa; |
| --- | --- |

(a)

trükitakse valgele taustale musta värviga Helvetica bold kirjas.
  Hoiatused võib kinnitada kleebistena, tingimusel et selliseid kleebiseid ei ole võimalik eemaldada.
  Keelenõuete järgmiseks võivad liikmesriigid määrata kindlaks kirjasuuruse, tingimusel et asjaomase liikmesriigi õigusnormides kindlaksmääratud kirjasuurus võimaldab katta nõutava teksti jaoks ettenähtud alast võimalikult suure osa;

| (b) | paigutatakse selle ala keskele, kuhu on nende trükkimine ette nähtud, paralleelselt tarbijapakendi ja iga välispakendi ülaservaga; |
| --- | --- |

(b)

paigutatakse selle ala keskele, kuhu on nende trükkimine ette nähtud, paralleelselt tarbijapakendi ja iga välispakendi ülaservaga;

| (b) | paigutatakse selle ala keskele, kuhu on nende trükkimine ette nähtud, paralleelselt tarbijapakendi ja iga välispakendi ülaservaga; |
| --- | --- |

(b)

paigutatakse selle ala keskele, kuhu on nende trükkimine ette nähtud, paralleelselt tarbijapakendi ja iga välispakendi ülaservaga;

| (c) | ümbritsetakse musta värvi raamiga, mille joone laius ei tohi olla väiksem kui kolm millimeetrit ja suurem kui neli millimeetrit selle pinna sees, mis on ette nähtud teksthoiatuse jaoks. |
| --- | --- |

(c)

ümbritsetakse musta värvi raamiga, mille joone laius ei tohi olla väiksem kui kolm millimeetrit ja suurem kui neli millimeetrit selle pinna sees, mis on ette nähtud teksthoiatuse jaoks.

| (c) | ümbritsetakse musta värvi raamiga, mille joone laius ei tohi olla väiksem kui kolm millimeetrit ja suurem kui neli millimeetrit selle pinna sees, mis on ette nähtud teksthoiatuse jaoks. |
| --- | --- |

(c)

ümbritsetakse musta värvi raamiga, mille joone laius ei tohi olla väiksem kui kolm millimeetrit ja suurem kui neli millimeetrit selle pinna sees, mis on ette nähtud teksthoiatuse jaoks.

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.
     
  Komisjoni volitatakse vastu võtma kooskõlas artikliga 22 delegeeritud õigusakte, et tühistada lõikes 1 sätestatud vabastus, kui olukord on oluliselt muutunud, mida kinnitab komisjoni aruanne. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.
     
  Komisjoni volitatakse vastu võtma kooskõlas artikliga 22 delegeeritud õigusakte, et tühistada lõikes 1 sätestatud vabastus, kui olukord on oluliselt muutunud, mida kinnitab komisjoni aruanne.

välja jäetud

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõiked 1 ja 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Suitsuvaba tubakatoote igale tarbijapakendile ja igale välispakendile peab olema kantud järgmine terviseohu hoiatus: | 1.   Suitsuvaba tubakatoote igale tarbijapakendile ja igale välispakendile peab olema kantud järgmine terviseohu hoiatus: |
| See tubakatoode
  võib kahjustada
  sinu tervist ja tekitab sõltuvust. | See tubakatoode
  kahjustab
  sinu tervist ja tekitab sõltuvust. |
| 2.   Lõikes 1 sätestatud terviseohu hoiatus peab vastama artikli 10 lõikes 4 sätestatud nõuetele. Peale selle peab see olema: | 2.   Lõikes 1 sätestatud terviseohu hoiatus peab vastama artikli 10 lõikes 4 sätestatud nõuetele. Peale selle peab see olema: |
| (a) | trükitud tarbijapakendi ja iga välispakendi kahele kõige suuremale pinnale, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Suitsuvaba tubakatoote igale tarbijapakendile ja igale välispakendile peab olema kantud järgmine terviseohu hoiatus:

1.   Suitsuvaba tubakatoote igale tarbijapakendile ja igale välispakendile peab olema kantud järgmine terviseohu hoiatus:

See tubakatoode
  võib kahjustada
  sinu tervist ja tekitab sõltuvust.

See tubakatoode
  kahjustab
  sinu tervist ja tekitab sõltuvust.

2.   Lõikes 1 sätestatud terviseohu hoiatus peab vastama artikli 10 lõikes 4 sätestatud nõuetele. Peale selle peab see olema:

2.   Lõikes 1 sätestatud terviseohu hoiatus peab vastama artikli 10 lõikes 4 sätestatud nõuetele. Peale selle peab see olema:

(a)

trükitud tarbijapakendi ja iga välispakendi kahele kõige suuremale pinnale,

| (a) | trükitud tarbijapakendi ja iga välispakendi kahele kõige suuremale pinnale, |
| --- | --- |

(a)

trükitud tarbijapakendi ja iga välispakendi kahele kõige suuremale pinnale,

| (b) | katma 30 % tarbijapakendi ja iga välispakendi vastavast välispinnast; Seda proportsiooni suurendatakse 32 %ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 35 %ni liikmesriikide puhul, kus on
  kolm
  ametlikku keelt. |
| --- | --- |

(b)

katma 30 % tarbijapakendi ja iga välispakendi vastavast välispinnast; Seda proportsiooni suurendatakse 32 %ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 35 %ni liikmesriikide puhul, kus on
  kolm
  ametlikku keelt.

| (b) | katma 30 % tarbijapakendi ja iga välispakendi vastavast välispinnast. Seda proportsiooni suurendatakse 32 %ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 35 %ni liikmesriikide puhul, kus on
  rohkem kui kaks
  ametlikku keelt. |
| --- | --- |

(b)

katma 30 % tarbijapakendi ja iga välispakendi vastavast välispinnast. Seda proportsiooni suurendatakse 32 %ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 35 %ni liikmesriikide puhul, kus on
  rohkem kui kaks
  ametlikku keelt.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjoni volitatakse vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et kohandada
  lõigetes 1 ja 2
  sätestatud nõudeid vastavalt teaduse ja turu arengule. | 3.   Komisjoni volitatakse vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et kohandada
  lõikes 1
  sätestatud nõudeid vastavalt teaduse ja turu arengule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjoni volitatakse vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et kohandada
  lõigetes 1 ja 2
  sätestatud nõudeid vastavalt teaduse ja turu arengule.

3.   Komisjoni volitatakse vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et kohandada
  lõikes 1
  sätestatud nõudeid vastavalt teaduse ja turu arengule.

Muudatusettepanekud 60, 103 ja 153

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tarbijapakendil, igal välispakendil ja tubakatootel endal olev märgistus ei tohi sisaldada ühtegi sellist elementi ega omadust, mis: | 1.   Tarbijapakendil, igal välispakendil ja tubakatootel endal olev märgistus
  ja/või tubakatoote kaubamärk
  ei tohi sisaldada ühtegi sellist elementi ega omadust, mis: |
| (a) | reklaamib tubakatoodet vahenditega, mis on valelikud, eksitavad, petlikud või loovad väära mulje tooteomaduste, tervisemõjude, ohtude või eralduvate ainete kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tarbijapakendil, igal välispakendil ja tubakatootel endal olev märgistus ei tohi sisaldada ühtegi sellist elementi ega omadust, mis:

1.   Tarbijapakendil, igal välispakendil ja tubakatootel endal olev märgistus
  ja/või tubakatoote kaubamärk
  ei tohi sisaldada ühtegi sellist elementi ega omadust, mis:

(a)

reklaamib tubakatoodet vahenditega, mis on valelikud, eksitavad, petlikud või loovad väära mulje tooteomaduste, tervisemõjude, ohtude või eralduvate ainete kohta;

| (a) | reklaamib tubakatoodet
  ja ergutab seda tarbima
  vahenditega, mis on valelikud, eksitavad, petlikud või loovad väära mulje tooteomaduste, tervisemõjude, ohtude või eralduvate ainete kohta.
  Märgistus ei sisaldada mingit teavet nikotiini, tõrva või süsinikmonoksiidi sisalduse kohta. |
| --- | --- |

(a)

reklaamib tubakatoodet
  ja ergutab seda tarbima
  vahenditega, mis on valelikud, eksitavad, petlikud või loovad väära mulje tooteomaduste, tervisemõjude, ohtude või eralduvate ainete kohta.
  Märgistus ei sisaldada mingit teavet nikotiini, tõrva või süsinikmonoksiidi sisalduse kohta.

| (b) | loovad mulje, et teatav tubakatoode on vähem kahjulik kui muud tubakatooted või sel on ergutav, jõuduandev, raviv, noorendav, looduslik, orgaaniline või muul viisil positiivne
  tervise- või sotsiaalmõju
  ; |
| --- | --- |

(b)

loovad mulje, et teatav tubakatoode on vähem kahjulik kui muud tubakatooted või sel on ergutav, jõuduandev, raviv, noorendav, looduslik, orgaaniline või muul viisil positiivne
  tervise- või sotsiaalmõju
  ;

| (b) | loovad mulje, et teatav tubakatoode on vähem kahjulik kui muud tubakatooted või sel on ergutav, jõuduandev, raviv, noorendav, looduslik, orgaaniline või muul viisil positiivne
  tervisemõju
  ; |
| --- | --- |

(b)

loovad mulje, et teatav tubakatoode on vähem kahjulik kui muud tubakatooted või sel on ergutav, jõuduandev, raviv, noorendav, looduslik, orgaaniline või muul viisil positiivne
  tervisemõju
  ;

| (c) | osutab maitse-, lõhna- või muudele lisaainetele või nende puudumisele; |
| --- | --- |

(c)

osutab maitse-, lõhna- või muudele lisaainetele või nende puudumisele;

| (c) | osutab maitse-, lõhna- või muudele lisaainetele või nende puudumisele; |
| --- | --- |

(c)

osutab maitse-, lõhna- või muudele lisaainetele või nende puudumisele;

| (d) | sarnaneb toidukaubaga. |
| --- | --- |

(d)

sarnaneb toidukaubaga.

| (d) | sarnaneb toidukauba
  või kosmeetikatootega; |
| --- | --- |

(d)

sarnaneb toidukauba
  või kosmeetikatootega;

| (da) | seab eesmärgiks vähendada suitsu teatud kahjulike koostisosade mõju või suurendada tubakatoodete biolagunevust. |
| --- | --- |

(da)

seab eesmärgiks vähendada suitsu teatud kahjulike koostisosade mõju või suurendada tubakatoodete biolagunevust.

Muudatusettepanekud 104, 121 ja 148

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Keelatud elemendid ja omadused on muuhulgas tekst, sümbolid, nimed, kaubamärgid, kaudsed või otsesed märgid, eksitavad värvid või lisatud materjal, nagu mis tahes kleebised, lahtikraabitavad elemendid ja ümbrised või elemendid, mis matkivad tubakatoote enda kuju.
  Alla 7,5 millimeetrise läbimõõduga sigarette peetakse eksitavateks. | 2.   Keelatud elemendid ja omadused on muuhulgas tekst, sümbolid, nimed, kaubamärgid, kaudsed või otsesed märgid, eksitavad värvid või lisatud materjal, nagu mis tahes kleebised, lahtikraabitavad elemendid ja ümbrised või elemendid, mis matkivad tubakatoote enda kuju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Keelatud elemendid ja omadused on muuhulgas tekst, sümbolid, nimed, kaubamärgid, kaudsed või otsesed märgid, eksitavad värvid või lisatud materjal, nagu mis tahes kleebised, lahtikraabitavad elemendid ja ümbrised või elemendid, mis matkivad tubakatoote enda kuju.
  Alla 7,5 millimeetrise läbimõõduga sigarette peetakse eksitavateks.

2.   Keelatud elemendid ja omadused on muuhulgas tekst, sümbolid, nimed, kaubamärgid, kaudsed või otsesed märgid, eksitavad värvid või lisatud materjal, nagu mis tahes kleebised, lahtikraabitavad elemendid ja ümbrised või elemendid, mis matkivad tubakatoote enda kuju.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Filtriga sigarettide puhul on filtripaber oma keerukusega piisavaks kaitseks toodete võltsimise eest. Selleks on filtripaberil vähemalt järgmised omadused: |
| | (a) | mitu nähtavat trükivärvi ja sügavtrükk; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Filtriga sigarettide puhul on filtripaber oma keerukusega piisavaks kaitseks toodete võltsimise eest. Selleks on filtripaberil vähemalt järgmised omadused:

(a)

mitu nähtavat trükivärvi ja sügavtrükk;

| (b) | kõik valged alad on lakikihiga kaetud; |
| --- | --- |

(b)

kõik valged alad on lakikihiga kaetud;

| (c) | osaliselt õhema struktuuriga keerukas trükimuster; |
| --- | --- |

(c)

osaliselt õhema struktuuriga keerukas trükimuster;

| (d) | trükk valgel aluspaberil; |
| --- | --- |

(d)

trükk valgel aluspaberil;

| (e) | perforeering, mis asetseb sigareti otsast piisavalt kaugel. |
| --- | --- |

(e)

perforeering, mis asetseb sigareti otsast piisavalt kaugel.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 2 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Sigaretipaber sisaldab vesimärke. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Sigaretipaber sisaldab vesimärke.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Tarbijapakendil võib ära märkida toote valmistamiseks kasutatud tubakasordi, selle päritoluriigi või mõlemad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Tarbijapakendil võib ära märkida toote valmistamiseks kasutatud tubakasordi, selle päritoluriigi või mõlemad.

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Sigarettide
  tarbijapakend peab olema risttahukakujuline. Isevalmistatavate sigarettide tubaka tarbijapakend peab olema taskusarnane, s.t ristkülikukujuline tasku, mille ava on klapiga suletav. Klapp peab katma vähemalt 70 % pakendi eesmisest osast. Sigarettide
  tarbijapakendis peab olema vähemalt 20 sigaretti. Isevalmistatavate sigarettide tubaka tarbijapakendis peab olema vähemalt
  40
  grammi tubakat. | 1.   Sigarettide tarbijapakendis peab olema vähemalt 20 sigaretti. Isevalmistatavate sigarettide tubaka tarbijapakendis peab olema vähemalt
  20
  grammi tubakat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Sigarettide
  tarbijapakend peab olema risttahukakujuline. Isevalmistatavate sigarettide tubaka tarbijapakend peab olema taskusarnane, s.t ristkülikukujuline tasku, mille ava on klapiga suletav. Klapp peab katma vähemalt 70 % pakendi eesmisest osast. Sigarettide
  tarbijapakendis peab olema vähemalt 20 sigaretti. Isevalmistatavate sigarettide tubaka tarbijapakendis peab olema vähemalt
  40
  grammi tubakat.

1.   Sigarettide tarbijapakendis peab olema vähemalt 20 sigaretti. Isevalmistatavate sigarettide tubaka tarbijapakendis peab olema vähemalt
  20
  grammi tubakat.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Komisjoni volitatakse vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et määratleda üksikasjalikumad eeskirjad tarbijapakendite kuju ja suuruse reguleerimiseks sellises ulatuses, mida on vaja terviseohu hoiatuste täielik nähtavus ja terviklikkuse tagamiseks enne tarbijapakendi esimest avamist, avamise ajal ja korduval sulgemisel. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Komisjoni volitatakse vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et määratleda üksikasjalikumad eeskirjad tarbijapakendite kuju ja suuruse reguleerimiseks sellises ulatuses, mida on vaja terviseohu hoiatuste täielik nähtavus ja terviklikkuse tagamiseks enne tarbijapakendi esimest avamist, avamise ajal ja korduval sulgemisel.

välja jäetud

Muudatusettepanek 107, 125 ja 154

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Komisjoni volitatakse vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et kehtestada kohustus kasutada muude tubakatoodete kui sigarettide ja isevalmistatavate sigarettide tubaka puhul kas risttahukakujulisi või silindrilisi tarbijapakendeid, kui olukord on oluliselt muutunud, mida kinnitab komisjoni aruanne. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Komisjoni volitatakse vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22, et kehtestada kohustus kasutada muude tubakatoodete kui sigarettide ja isevalmistatavate sigarettide tubaka puhul kas risttahukakujulisi või silindrilisi tarbijapakendeid, kui olukord on oluliselt muutunud, mida kinnitab komisjoni aruanne.

välja jäetud

Muudatusettepanekud 156, 67, 185, 189 ja 108

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid tagavad, et
  kõikide
  tubakatoodete tarbijapakenditel on kordumatu identifitseerimistunnus. Nende terviklikkuse tagamiseks tuleb kordumatud identifitseerimistunnused trükkida/kinnitada nii, et neid ei oleks võimalik eemaldada, kustutada, mitte mingil viisil varjata või poolitada, sealhulgas maksumärkide ja hinnasiltide või pakendi avamisega. Väljaspool liitu toodetud toodete puhul kohaldatakse käesoleva artikli kohustusi ainult selliste toodete suhtes, mis on suunatud liidu turule või mis viiakse liidus turule. | 1.   Liikmesriigid tagavad, et
  kõikidel
  tubakatoodete tarbijapakenditel
  ja välistel veopakenditel
  on kordumatu identifitseerimistunnus
  , et jälgida tooteid kogu tarneahela ulatuses
  . Nende terviklikkuse tagamiseks peavad kordumatud identifitseerimistunnused
  olema kindlad, need tuleb
  trükkida/kinnitada nii, et neid ei oleks võimalik eemaldada, kustutada, mitte mingil viisil varjata või poolitada, sealhulgas maksumärkide ja hinnasiltide või pakendi avamisega. Väljaspool liitu toodetud toodete puhul kohaldatakse käesoleva artikli kohustusi ainult selliste toodete suhtes, mis on suunatud liidu turule või mis viiakse liidus turule. |
| | 1a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et tarbijapakendi kordumatud identifitseerimistunnused on ühitatud välise veopakendi kordumatu identifitseerimistunnusega. Muutused tarbijapakendi ja välise veopakendi ühitatuses registreeritakse lõikes 6 nimetatud andmepangas. |
| 2.   Kordumatu identifitseerimistunnus peab edasi andma järgmist teavet: | 2.   Kordumatu identifitseerimistunnus peab edasi andma järgmist teavet: |
| (a) | tootmiskuupäev ja -koht; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid tagavad, et
  kõikide
  tubakatoodete tarbijapakenditel on kordumatu identifitseerimistunnus. Nende terviklikkuse tagamiseks tuleb kordumatud identifitseerimistunnused trükkida/kinnitada nii, et neid ei oleks võimalik eemaldada, kustutada, mitte mingil viisil varjata või poolitada, sealhulgas maksumärkide ja hinnasiltide või pakendi avamisega. Väljaspool liitu toodetud toodete puhul kohaldatakse käesoleva artikli kohustusi ainult selliste toodete suhtes, mis on suunatud liidu turule või mis viiakse liidus turule.

1.   Liikmesriigid tagavad, et
  kõikidel
  tubakatoodete tarbijapakenditel
  ja välistel veopakenditel
  on kordumatu identifitseerimistunnus
  , et jälgida tooteid kogu tarneahela ulatuses
  . Nende terviklikkuse tagamiseks peavad kordumatud identifitseerimistunnused
  olema kindlad, need tuleb
  trükkida/kinnitada nii, et neid ei oleks võimalik eemaldada, kustutada, mitte mingil viisil varjata või poolitada, sealhulgas maksumärkide ja hinnasiltide või pakendi avamisega. Väljaspool liitu toodetud toodete puhul kohaldatakse käesoleva artikli kohustusi ainult selliste toodete suhtes, mis on suunatud liidu turule või mis viiakse liidus turule.

1a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et tarbijapakendi kordumatud identifitseerimistunnused on ühitatud välise veopakendi kordumatu identifitseerimistunnusega. Muutused tarbijapakendi ja välise veopakendi ühitatuses registreeritakse lõikes 6 nimetatud andmepangas.

2.   Kordumatu identifitseerimistunnus peab edasi andma järgmist teavet:

2.   Kordumatu identifitseerimistunnus peab edasi andma järgmist teavet:

(a)

tootmiskuupäev ja -koht;

| (a) | tootmiskuupäev ja -koht; |
| --- | --- |

(a)

tootmiskuupäev ja -koht;

| (b) | tootmisasutus; |
| --- | --- |

(b)

tootmisasutus;

| (b) | tootmisasutus; |
| --- | --- |

(b)

tootmisasutus;

| (c) | toote tootmiseks kasutatud masin; |
| --- | --- |

(c)

toote tootmiseks kasutatud masin;

| (c) | toote tootmiseks kasutatud masin; |
| --- | --- |

(c)

toote tootmiseks kasutatud masin;

| (d) | tootmisvahetus või tootmise aeg; |
| --- | --- |

(d)

tootmisvahetus või tootmise aeg;

| (d) | tootmisvahetus või tootmise aeg; |
| --- | --- |

(d)

tootmisvahetus või tootmise aeg;

| (e) | toote
  nimi
  ; |
| --- | --- |

(e)

toote
  nimi
  ;

| (e) | toote
  kirjeldus
  ; |
| --- | --- |

(e)

toote
  kirjeldus
  ;

| (f) | jaemüügi jaoks ette nähtud turg; |
| --- | --- |

(f)

jaemüügi jaoks ette nähtud turg;

| (f) | jaemüügi jaoks ette nähtud turg; |
| --- | --- |

(f)

jaemüügi jaoks ette nähtud turg;

| (g) | kavandatav veoteekond; |
| --- | --- |

(g)

kavandatav veoteekond;

| (g) | kavandatav
  ja tegelik
  veoteekond
  alates tootmiskohast kuni esimese jaemüügiettevõtteni, sealhulgas kõik kasutatud laod, veokuupäev, veo sihtkoht, vastuvõtja ja väljumiskoht; |
| --- | --- |

(g)

kavandatav
  ja tegelik
  veoteekond
  alates tootmiskohast kuni esimese jaemüügiettevõtteni, sealhulgas kõik kasutatud laod, veokuupäev, veo sihtkoht, vastuvõtja ja väljumiskoht;

| (h) | liitu importija (kui on kohaldatav); |
| --- | --- |

(h)

liitu importija (kui on kohaldatav);

| (h) | liitu importija (kui on kohaldatav); |
| --- | --- |

(h)

liitu importija (kui on kohaldatav);

| (i) | tegelik veoteekond esimesse jaemüügiettevõttesse, sealhulgas kõik kasutatud laod; |
| --- | --- |

(i)

tegelik veoteekond esimesse jaemüügiettevõttesse, sealhulgas kõik kasutatud laod;

| (j) | kõikide ostjate andmed alates tootmisest kuni esimese jaemüügiettevõtteni; |
| --- | --- |

(j)

kõikide ostjate andmed alates tootmisest kuni esimese jaemüügiettevõtteni;

| (j) | kõikide ostjate andmed alates tootmisest kuni esimese jaemüügiettevõtteni; |
| --- | --- |

(j)

kõikide ostjate andmed alates tootmisest kuni esimese jaemüügiettevõtteni;

| (k) | kõikide ostjate arveandmed, tellimusnumber, maksmisandmed alates tootmisest kuni esimese jaemüügiettevõtteni; |
| --- | --- |

(k)

kõikide ostjate arveandmed, tellimusnumber, maksmisandmed alates tootmisest kuni esimese jaemüügiettevõtteni;

| (k) | kõikide ostjate arveandmed, tellimusnumber, maksmisandmed alates tootmisest kuni esimese jaemüügiettevõtteni; |
| --- | --- |

(k)

kõikide ostjate arveandmed, tellimusnumber, maksmisandmed alates tootmisest kuni esimese jaemüügiettevõtteni;

3.   Liikmesriigid tagavad, et kõik tubakatoodete turustamisahelas osalevad ettevõtjad alates tootjast kuni viimase ettevõtjani enne esimest jaemüügiettevõtjat registreerivad kõikide
  tarbijapakendite
  nende valdusesse jõudmise, kõik vahepealsed liikumised ja nende valdusest lõpliku lahkumise. Seda nõuet on võimalik täita, registreerides koondandmed, s.t välispakendi andmed
  , tingimusel, et tarbijapakendite liikumise tuvastamine ja jälgimine on endiselt võimalik
  .

3.   Liikmesriigid tagavad, et kõik tubakatoodete turustamisahelas osalevad ettevõtjad alates tootjast kuni viimase ettevõtjani enne esimest jaemüügiettevõtjat registreerivad kõikide
  tarbija- ja välispakendite
  nende valdusesse jõudmise, kõik vahepealsed liikumised ja nende valdusest lõpliku lahkumise
  ning edastavad andmed elektrooniliselt lõikes 6 sätestatud andmepanka.
  Seda nõuet on võimalik täita, registreerides koondandmed, s.t välispakendi andmed.

3a.
     
  Liikumise tuvastamiseks ja jälgimiseks kasutatav tehnika peaks kuuluma ettevõtjatele ja seda peaksid käitama ettevõtjad, kes ei ole õiguslikult ega äriliselt seotud tubakatööstusega.

4.   Liikmesriigid tagavad, et tubakatoodete tootjad varustavad kõik turustamisahelas osalevad ettevõtjad alates tootjast kuni viimase ettevõtteni enne esimest jaemüügiettevõtet (sealhulgas importijad, laod ja veoettevõtted) vahenditega, mis võimaldavad ostetud, müüdud, transporditud või muul viisil käsitletud tubakatoodete registreerimise. Selliste vahenditega peab olema võimalik andmeid elektrooniliselt lugeda ja edastada lõike 6 kohasesse andmepanka.

4.   Liikmesriigid tagavad, et tubakatoodete tootjad varustavad kõik turustamisahelas osalevad ettevõtjad alates tootjast kuni viimase ettevõtteni enne esimest jaemüügiettevõtet (sealhulgas importijad, laod ja veoettevõtted)
  riiklikult kindlaks määratud
  vahenditega, mis võimaldavad ostetud, müüdud, transporditud või muul viisil käsitletud tubakatoodete registreerimise. Selliste vahenditega peab olema võimalik andmeid elektrooniliselt lugeda ja edastada lõike 6 kohasesse andmepanka.

5.   Registreeritud andmeid ei saa ükski tubakatoodete turustamisahelas osalev ettevõtja muuta ega kustutada, kuid andmed esitanud ettevõtja ja muud ettevõtjad, kes on tehinguga otseselt seotud, näiteks tarnija või kaubasaaja, võivad varem registreeritud andmete kohta esitada märkuseid. Asjaomane ettevõtja lisab õiged andmed ja viite varem registreeritud andmetele, mida on nende arust vaja parandada. Erakorralistel asjaoludel ja pärast piisavate tõendite esitamist, võib selle liikmesriigi pädev asutus, kus registreerimine toimus, või kui registreerimine toimus väljaspool liitu, siis importiva liikmesriigi pädev asutus lubada juba registreeritud andmete muutmist või kustutamist.

5.   Registreeritud andmeid ei saa ükski tubakatoodete turustamisahelas osalev ettevõtja muuta ega kustutada, kuid andmed esitanud ettevõtja ja muud ettevõtjad, kes on tehinguga otseselt seotud, näiteks tarnija või kaubasaaja, võivad varem registreeritud andmete kohta esitada märkuseid. Asjaomane ettevõtja lisab õiged andmed ja viite varem registreeritud andmetele, mida on nende arust vaja parandada. Erakorralistel asjaoludel ja pärast piisavate tõendite esitamist, võib selle liikmesriigi pädev asutus, kus registreerimine toimus, või kui registreerimine toimus väljaspool liitu, siis importiva liikmesriigi pädev asutus lubada juba registreeritud andmete muutmist või kustutamist.

6.   Liikmesriigid tagavad, et tubakatoodete tootjad ja importijad sõlmivad andmehalduslepingud sõltumatute kolmandate isikutega, kes haldavad andmepanka nende andmete osas, mis on seotud asjaomase tootja ja importijaga. Andmepanga füüsiline asukoht peab olema liidu territooriumil. Kolmanda isiku sobivuse (eelkõige sõltumatuse ja tehniliste vahendite poolest) ning lepingu peab heaks kiitma ja edaspidi neid jälgima välisaudiitor, keda soovitab ja kellele maksab tasu tubakatootja ning kelle on komisjon heaks kiitnud. Liikmesriigid tagavad, et andmepanga puhul järgitakse läbipaistvuse põhimõtet ja et liikmesriikide pädevatel asutustel, komisjonil ja sõltumatutel kolmandatel isikutel on andmepangale igal ajal juurdepääs. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid või komisjon anda tootjatele või importijatele juurdepääsu kõnealusele teabele, tingimusel et tundlikku äriteavet kaitstakse nõuetekohaselt kooskõlas asjakohaste riiklike ja liidu õigusnormidega.

6.   Liikmesriigid
  kontrollivad
  , et tubakatoodete tootjad ja importijad sõlmivad andmehalduslepingud sõltumatute kolmandate isikutega, kes haldavad andmepanka nende andmete osas, mis on seotud asjaomase tootja ja importijaga. Andmepanga füüsiline asukoht peab olema liidu territooriumil.
  Sõltumatutel kolmandatel isikutel ei tohi olla tubakatööstuses või muudes seotud tööstussektorites äri- või muid erihuvisid.
  Kolmanda isiku sobivuse (eelkõige sõltumatuse ja tehniliste vahendite poolest) ning lepingu peab heaks kiitma ja edaspidi neid jälgima
  komisjon, keda abistab
  sõltumatu välisaudiitor, kellele maksab tasu tubakatootja ning kelle on komisjon heaks kiitnud. Liikmesriigid tagavad, et andmepanga puhul järgitakse läbipaistvuse põhimõtet ja et liikmesriikide pädevatel asutustel, komisjonil ja sõltumatutel kolmandatel isikutel on andmepangale igal ajal juurdepääs. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid või komisjon anda tootjatele või importijatele juurdepääsu kõnealusele teabele, tingimusel et tundlikku äriteavet kaitstakse nõuetekohaselt kooskõlas asjakohaste riiklike ja liidu õigusnormidega.

7.   Liikmesriigid tagavad, et isikuandmeid töödeldakse ainult kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ eeskirjade ja kaitseklauslitega.

7.   Liikmesriigid tagavad, et isikuandmeid töödeldakse ainult kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ eeskirjade ja kaitseklauslitega.

8.   Liikmesriigid nõuavad, et lisaks kordumatule identifitseerimistunnusele on kõikidel turuleviidavatel tubakatoodete tarbijapakenditel nähtav võltsimisekindel vähemalt 1 cm2 suurune turvaelement, mis on trükitud või kinnitatud nii, et seda ei ole võimalik eemaldada, kustutada ja mitte mingil viisil varjata või poolitada, sealhulgas maksumärkide ja hinnasiltidega või mõne muu õigusnormidega lubatud elemendiga.

8.   Liikmesriigid nõuavad, et lisaks kordumatule identifitseerimistunnusele on kõikidel turuleviidavatel tubakatoodete tarbijapakenditel nähtav
  ja varjatud ning
  võltsimisekindel vähemalt 1 cm2 suurune turvaelement, mis on trükitud või kinnitatud nii, et seda ei ole võimalik eemaldada, kustutada ja mitte mingil viisil varjata või poolitada, sealhulgas maksumärkide ja hinnasiltidega või mõne muu õigusnormidega lubatud elemendiga.
  Neis liikmesriikides, kus tubakatoodetel kasutatakse maksumärke ja kasutatavad maksumärgid vastavad selle lõike nõuetele, ei nõuta täiendavaid turvaelemente.

9.   Komisjonil
  on
  õigus võtta kooskõlas artikliga 22 vastu delegeeritud õigusakte:

9.   
  Võttes arvesse tavasid, tehnoloogiaid ja kaubandustegevuse kehtivaid tavasid ning tarbekaupade seire, jälgimise ja autentimise ülemaailmseid standardeid ning asjakohaseid nõudeid vastavalt WHO tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni protokollile, on
  komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 22 vastu delegeeritud õigusakte:

| (a) | määratleda lõikes 6 osutatud lepingu põhielemendid (näiteks kestus, uuendamine, nõutavad eksperditeadmised, konfidentsiaalsus), sealhulgas jälgimist ja hindamist käsitlevad elemendid, |
| --- | --- |

(a)

määratleda lõikes 6 osutatud lepingu põhielemendid (näiteks kestus, uuendamine, nõutavad eksperditeadmised, konfidentsiaalsus), sealhulgas jälgimist ja hindamist käsitlevad elemendid,

| (a) | määratleda lõikes 6 osutatud lepingu põhielemendid (näiteks kestus, uuendamine, nõutavad eksperditeadmised, konfidentsiaalsus), sealhulgas jälgimist ja hindamist käsitlevad elemendid, |
| --- | --- |

(a)

määratleda lõikes 6 osutatud lepingu põhielemendid (näiteks kestus, uuendamine, nõutavad eksperditeadmised, konfidentsiaalsus), sealhulgas jälgimist ja hindamist käsitlevad elemendid,

| (b) | määratleda tehnilised standardid, millega tagatakse, et kordumatute identifitseerimistunnuste ja seonduvate funktsioonide täitmiseks kasutatavad süsteemid on kogu liidus omavahel täielikult ühilduvad, |
| --- | --- |

(b)

määratleda tehnilised standardid, millega tagatakse, et kordumatute identifitseerimistunnuste ja seonduvate funktsioonide täitmiseks kasutatavad süsteemid on kogu liidus omavahel täielikult ühilduvad,

| (b) | määratleda tehnilised standardid, millega tagatakse, et kordumatute identifitseerimistunnuste ja seonduvate funktsioonide täitmiseks kasutatavad süsteemid on kogu liidus omavahel täielikult ühilduvad
  ja vastavad rahvusvahelistele standarditele
  , |
| --- | --- |

(b)

määratleda tehnilised standardid, millega tagatakse, et kordumatute identifitseerimistunnuste ja seonduvate funktsioonide täitmiseks kasutatavad süsteemid on kogu liidus omavahel täielikult ühilduvad
  ja vastavad rahvusvahelistele standarditele
  ,

| (c) | määratleda turvaelemendi tehnilised standardid ja selle võimalik roteerumine ning neid kohandada vastavalt teaduse, turu ja tehnika arengule. |
| --- | --- |

(c)

määratleda turvaelemendi tehnilised standardid ja selle võimalik roteerumine ning neid kohandada vastavalt teaduse, turu ja tehnika arengule.

10.   Lõikeid 1–8 ei kohaldata muude tubakatoodete kui sigarettide ja isevalmistatavate sigarettide tubaka suhtes
  viie
  aasta kestel alates artikli 25 lõikes 1 osutatud kuupäevale järgnevast kuupäevast.

10.   Lõikeid 1–8 ei kohaldata muude tubakatoodete kui sigarettide ja isevalmistatavate sigarettide tubaka suhtes
  seitsme
  aasta kestel alates artikli 25 lõikes 1 osutatud kuupäevale järgnevast kuupäevast.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| Artikkel 16 | Artikkel 16 |
| Tubakatoodete
  piiriülene
  kaugmüük | Tubakatoodete kaugmüük |
| 1.   Liikmesriigid
  kehtestavad sellistele
  jaemüügiettevõtetele,
  kellel on kavas pakkuda liidus asuvatele tarbijatele
  piiriülese kaugmüügi
  teenust, kohustuse registreerida ennast selle liikmesriigi pädevate asutuste juures, kus on nende asutamiskoht, ja selles liikmesriigis, kus asub tegelik või võimalik tarbija
  .
  Väljaspool liitu asutatud jaemüügiettevõtted peavad ennast registreerima selle liikmesriigi pädevate asutuste juures, kus asub tegelik või võimalik tarbija. Kõik jaemüügiettevõtted, kellel on kavas hakata pakkuma piiriülese kaugmüügi teenust, esitavad pädevale asutusele vähemalt järgmise teabe: | 1.   Liikmesriigid
  keelavad oma territooriumil asutatud
  jaemüügiettevõtetele piiriülese kaugmüügi. |
| (a) | ettevõtja nimi või ärinimi ning tegevuskoha alaline aadress, kust tubakatooteid tarnitakse; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 16

Artikkel 16

Tubakatoodete
  piiriülene
  kaugmüük

Tubakatoodete kaugmüük

1.   Liikmesriigid
  kehtestavad sellistele
  jaemüügiettevõtetele,
  kellel on kavas pakkuda liidus asuvatele tarbijatele
  piiriülese kaugmüügi
  teenust, kohustuse registreerida ennast selle liikmesriigi pädevate asutuste juures, kus on nende asutamiskoht, ja selles liikmesriigis, kus asub tegelik või võimalik tarbija
  .
  Väljaspool liitu asutatud jaemüügiettevõtted peavad ennast registreerima selle liikmesriigi pädevate asutuste juures, kus asub tegelik või võimalik tarbija. Kõik jaemüügiettevõtted, kellel on kavas hakata pakkuma piiriülese kaugmüügi teenust, esitavad pädevale asutusele vähemalt järgmise teabe:

1.   Liikmesriigid
  keelavad oma territooriumil asutatud
  jaemüügiettevõtetele piiriülese kaugmüügi.

(a)

ettevõtja nimi või ärinimi ning tegevuskoha alaline aadress, kust tubakatooteid tarnitakse;

| (b) | kuupäev, millal hakatakse avalikkusele infoühiskonna teenuste kaudu pakkuma tubakatoodete piiriülest kaugmüüki; |
| --- | --- |

(b)

kuupäev, millal hakatakse avalikkusele infoühiskonna teenuste kaudu pakkuma tubakatoodete piiriülest kaugmüüki;

| (c) | sel eesmärgil kasutatav veebisait või veebisaidid ja kogu kõnealuse veebisaidi tuvastamiseks vajalik teave. |
| --- | --- |

(c)

sel eesmärgil kasutatav veebisait või veebisaidid ja kogu kõnealuse veebisaidi tuvastamiseks vajalik teave.

1a.
     
  Liikmesriikidel on õigus otsustada, kas laiendada eelnimetatud keeldu ka riigisisesele kaugmüügile
  .
  Kui liikmesriigid lubavad riigisisest kaugmüüki, tuleb neil tagada, et jaemüügiettevõtetel on vanusekontrolli mehhanism.

1b.
     
  Liikmesriik võib rahvatervisega seotud põhjustel kehtestada piiranguid isiklikuks tarbeks mõeldud tubaka impordile. Liikmesriigil peab olema võimalik kohaldada selliseid piiranguid eriti siis, kui toote hind liikmesriigis, kus toode on ostetud, on oluliselt madalam kui hind päritoluliikmesriigis või kui terviseohu hoiatused ei ole selle riigi ametlikus keeles/ametlikes keeltes.

2.   
  Liikmesriigi pädevad asutused avaldavad loetelu kõigist nende juures registreeritud jaemüügiettevõtetest kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud eeskirjade ja kaitseklauslitega. Jaemüügiettevõte võib hakata tubakatooteid turule viima kaugmüügiobjektina alles alates sellest hetkest, kui tema nimi on asjaomases liikmesriigis avaldatud
  .

2.   
  Liikmesriigid, kes on rakendanud riikliku suitsetamisvastase strateegia, võivad kehtestada koguselisi piiranguid piiriülese liikumise korral
  .

3.
     
  Kui seda on vaja kooskõla tagamiseks ja jõustamise hõlbustamiseks, võib sihtliikmesriik nõuda, et jaemüügiettevõte määrab füüsilise isiku, kes vastutab tubakatoodete turustamiseelse kontrollimise eest ja samuti selle eest, et tarbijani jõudvad tubakatooted vastavad käesoleva direktiivi kohaselt sihtliikmesriigis vastuvõetud siseriiklikele õigusnormidele.

4.
     
  Kaugmüügiga tegeleval jaemüügiettevõttel peab olema vanusekontrolli mehhanism, millega kontrollida müügi toimumise ajal, et ostu sooritav tarbija on sihtliikmesriigi õigusnormidega lubatud vanuses. Jaemüüja või määratud füüsiline isik esitavad pädevatele isikutele vanusekontrolli mehhanismi üksikasjad ja toimimisviisi kirjelduse.

5.
     
  Tarbija isikuandmeid töödeldakse ainult kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ ja neid ei avaldata tubakatoodete toojatele või samasse äriühingute kontserni kuuluvatele äriühingutele ega kolmandatele isikutele. Isikuandmeid ei kasutata ega edastada muul eesmärgil kui ainult tegeliku ostu eesmärgil. Kõnealust nõuet kohaldatakse ka siis kui jaemüügiettevõte on osa tubakatoote tootja ettevõttest.

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Lõige 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid keelavad oma territooriumil asutatud jaemüügiettevõtetel tubakatoodete tasuta jagamise või allahinnatud müügi piiriülese kaugmüügi või muude kanalite kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid keelavad oma territooriumil asutatud jaemüügiettevõtetel tubakatoodete tasuta jagamise või allahinnatud müügi piiriülese kaugmüügi või muude kanalite kaudu.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Uudsetest tubakatoodetest teatamine | Uudsetest tubakatoodetest teatamine |
| 1.   Liikmesriigid nõuavad, et tubakatoodete tootjad ja importijad teatavad liikmesriigi pädevatele asutustele kõikidest uudsetest tubakatoodetest, mida neil on kavas asjaomases liikmesriigis turule viia. Teade tuleb edastada elektrooniliselt kuus kuud enne kavandatavat turuleviimist ja sellele tuleb lisada üksikasjalik asjaomase toote kirjeldus ja artikli 5 kohane teave koostisosade ning eralduvate ainete kohta. Uudsest tubakatootest teatavad tootjad ja importijad esitavad pädevatele asutustele veel järgmise teabe: | 1.   Liikmesriigid nõuavad, et tubakatoodete tootjad ja importijad teatavad liikmesriigi pädevatele asutustele kõikidest uudsetest tubakatoodetest, mida neil on kavas asjaomases liikmesriigis turule viia. Teade tuleb edastada elektrooniliselt kuus kuud enne kavandatavat turuleviimist ja sellele tuleb lisada üksikasjalik asjaomase toote kirjeldus
  , kavandatav märgistus, kasutusjuhend, toote koostise, tootmisprotsessi ja sellega seonduvate kontrollimeetmete üksikasjad ning
  artikli 5 kohane teave koostisosade ja eralduvate ainete kohta. Uudsest tubakatootest teatavad tootjad ja importijad esitavad pädevatele asutustele veel järgmise teabe: |
| (a) | kättesaadavad teaduslikud uuringud toote mürgisuse, sõltuvusttekitava toime ja atraktiivsuse kohta, võttes eelkõige arvesse koostisosi ja eralduvaid aineid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Uudsetest tubakatoodetest teatamine

Uudsetest tubakatoodetest teatamine

1.   Liikmesriigid nõuavad, et tubakatoodete tootjad ja importijad teatavad liikmesriigi pädevatele asutustele kõikidest uudsetest tubakatoodetest, mida neil on kavas asjaomases liikmesriigis turule viia. Teade tuleb edastada elektrooniliselt kuus kuud enne kavandatavat turuleviimist ja sellele tuleb lisada üksikasjalik asjaomase toote kirjeldus ja artikli 5 kohane teave koostisosade ning eralduvate ainete kohta. Uudsest tubakatootest teatavad tootjad ja importijad esitavad pädevatele asutustele veel järgmise teabe:

1.   Liikmesriigid nõuavad, et tubakatoodete tootjad ja importijad teatavad liikmesriigi pädevatele asutustele kõikidest uudsetest tubakatoodetest, mida neil on kavas asjaomases liikmesriigis turule viia. Teade tuleb edastada elektrooniliselt kuus kuud enne kavandatavat turuleviimist ja sellele tuleb lisada üksikasjalik asjaomase toote kirjeldus
  , kavandatav märgistus, kasutusjuhend, toote koostise, tootmisprotsessi ja sellega seonduvate kontrollimeetmete üksikasjad ning
  artikli 5 kohane teave koostisosade ja eralduvate ainete kohta. Uudsest tubakatootest teatavad tootjad ja importijad esitavad pädevatele asutustele veel järgmise teabe:

(a)

kättesaadavad teaduslikud uuringud toote mürgisuse, sõltuvusttekitava toime ja atraktiivsuse kohta, võttes eelkõige arvesse koostisosi ja eralduvaid aineid;

| (a) | kättesaadavad teaduslikud uuringud toote mürgisuse, sõltuvusttekitava toime ja atraktiivsuse kohta, võttes eelkõige arvesse koostisosi ja eralduvaid aineid; |
| --- | --- |

(a)

kättesaadavad teaduslikud uuringud toote mürgisuse, sõltuvusttekitava toime ja atraktiivsuse kohta, võttes eelkõige arvesse koostisosi ja eralduvaid aineid;

| (b) | kättesaadavad turu- ja muud uuringud
  eri tarbijarühmade, sealhulgas noorte tarbimisharjumuste kohta; ja |
| --- | --- |

(b)

kättesaadavad turu- ja muud uuringud
  eri tarbijarühmade, sealhulgas noorte tarbimisharjumuste kohta; ja

| (b) | kokkuvõtted kättesaadavatest turu- ja muudest uuringutest
  eri tarbijarühmade, sealhulgas noorte
  ja krooniliste ahelsuitsetajate
  tarbimisharjumuste kohta; |
| --- | --- |

(b)

kokkuvõtted kättesaadavatest turu- ja muudest uuringutest
  eri tarbijarühmade, sealhulgas noorte
  ja krooniliste ahelsuitsetajate
  tarbimisharjumuste kohta;

| (c) | muu kättesaadav ja asjakohane teave, sealhulgas riski ja kasulikkuse analüüs, eeldatav mõju tubakatoodete tarbimisest loobumisele ja tarbimisega alustamisele ning muud prognoosid tarbijate hoiakute kohta. |
| --- | --- |

(c)

muu kättesaadav ja asjakohane teave, sealhulgas riski ja kasulikkuse analüüs, eeldatav mõju tubakatoodete tarbimisest loobumisele ja tarbimisega alustamisele ning muud prognoosid tarbijate hoiakute kohta.

| (c) | muu kättesaadav ja asjakohane teave, sealhulgas riski ja kasulikkuse analüüs, eeldatav mõju tubakatoodete tarbimisest loobumisele ja tarbimisega alustamisele ning muud prognoosid tarbijate hoiakute kohta. |
| --- | --- |

(c)

muu kättesaadav ja asjakohane teave, sealhulgas riski ja kasulikkuse analüüs, eeldatav mõju tubakatoodete tarbimisest loobumisele ja tarbimisega alustamisele ning muud prognoosid tarbijate hoiakute kohta.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et tubakatoodete tootjad ja importijad teatavad oma pädevatele asutustele kogu lõike 1 punktides a–c osutatud uue või ajakohastatud teabe. Liikmesriigid nõuavad tubakatootjatelt või importijatelt lisauuringute tegemist või lisateabe esitamist. Liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks kogu käesoleva artikli alusel saadud teabe. Liikmesriigid võivad võtta kasutusele lubade andmise süsteemi ja võtta proportsionaalset tasu.

2.   
  Pärast tubakatoote turuleviimist
  nõuavad liikmesriigid, et tubakatoodete tootjad ja importijad teatavad oma pädevatele asutustele kogu lõike 1 punktides a–c osutatud uue või ajakohastatud teabe. Liikmesriigid nõuavad tubakatootjatelt või importijatelt lisauuringute tegemist või lisateabe esitamist. Liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks kogu käesoleva artikli alusel saadud teabe. Liikmesriigid võivad võtta kasutusele lubade andmise süsteemi ja võtta proportsionaalset tasu.

3.   Turuleviidavad uudsed tubakatooted peavad vastama käesolevas direktiivis kehtestatud nõuetele. Kohaldatavad sätted sõltuvad sellest, kas toode kuulub artikli 2 lõikes 29 esitatud suitsuvaba tubakatoote määratluse alla või artikli 2 lõikes 33 esitatud suitsetatava tubaka alla.

3.   Turuleviidavad uudsed tubakatooted peavad vastama käesolevas direktiivis kehtestatud nõuetele. Kohaldatavad sätted sõltuvad sellest, kas toode kuulub artikli 2 lõikes 29 esitatud suitsuvaba tubakatoote määratluse alla või artikli 2 lõikes 33 esitatud suitsetatava tubaka alla.

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Nikotiinisisaldusega
  tooted, mida
  võib turule viia ainult direktiivi
  2001/83/EÜ kohaselt antud loa alusel, on järgmised: | 1.   Nikotiinisisaldusega
  tooteid
  võib turule viia ainult
  vastavalt käesoleva
  direktiivi
  artiklis 17 sätestatud teavitamiskorrale. |
| | Liikmesriigid tagavad, et nikotiinisisaldusega tooted vastavad kõigile asjakohastele ELi õigusaktidele ning eelkõige direktiivile 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse kohta). |
| (a) | tooted, mille nikotiinisisaldus on üle 2 mg ühiku kohta, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Nikotiinisisaldusega
  tooted, mida
  võib turule viia ainult direktiivi
  2001/83/EÜ kohaselt antud loa alusel, on järgmised:

1.   Nikotiinisisaldusega
  tooteid
  võib turule viia ainult
  vastavalt käesoleva
  direktiivi
  artiklis 17 sätestatud teavitamiskorrale.

Liikmesriigid tagavad, et nikotiinisisaldusega tooted vastavad kõigile asjakohastele ELi õigusaktidele ning eelkõige direktiivile 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse kohta).

(a)

tooted, mille nikotiinisisaldus on üle 2 mg ühiku kohta,

| (b) | tooted, mille nikotiinikontsentratsioon on üle 4 mg/ml, |
| --- | --- |

(b)

tooted, mille nikotiinikontsentratsioon on üle 4 mg/ml,

| (c) | tooted, mille eesmärgipärase kasutamise tulemusel on nikotiini kontsentratsiooni kõrgpunkt plasmas keskmiselt üle 4 ng/ml. |
| --- | --- |

(c)

tooted, mille eesmärgipärase kasutamise tulemusel on nikotiini kontsentratsiooni kõrgpunkt plasmas keskmiselt üle 4 ng/ml.

2.   
  Komisjoni volitatakse vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas

artikliga 22, et ajakohastada lõikes 1 sätestatud nikotiinikoguseid vastavalt teaduse arengule ja võtta arvesse müügilubasid, mis on antud nikotiinisisaldusega toodetele
  direktiivi 2001/83/EÜ alusel.

2.   
  Nikotiinisisaldusega tooteid, mida esitletakse toodetena, millel on haigusi ravivaid või ennetavaid omadusi, võib turule viia ainult
  direktiivi 2001/83/EÜ
  kohaselt antud loa
  alusel.

3.
     
  Lõike 1 kohaselt turule viidavate nikotiinisisaldusega toodete suhtes tagavad liikmesriigid järgmist:

| (a) | turule ei viida nikotiinisisaldusega tooteid, mille nikotiinisisaldus on suurem kui 30 mg/ml; |
| --- | --- |

(a)

turule ei viida nikotiinisisaldusega tooteid, mille nikotiinisisaldus on suurem kui 30 mg/ml;

| (b) | nikotiinisisaldusega toodete tootjad ja importijad esitavad pädevatele asutustele tootemarkide ja -liikide kaupa loetelu kõikidest tootes sisalduvatest koostisainetest ning toote kasutamise korral eralduvatest ainetest, samuti nende kogustest ja kõikidest mudatustest. Liikmesriigid tagavad seejärel selle teabe levitamise veebisaidil, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse ärisaladuse hoidmise põhimõtet. Tootjad ja importijad annavad ametiasutustele aru ka tootemarkide ja -liikide müügimahust riigi tasandil; |
| --- | --- |

(b)

nikotiinisisaldusega toodete tootjad ja importijad esitavad pädevatele asutustele tootemarkide ja -liikide kaupa loetelu kõikidest tootes sisalduvatest koostisainetest ning toote kasutamise korral eralduvatest ainetest, samuti nende kogustest ja kõikidest mudatustest. Liikmesriigid tagavad seejärel selle teabe levitamise veebisaidil, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse ärisaladuse hoidmise põhimõtet. Tootjad ja importijad annavad ametiasutustele aru ka tootemarkide ja -liikide müügimahust riigi tasandil;

| (c) | turule ei viida nikotiinisisaldusega tooteid, mis sisaldavad artikli 6 lõikes 4 loetletud lisaaineid; |
| --- | --- |

(c)

turule ei viida nikotiinisisaldusega tooteid, mis sisaldavad artikli 6 lõikes 4 loetletud lisaaineid;

| (d) | nikotiinisisaldusega toote tarbijapakend sisaldab kasutusjuhistega teabelehte, millel on viide sellele, et toodet ei soovitata kasutada mittesuitsetajatel, teave vastunäidustuste kohta, konkreetsetele riskirühmadele suunatud hoiatused, teave kõrvalnähtudest teatamise ja toote tootmispaiga kohta ning tootja või importija kontaktandmed; |
| --- | --- |

(d)

nikotiinisisaldusega toote tarbijapakend sisaldab kasutusjuhistega teabelehte, millel on viide sellele, et toodet ei soovitata kasutada mittesuitsetajatel, teave vastunäidustuste kohta, konkreetsetele riskirühmadele suunatud hoiatused, teave kõrvalnähtudest teatamise ja toote tootmispaiga kohta ning tootja või importija kontaktandmed;

3.
     
  Sellise
  nikotiinisisaldusega toote igale tarbijapakendile ja välispakendile
  , mis jäävad alla lõikes 1 sätestatud piirmäärasid, peab olema kantud
  järgmine terviseohu hoiatus:

„See
  toode
  sisaldab nikotiini
  ja võib kahjustada sinu tervist
  .”

| (e) | nikotiinisisaldusega toote igale tarbijapakendile ja välispakendile
  kantakse
  järgmine terviseohu hoiatus:
  „
  Toode on mõeldud kasutamiseks isikutele, kes juba suitsetavad.
  See sisaldab nikotiini
  , mis on äärmiselt sõltuvusttekitav aine!
  ”; |
| --- | --- |

(e)

nikotiinisisaldusega toote igale tarbijapakendile ja välispakendile
  kantakse
  järgmine terviseohu hoiatus:

„
  Toode on mõeldud kasutamiseks isikutele, kes juba suitsetavad.
  See sisaldab nikotiini
  , mis on äärmiselt sõltuvusttekitav aine!
  ”;

| (f) | toodet müüakse vastavalt asjaomases liikmesriigis tubakatoodete müügile kehtivatele vanuselistele piirangutele; igal juhul ei tohiks toodet müüa alla 18-aastastele isikutele; |
| --- | --- |

(f)

toodet müüakse vastavalt asjaomases liikmesriigis tubakatoodete müügile kehtivatele vanuselistele piirangutele; igal juhul ei tohiks toodet müüa alla 18-aastastele isikutele;

| (g) | toodet võib müüa väljaspool apteeki; |
| --- | --- |

(g)

toodet võib müüa väljaspool apteeki;

| (h) | tootes on lubatud kasutada maitse- ja lõhnaaineid; |
| --- | --- |

(h)

tootes on lubatud kasutada maitse- ja lõhnaaineid;

| (i) | nikotiinisisaldusega toodetele kehtivad tubakatoodete reklaami, sponsorluse, audiovisuaalsete äriliste teadaannete ja tootepaigutuse suhtes kehtestatud piirangud, mis on sätestatud direktiivides 2003/33/EÜ ja 2010/13/EÜ; |
| --- | --- |

(i)

nikotiinisisaldusega toodetele kehtivad tubakatoodete reklaami, sponsorluse, audiovisuaalsete äriliste teadaannete ja tootepaigutuse suhtes kehtestatud piirangud, mis on sätestatud direktiivides 2003/33/EÜ ja 2010/13/EÜ;

| (j) | nikotiinisisaldusega toodete piiriülest kaugmüüki reguleeritakse vastavalt artiklile 16; |
| --- | --- |

(j)

nikotiinisisaldusega toodete piiriülest kaugmüüki reguleeritakse vastavalt artiklile 16;

| (k) | nikotiinisisaldusega toodete puhul ei kasutata tubakatoodete kaubamärke, tootemarke ega ka sümboleid. |
| --- | --- |

(k)

nikotiinisisaldusega toodete puhul ei kasutata tubakatoodete kaubamärke, tootemarke ega ka sümboleid.

4.   
  Lõikes
  3 osutatud terviseohu hoiatus peab vastama
  artikli 10 lõikes 4
  sätestatud nõuetele.
  Peale selle peab see olema:

4.   
  Lõike
  3
  punktis e
  osutatud terviseohu hoiatus peab vastama
  artiklis 10
  sätestatud nõuetele.

| (a) | trükitud tarbijapakendi ja iga välispakendi kahele kõige suuremale pinnale, |
| --- | --- |

(a)

trükitud tarbijapakendi ja iga välispakendi kahele kõige suuremale pinnale,

| (b) | katma 30 % tarbijapakendi ja iga välispakendi vastavast välispinnast. Seda proportsiooni suurendatakse 32 %ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 35 %ni liikmesriikide puhul, kus on kolm ametlikku keelt. |
| --- | --- |

(b)

katma 30 % tarbijapakendi ja iga välispakendi vastavast välispinnast. Seda proportsiooni suurendatakse 32 %ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 35 %ni liikmesriikide puhul, kus on kolm ametlikku keelt.

5.   
  Komisjoni volitatakse vastu võtma delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 22
  , et
  kohandada lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõudeid vastavalt teaduse ja turu arengule ning et võtta vastu sätted terviseohu hoiatuste paigutuse, vormi, kujunduse, küljenduse ja roteerumise kohta ning neid kohandada
  .

5.   
  Liikmesriigid jälgivad nikotiinisisaldusega toodete turu suundumusi
  ,
  kontrollides muu hulgas mis tahes tõendeid selle kohta,
  et
  neid tooteid kasutatakse noorte suitsetama peibutamise vahendina, ning annavad oma leidudest komisjonile aru
  .
  Esitatud tõendite ning teaduslike uuringute tulemuste põhjal esitab komisjon viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist Euroopa Parlamendile ja nõukogule nikotiinisisaldusega toodete kohta aruande. Aruandes hinnatakse seda, kas käesolevat direktiivi või mis tahes hilisemat õigusakti on vaja muuta.

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Taimsed suitsetatavad tooted | Taimsed suitsetatavad tooted |
| 1.   Taimse suitsetatava toote igale tarbijapakendile ja igale välispakendile peab olema kantud järgmine terviseohu hoiatus: | 1.   Taimse suitsetatava toote igale tarbijapakendile ja igale välispakendile peab olema kantud järgmine terviseohu hoiatus: |
| „See toode võib kahjustada sinu tervist.” | „See toode võib kahjustada sinu tervist.” |
| 2.   Terviseohu hoiatus trükitakse tarbijapakendi ja iga välispakendi eesmisele ja tagumisele välispinnale. | 2.   Terviseohu hoiatus trükitakse tarbijapakendi ja iga välispakendi eesmisele ja tagumisele välispinnale. |
| 3.   Terviseohu hoiatus peab vastama artikli 10 lõikes 4 sätestatud nõuetele. See peab katma vähemalt 30 % tarbijapakendi ja iga välispakendi vastavast välispinnast. Seda proportsiooni suurendatakse 32 %ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 35 %ni liikmesriikide puhul, kus on
  kolm
  ametlikku keelt. | 3.   Terviseohu hoiatus peab vastama artikli 10 lõikes 4 sätestatud nõuetele. See peab katma vähemalt 30 % tarbijapakendi ja iga välispakendi vastavast välispinnast. Seda proportsiooni suurendatakse 32 %ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 35 %ni liikmesriikide puhul, kus on
  rohkem kui kaks
  ametlikku keelt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Taimsed suitsetatavad tooted

Taimsed suitsetatavad tooted

1.   Taimse suitsetatava toote igale tarbijapakendile ja igale välispakendile peab olema kantud järgmine terviseohu hoiatus:

1.   Taimse suitsetatava toote igale tarbijapakendile ja igale välispakendile peab olema kantud järgmine terviseohu hoiatus:

„See toode võib kahjustada sinu tervist.”

„See toode võib kahjustada sinu tervist.”

2.   Terviseohu hoiatus trükitakse tarbijapakendi ja iga välispakendi eesmisele ja tagumisele välispinnale.

2.   Terviseohu hoiatus trükitakse tarbijapakendi ja iga välispakendi eesmisele ja tagumisele välispinnale.

3.   Terviseohu hoiatus peab vastama artikli 10 lõikes 4 sätestatud nõuetele. See peab katma vähemalt 30 % tarbijapakendi ja iga välispakendi vastavast välispinnast. Seda proportsiooni suurendatakse 32 %ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 35 %ni liikmesriikide puhul, kus on
  kolm
  ametlikku keelt.

3.   Terviseohu hoiatus peab vastama artikli 10 lõikes 4 sätestatud nõuetele. See peab katma vähemalt 30 % tarbijapakendi ja iga välispakendi vastavast välispinnast. Seda proportsiooni suurendatakse 32 %ni liikmesriikide puhul, kus on kaks ametlikku keelt, ja 35 %ni liikmesriikide puhul, kus on
  rohkem kui kaks
  ametlikku keelt.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 19a |
| | Tubakatoodete imitatsioonid |
| | Keelatakse tubakatoodete imitatsioonid, mis meeldivad alaealistele ja mille tagajärjeks võib olla tubakatoodete tarbimine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 19a

Tubakatoodete imitatsioonid

Keelatakse tubakatoodete imitatsioonid, mis meeldivad alaealistele ja mille tagajärjeks võib olla tubakatoodete tarbimine.

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 20 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Need sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. | 3.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Need sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Tahtlike rikkumiste korral kohaldatavad rahalised sanktsioonid on sellised, et kõrvaldada rikkumisega taotletud majanduslik eelis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Need sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

3.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Need sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Tahtlike rikkumiste korral kohaldatavad rahalised sanktsioonid on sellised, et kõrvaldada rikkumisega taotletud majanduslik eelis.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. | 1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. |
| 2.   Artikli 3 lõigetes 2 ja 3, artikli 4 lõigetes 3 ja 4,
  artikli 6 lõigetes 3, 9 ja 10
  , artikli 8 lõikes 4, artikli 9 lõikes 3, artikli 10 lõikes 5, artikli 11 lõikes 3,
  artikli 13 lõigetes 3 ja 4
  , artikli 14 lõikes 9
  ja artikli 18 lõigetes 2 ja 5
  osutatud volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates [Office of Publications: please insert the date of the entry into force of this Directive]. | 2.   Artikli 3 lõigetes 2 ja 3, artikli 4 lõigetes 3 ja 4,
  artikli 6 lõikes 10a
  , artikli 8 lõikes 4, artikli 9 lõikes 3, artikli 10 lõikes 5, artikli 11 lõikes 3,
  artikli 13 lõikes 4 ja
  artikli 14 lõikes 9 osutatud volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  viieks aastaks
  alates [Office of Publications: please insert the date of the entry into force of this Directive].
  Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja lõppu. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt sama pikaks ajavahemikuks, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei esita pikendamise suhtes vastuväidet hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu. |
| 3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõigetes 2 ja 3, artikli 4 lõigetes 3 ja 4,
  artikli 6 lõigetes 3, 9 ja 10
  , artikli 8 lõikes 4, artikli 9 lõikes 3, artikli 10 lõikes 5, artikli 11 lõikes 3,
  artikli 13 lõigetes 3 ja 4
  , artikli 14 lõikes 9
  ja artikli 18 lõigetes 2 ja 5
  osutatud volituse igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba kehtivate delegeeritud õigusaktide kehtivust. | 3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõigetes 2 ja 3, artikli 4 lõigetes 3 ja 4,
  artikli 6 lõikes 10a
  , artikli 8 lõikes 4, artikli 9 lõikes 3, artikli 10 lõikes 5, artikli 11 lõikes 3,
  artikli 13 lõikes 4 ja
  artikli 14 lõikes 9 osutatud volituse igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba kehtivate delegeeritud õigusaktide kehtivust. |
| 4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. | 4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| 5.   Artikli 3 lõigetes 2 ja 3, artikli 4 lõigetes 3 ja 4,
  artikli 6 lõigetes 3, 9 ja 10
  , artikli 8 lõikes 4, artikli 9 lõikes 3, artikli 10 lõikes 5, artikli 11 lõikes 3,
  artikli 13 lõigetes 3 ja 4
  , artikli 14 lõikes 9 ja
  artikli 18 lõigetes 2 ja 5
  kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel kahe kuu võrra pikendada. | 5.   Artikli 3 lõigete 2 ja 3, artikli 4 lõigete 3 ja 4,
  artikli 6 lõike 10 a
  , artikli 8 lõike 4, artikli 9 lõike 3, artikli 10 lõike 5, artikli 11 lõike 3, artikli 13 lõike 4
  ja
  artikli 14 lõike 9 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõ6kogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel kahe kuu võrra pikendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 3 lõigetes 2 ja 3, artikli 4 lõigetes 3 ja 4,
  artikli 6 lõigetes 3, 9 ja 10
  , artikli 8 lõikes 4, artikli 9 lõikes 3, artikli 10 lõikes 5, artikli 11 lõikes 3,
  artikli 13 lõigetes 3 ja 4
  , artikli 14 lõikes 9
  ja artikli 18 lõigetes 2 ja 5
  osutatud volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates [Office of Publications: please insert the date of the entry into force of this Directive].

2.   Artikli 3 lõigetes 2 ja 3, artikli 4 lõigetes 3 ja 4,
  artikli 6 lõikes 10a
  , artikli 8 lõikes 4, artikli 9 lõikes 3, artikli 10 lõikes 5, artikli 11 lõikes 3,
  artikli 13 lõikes 4 ja
  artikli 14 lõikes 9 osutatud volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  viieks aastaks
  alates [Office of Publications: please insert the date of the entry into force of this Directive].
  Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja lõppu. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt sama pikaks ajavahemikuks, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei esita pikendamise suhtes vastuväidet hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõigetes 2 ja 3, artikli 4 lõigetes 3 ja 4,
  artikli 6 lõigetes 3, 9 ja 10
  , artikli 8 lõikes 4, artikli 9 lõikes 3, artikli 10 lõikes 5, artikli 11 lõikes 3,
  artikli 13 lõigetes 3 ja 4
  , artikli 14 lõikes 9
  ja artikli 18 lõigetes 2 ja 5
  osutatud volituse igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba kehtivate delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõigetes 2 ja 3, artikli 4 lõigetes 3 ja 4,
  artikli 6 lõikes 10a
  , artikli 8 lõikes 4, artikli 9 lõikes 3, artikli 10 lõikes 5, artikli 11 lõikes 3,
  artikli 13 lõikes 4 ja
  artikli 14 lõikes 9 osutatud volituse igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba kehtivate delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 3 lõigetes 2 ja 3, artikli 4 lõigetes 3 ja 4,
  artikli 6 lõigetes 3, 9 ja 10
  , artikli 8 lõikes 4, artikli 9 lõikes 3, artikli 10 lõikes 5, artikli 11 lõikes 3,
  artikli 13 lõigetes 3 ja 4
  , artikli 14 lõikes 9 ja
  artikli 18 lõigetes 2 ja 5
  kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel kahe kuu võrra pikendada.

5.   Artikli 3 lõigete 2 ja 3, artikli 4 lõigete 3 ja 4,
  artikli 6 lõike 10 a
  , artikli 8 lõike 4, artikli 9 lõike 3, artikli 10 lõike 5, artikli 11 lõike 3, artikli 13 lõike 4
  ja
  artikli 14 lõike 9 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõ6kogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel kahe kuu võrra pikendada.

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hiljemalt
  viis
  aastat pärast artikli 25 lõikes 1 sätestatud kuupäeva esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta. | Hiljemalt
  kolm
  aastat pärast artikli 25 lõikes 1 sätestatud kuupäeva esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Hiljemalt
  viis
  aastat pärast artikli 25 lõikes 1 sätestatud kuupäeva esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta.

Hiljemalt
  kolm
  aastat pärast artikli 25 lõikes 1 sätestatud kuupäeva esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõige 2 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ca) | sõltuvuse tekkimist soodustavate koostisosade sõltuvusttekitava toime hindamisele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ca)

sõltuvuse tekkimist soodustavate koostisosade sõltuvusttekitava toime hindamisele;

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõige 2 – lõik 1 – punkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (cb) | standarditud testimismeetodite väljatöötamisele, et mõõta muude koostisosade kui tõrva, nikotiini ja süsinikmonooksiidi sisaldust sigaretisuitsus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(cb)

standarditud testimismeetodite väljatöötamisele, et mõõta muude koostisosade kui tõrva, nikotiini ja süsinikmonooksiidi sisaldust sigaretisuitsus;

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõige 2 – lõik 1 – punkt c c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (cc) | tootjatelt nõutavatele koostisosi käsitlevatele toksikoloogilistele andmetele ja viisile, kuidas neid testida, et tervisekaitseasutused saaksid hinnata nende kasutamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(cc)

tootjatelt nõutavatele koostisosi käsitlevatele toksikoloogilistele andmetele ja viisile, kuidas neid testida, et tervisekaitseasutused saaksid hinnata nende kasutamist;

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõige 2 – lõik 1 – punkt c d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (cd) | muid tooteid kui sigarette käsitlevate standardite väljatöötamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(cd)

muid tooteid kui sigarette käsitlevate standardite väljatöötamisele.

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Liikmesriigid annavad komisjonile iga kahe aasta järel aru nõukogu 2. detsembri 2002. aasta soovituse 2003/54/EÜ (milles käsitletakse suitsetamise ennetamist ja tubakaalase kontrolli tõhustamist) kohaselt võetud meetmete jõustamise kohta, eelkõige seoses riiklikes õigusaktides kehtestatud vanusepiirangutega ning kavadega tõsta vanusepiirangut, et tekiks nn mittesuitsetajate põlvkond. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Liikmesriigid annavad komisjonile iga kahe aasta järel aru nõukogu 2. detsembri 2002. aasta soovituse 2003/54/EÜ (milles käsitletakse suitsetamise ennetamist ja tubakaalase kontrolli tõhustamist) kohaselt võetud meetmete jõustamise kohta, eelkõige seoses riiklikes õigusaktides kehtestatud vanusepiirangutega ning kavadega tõsta vanusepiirangut, et tekiks nn mittesuitsetajate põlvkond.

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid ei keela ega piira selliste tubaka- või seonduvate toodete importi, müüki või tarbimist, mis on kooskõlas käesoleva direktiiviga. | 1.   
  Kui lõigetest 2 ja 3 ei tulene teisiti,
  ei keela ega piira liikmesriigid selliste tubaka- või seonduvate toodete importi, müüki või tarbimist, mis on kooskõlas käesoleva direktiiviga. |
| 2.   Liikmesriikidel on lubatud säilitada käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate aspektide suhtes rangemad siseriiklikud õigusnormid
  mis tahes toodete puhul, kui see on rahvatervise kaitse seisukohalt põhjendatud. Liikmesriigid võivad kehtestada rangemad õigusnormid ka siis, kui selline vajadus tuleneb liikmesriigi eripärast ja tingimusel, et see on rahvatervise kaitse seisukohalt põhjendatud. Sellistest siseriiklikest
  õigusnormidest tuleb komisjonile teatada ja esitada põhjendused nende säilitamiseks või kehtestamiseks. Komisjonil on alates teate saamisest aega kuus kuud kõnealused õigusnormid heaks kiita või tagasi lükata, olles käesoleva direktiiviga saavutatud tervise kaitse kõrget taset arvesse võttes kindlaks teinud, kas õigusnormid on põhjendatud, vajalikud ja nende eesmärgiga proportsionaalsed ning ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud. Kui komisjon pole selle aja jooksul otsust teinud, loetakse siseriiklikud õigusnormid vastuvõetuks. | 2.   Liikmesriikidel on lubatud säilitada
  või kehtestada
  käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate aspektide suhtes rangemad siseriiklikud õigusnormid
  , kui sellised meetmed on kooskõlas aluslepinguga
  .
  Selliseid riiklikke õigusnorme kohaldatakse ühtmoodi kõigi toodete suhtes, sealhulgas teistest liikmesriikidest või kolmandatest riikidest imporditud toode suhtes
  . Õigusnormidest tuleb komisjonile teatada ja esitada põhjendused nende säilitamiseks või kehtestamiseks. Komisjonil on alates teate saamisest aega kuus kuud kõnealused õigusnormid heaks kiita või tagasi lükata, olles käesoleva direktiiviga saavutatud tervise kaitse kõrget taset arvesse võttes kindlaks teinud, kas õigusnormid on põhjendatud, vajalikud ja nende eesmärgiga proportsionaalsed ning ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud. Kui komisjon pole selle aja jooksul otsust teinud, loetakse siseriiklikud õigusnormid vastuvõetuks. |
| 3.   Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide õigust säilitada või kehtestada
  kooskõlas aluslepinguga
  siseriiklikud õigusnormid nende aspektide suhtes, mida käesoleva direktiiviga ei reguleerita.
  Siseriiklikud õigusnormid peavad olema põhjendatud kaaluka avaliku huvi seisukohast ning vajalikud ja proportsionaalsed nende eesmärgiga.
  Need ei tohi olla suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud ega tohi takistada käesoleva direktiivi täielikku rakendamist. | 3.   Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide õigust säilitada või kehtestada siseriiklikud õigusnormid nende aspektide suhtes, mida käesoleva direktiiviga ei reguleerita,
  kui need õigusnormid on kooskõlas aluslepinguga
  .
  Neid siseriiklikke õigusnorme kohaldatakse ühtmoodi kõigi toodete suhtes, sealhulgas teistest liikmesriikidest või kolmandatest riikidest imporditud toode suhtes,
  need ei tohi olla suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud ega tohi takistada käesoleva direktiivi täielikku rakendamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid ei keela ega piira selliste tubaka- või seonduvate toodete importi, müüki või tarbimist, mis on kooskõlas käesoleva direktiiviga.

1.   
  Kui lõigetest 2 ja 3 ei tulene teisiti,
  ei keela ega piira liikmesriigid selliste tubaka- või seonduvate toodete importi, müüki või tarbimist, mis on kooskõlas käesoleva direktiiviga.

2.   Liikmesriikidel on lubatud säilitada käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate aspektide suhtes rangemad siseriiklikud õigusnormid
  mis tahes toodete puhul, kui see on rahvatervise kaitse seisukohalt põhjendatud. Liikmesriigid võivad kehtestada rangemad õigusnormid ka siis, kui selline vajadus tuleneb liikmesriigi eripärast ja tingimusel, et see on rahvatervise kaitse seisukohalt põhjendatud. Sellistest siseriiklikest
  õigusnormidest tuleb komisjonile teatada ja esitada põhjendused nende säilitamiseks või kehtestamiseks. Komisjonil on alates teate saamisest aega kuus kuud kõnealused õigusnormid heaks kiita või tagasi lükata, olles käesoleva direktiiviga saavutatud tervise kaitse kõrget taset arvesse võttes kindlaks teinud, kas õigusnormid on põhjendatud, vajalikud ja nende eesmärgiga proportsionaalsed ning ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud. Kui komisjon pole selle aja jooksul otsust teinud, loetakse siseriiklikud õigusnormid vastuvõetuks.

2.   Liikmesriikidel on lubatud säilitada
  või kehtestada
  käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate aspektide suhtes rangemad siseriiklikud õigusnormid
  , kui sellised meetmed on kooskõlas aluslepinguga
  .
  Selliseid riiklikke õigusnorme kohaldatakse ühtmoodi kõigi toodete suhtes, sealhulgas teistest liikmesriikidest või kolmandatest riikidest imporditud toode suhtes
  . Õigusnormidest tuleb komisjonile teatada ja esitada põhjendused nende säilitamiseks või kehtestamiseks. Komisjonil on alates teate saamisest aega kuus kuud kõnealused õigusnormid heaks kiita või tagasi lükata, olles käesoleva direktiiviga saavutatud tervise kaitse kõrget taset arvesse võttes kindlaks teinud, kas õigusnormid on põhjendatud, vajalikud ja nende eesmärgiga proportsionaalsed ning ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud. Kui komisjon pole selle aja jooksul otsust teinud, loetakse siseriiklikud õigusnormid vastuvõetuks.

3.   Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide õigust säilitada või kehtestada
  kooskõlas aluslepinguga
  siseriiklikud õigusnormid nende aspektide suhtes, mida käesoleva direktiiviga ei reguleerita.
  Siseriiklikud õigusnormid peavad olema põhjendatud kaaluka avaliku huvi seisukohast ning vajalikud ja proportsionaalsed nende eesmärgiga.
  Need ei tohi olla suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud ega tohi takistada käesoleva direktiivi täielikku rakendamist.

3.   Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide õigust säilitada või kehtestada siseriiklikud õigusnormid nende aspektide suhtes, mida käesoleva direktiiviga ei reguleerita,
  kui need õigusnormid on kooskõlas aluslepinguga
  .
  Neid siseriiklikke õigusnorme kohaldatakse ühtmoodi kõigi toodete suhtes, sealhulgas teistest liikmesriikidest või kolmandatest riikidest imporditud toode suhtes,
  need ei tohi olla suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud ega tohi takistada käesoleva direktiivi täielikku rakendamist.

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [Publications Office, please insert the exact date: entry into force + 18 months]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile | 1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (**)]
  ning artikli 6 puhul hiljemalt ...

   (***)

  ]
  . Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [Publications Office, please insert the exact date: entry into force + 18 months]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (**)]
  ning artikli 6 puhul hiljemalt ...

   (***)

  ]
  . Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Üleminekusäte | Üleminekusäte |
| Liikmesriigid võivad lubada turule viia järgmisi tooteid, mis ei ole kooskõlas käesoleva direktiiviga, kuni [Publications Office, please insert the exact date: entry into force + 24 months]: | Liikmesriigid võivad lubada turule viia järgmisi tooteid, mis ei ole kooskõlas käesoleva direktiiviga, kuni ... (****): |
| (a) | tubakatooteid, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Üleminekusäte

Üleminekusäte

Liikmesriigid võivad lubada turule viia järgmisi tooteid, mis ei ole kooskõlas käesoleva direktiiviga, kuni [Publications Office, please insert the exact date: entry into force + 24 months]:

Liikmesriigid võivad lubada turule viia järgmisi tooteid, mis ei ole kooskõlas käesoleva direktiiviga, kuni ... (****):

(a)

tubakatooteid,

| (a) | tubakatooteid, |
| --- | --- |

(a)

tubakatooteid,

| (b) | nikotiinisisaldusega tooteid, mis jäävad alla artikli 18 lõikes 1 osutatud piirmäära; |
| --- | --- |

(b)

nikotiinisisaldusega tooteid, mis jäävad alla artikli 18 lõikes 1 osutatud piirmäära;

| (c) | taimseid suitsetatavaid tooteid. |
| --- | --- |

(c)

taimseid suitsetatavaid tooteid.

| (b) | taimseid suitsetatavaid tooteid. |
| --- | --- |

(b)

taimseid suitsetatavaid tooteid.

Liikmesriigid võivad lubada turule viia nikotiinisisaldusega tooteid, mis ei ole kooskõlas käesoleva direktiiviga, kuni ...

   (*****)

  [.

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu direktiiv

-I lisa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -I lisa |
| | Tubakatoodetes kasutamiseks heakskiidetud lisaained |
| | Lisaaine keemiline nimetus – funktsioon – lubatud piirnorm |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-I lisa

Tubakatoodetes kasutamiseks heakskiidetud lisaained

Lisaaine keemiline nimetus – funktsioon – lubatud piirnorm

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teksthoiatuste loetelu | Teksthoiatuste loetelu |
| (osutatud artiklis 9 ja artikli 10 lõikes 1) | (osutatud artiklis 9 ja artikli 10 lõikes 1) |
| (1) | Suitsetamine põhjustab igast kümnest kopsuvähijuhtumist üheksa. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Teksthoiatuste loetelu

Teksthoiatuste loetelu

(osutatud artiklis 9 ja artikli 10 lõikes 1)

(osutatud artiklis 9 ja artikli 10 lõikes 1)

(1)

Suitsetamine põhjustab igast kümnest kopsuvähijuhtumist üheksa.

| (1) | Suitsetamine põhjustab igast kümnest kopsuvähijuhtumist üheksa. |
| --- | --- |

(1)

Suitsetamine põhjustab igast kümnest kopsuvähijuhtumist üheksa.

| (2) | Suitsetamine põhjustab suu- ja kurguvähki. |
| --- | --- |

(2)

Suitsetamine põhjustab suu- ja kurguvähki.

| (2) | Suitsetamine põhjustab suu- ja kurguvähki. |
| --- | --- |

(2)

Suitsetamine põhjustab suu- ja kurguvähki.

| (2a) | Suitsetamine põhjustab põievähki. |
| --- | --- |

(2a)

| (3) | Suitsetamine rikub kopse. |
| --- | --- |

(3)

Suitsetamine rikub kopse.

| (3) | Suitsetamine rikub kopse. |
| --- | --- |

(3)

Suitsetamine rikub kopse.

| (4) | Suitsetamine põhjustab südamerabandust. |
| --- | --- |

(4)

Suitsetamine põhjustab südamerabandust.

| (4) | Suitsetamine põhjustab südamerabandust. |
| --- | --- |

(4)

Suitsetamine põhjustab südamerabandust.

| (5) | Suitsetamine põhjustab ajurabandust ja invaliidsust. |
| --- | --- |

(5)

Suitsetamine põhjustab ajurabandust ja invaliidsust.

| (5) | Suitsetamine põhjustab ajurabandust ja invaliidsust. |
| --- | --- |

(5)

Suitsetamine põhjustab ajurabandust ja invaliidsust.

| (6) | Suitsetamine ummistab veresooni. |
| --- | --- |

(6)

Suitsetamine ummistab veresooni.

| (6) | Suitsetamine ummistab veresooni. |
| --- | --- |

(6)

Suitsetamine ummistab veresooni.

| (7) | Suitsetamine suurendab nägemise kaotuse riski. |
| --- | --- |

(7)

Suitsetamine suurendab nägemise kaotuse riski.

| (7) | Suitsetamine suurendab nägemise kaotuse riski. |
| --- | --- |

(7)

Suitsetamine suurendab nägemise kaotuse riski.

| (8) | Suitsetamine kahjustab hambaid ja igemeid. |
| --- | --- |

(8)

Suitsetamine kahjustab hambaid ja igemeid.

| (8) | Suitsetamine kahjustab hambaid ja igemeid. |
| --- | --- |

(8)

Suitsetamine kahjustab hambaid ja igemeid.

| (9) | Suitsetamine võib tappa su lapse juba emaüsas. |
| --- | --- |

(9)

Suitsetamine võib tappa su lapse juba emaüsas.

| (9) | Suitsetamine võib tappa su lapse juba emaüsas. |
| --- | --- |

(9)

Suitsetamine võib tappa su lapse juba emaüsas.

| 10) | Suitsetades kahjustad sa oma lapsi, pereliikmeid ja sõpru. |
| --- | --- |

10)

Suitsetades kahjustad sa oma lapsi, pereliikmeid ja sõpru.

| 10) | Suitsetades kahjustad sa oma lapsi, pereliikmeid ja sõpru. |
| --- | --- |

10)

Suitsetades kahjustad sa oma lapsi, pereliikmeid ja sõpru.

| (11) | Suitsetajate lastest saavad suurema tõenäosusega ka suitsetajad. |
| --- | --- |

(11)

Suitsetajate lastest saavad suurema tõenäosusega ka suitsetajad.

| (11) | Suitsetajate lastest saavad suurema tõenäosusega ka suitsetajad. |
| --- | --- |

(11)

Suitsetajate lastest saavad suurema tõenäosusega ka suitsetajad.

| (12) | Loobu juba täna – jää ellu oma lähedaste heaks. |
| --- | --- |

(12)

Loobu juba täna – jää ellu oma lähedaste heaks.

| (12) | Loobu juba täna – jää ellu oma lähedaste heaks. |
| --- | --- |

(12)

Loobu juba täna – jää ellu oma lähedaste heaks.

| (13) | Suitsetamine vähendab viljakust. |
| --- | --- |

(13)

Suitsetamine vähendab viljakust.

| (13) | Suitsetamine vähendab viljakust. |
| --- | --- |

(13)

Suitsetamine vähendab viljakust.

| (14) | Suitsetamine suurendab impotentsusriski. |
| --- | --- |

(14)

Suitsetamine suurendab impotentsusriski.

| (14) | Suitsetamine suurendab impotentsusriski. |
| --- | --- |

(14)

Suitsetamine suurendab impotentsusriski.

| (14a) | Suitsetamine võib põhjustada imiku äkksurma. |
| --- | --- |

(14a)

| (14b) | Suitsetamine raseduse ajal põhjustab enneaegset sünnitust. |
| --- | --- |

(14b)

| (14c) | Passiivne suitsetamine võib lastel astma või meningiidi sümptomeid halvendada. |
| --- | --- |

(14c)

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0276/2013).

(2)  

  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

(3)  

  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67, viimati muudetud direktiiviga 2011/62/EL, ELT L 174, 1.7.2011, lk 74.

(*)  
  36 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(**)  
  Jõustumise kuupäev + 18 kuud
  .

(***)  
  Jõustumise kuupäev + 36 kuud.

(****)  Jõustumise kuupäev + 24 kuud.

(*****)  
  Jõustumise kuupäev + 36 kuud

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/164 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/164

---

P7_TA(2013)0399

ELi-Mauritaania kalapüügivõimaluste ja rahalise toetuse protokoll ***

Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu protokolli (millega määratakse kaheks aastaks kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta (15777/2012 – C7-0419/2012 – 2012/0258(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 181/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15777/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15777/2012),

| — | võttes arvesse protokolli, millega määratakse kaheks aastaks kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (15781/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli, millega määratakse kaheks aastaks kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (15781/2012),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0419/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0419/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0184/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0184/2013),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Mauritaania Islamivabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Mauritaania Islamivabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

Kolmapäev, 9. oktoober 2013

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/166 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/166

---

P7_TA(2013)0407

Väikelaevad ja jetid ***I

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv väikelaevade ja jetide kohta (COM(2011)0456 – C7-0212/2011 – 2011/0197(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 181/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0456), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0456),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0212/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0212/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 31. mai 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 31. mai 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0213/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0213/2012),

| 1. | võtab vastu esimese lugemise seisukoha alljärgnevas sõnastuses; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu esimese lugemise seisukoha alljärgnevas sõnastuses;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 43, 15.2.2012, lk 30.

---

P7_TC1-COD(2011)0197

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL väikelaevade ja jettide kohta ning direktiivi 94/25/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2013/53/EL) lõplikule kujule).

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/167 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/167

---

P7_TA(2013)0408

Kutsekvalifikatsioonide tunnustamine ja siseturu infosüsteemi kaudu tehtav halduskoostöö ***I

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust [...] siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta (COM(2011)0883 – C7-0512/2011 – 2011/0435(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 181/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0883), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0883),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 46, artikli 53 lõiget 1 ning artikleid 62 ja 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0512/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 46, artikli 53 lõiget 1 ning artikleid 62 ja 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0512/2011),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artiklit 46, artikli 53 lõiget 1 ja artiklit 62, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artiklit 46, artikli 53 lõiget 1 ja artiklit 62,

| — | võttes arvesse Prantsusmaa Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsusmaa Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. aprilli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. aprilli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 26. juuni 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 26. juuni 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A7-0038/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A7-0038/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 103.

---

P7_TC1-COD(2011)0435

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust (EL) nr 1024/2012 siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta (IMI määrus)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2013/55/EL) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus

Komisjon tagab artikli 57c lõikes 2 osutatud delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning viib varakult läbi asjakohased ja läbipaistvad konsultatsioonid, eelkõige kõikide liikmesriikide pädevate asutuste ja organite, kutseühingute ja akadeemiliste asutuste ekspertidega ning juhul, kui see on asjakohane, sotsiaalpartnerite ekspertidega.

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/168 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/168

---

P7_TA(2013)0409

ELi ja Armeenia vaheline viisade väljastamise lihtsustamise leping ***

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu allakirjutamise kohta (05835/2013 – C7-0112/2013 – 2012/0334(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 181/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05835/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05835/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu eelnõu (16913/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu eelnõu (16913/2012),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0112/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0112/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust ning väliskomisjoni arvamust (A7-0290/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust ning väliskomisjoni arvamust (A7-0290/2013),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Armeenia Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Armeenia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/169 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/169

---

P7_TA(2013)0410

ELi ja Armeenia vaheline ebaseaduslikult riigis elavate isikute tagasivõtmise leping ***

Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu sõlmimise kohta (05859/2013 – C7-0113/2013 – 2012/0332(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 181/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05859/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05859/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu eelnõu (05860/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Armeenia Vabariigi vahelise riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmise lepingu eelnõu (05860/2013),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 79 lõikele 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0113/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 79 lõikele 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0113/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust ning väliskomisjoni arvamust (A7-0289/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust ning väliskomisjoni arvamust (A7-0289/2013),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Armeenia Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Armeenia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/170 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/170

---

P7_TA(2013)0413

Teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamine ***I

Euroopa Parlamendi 9. oktoobril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 181/30)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Direktiiviga 2011/92/EL on ühtlustatud projektide keskkonnamõju hindamise põhimõtteid ja kehtestatud miinimumnõuded (hinnatava projekti liigi, arendaja peamiste kohustuste, hindamise sisu ning pädevate asutuste ja üldsuse osalemise kohta) ning sellega toetatakse keskkonna ja inimeste tervise kõrgetasemelist kaitset. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Direktiiviga 2011/92/EL on ühtlustatud projektide keskkonnamõju hindamise põhimõtteid ja kehtestatud miinimumnõuded (hinnatava projekti liigi, arendaja peamiste kohustuste, hindamise sisu ning pädevate asutuste ja üldsuse osalemise kohta) ning sellega toetatakse keskkonna ja inimeste tervise kõrgetasemelist kaitset.

| (1) | Direktiiviga 2011/92/EL on ühtlustatud projektide keskkonnamõju hindamise põhimõtteid ja kehtestatud miinimumnõuded (hinnatava projekti liigi, arendaja peamiste kohustuste, hindamise sisu ning pädevate asutuste ja üldsuse osalemise kohta) ning sellega toetatakse keskkonna ja inimeste tervise kõrgetasemelist kaitset.
  Liikmesriikidel peaks olema lubatud keskkonna ja inimeste tervise kaitsmiseks kehtestada rangemad eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2011/92/EL on ühtlustatud projektide keskkonnamõju hindamise põhimõtteid ja kehtestatud miinimumnõuded (hinnatava projekti liigi, arendaja peamiste kohustuste, hindamise sisu ning pädevate asutuste ja üldsuse osalemise kohta) ning sellega toetatakse keskkonna ja inimeste tervise kõrgetasemelist kaitset.
  Liikmesriikidel peaks olema lubatud keskkonna ja inimeste tervise kaitsmiseks kehtestada rangemad eeskirjad.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Direktiivi 2011/92/EL on vaja muuta, et parandada keskkonnamõju hindamise menetluse kvaliteeti, ühtlustada menetluse erinevad etapid ning tugevdada sidusust ja sünergiat ELi muude õigusaktide ja meetmetega, samuti liikmesriikide väljatöötatud strateegiate ja meetmetega riikide pädevusse kuuluvates valdkondades. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Direktiivi 2011/92/EL on vaja muuta, et parandada keskkonnamõju hindamise menetluse kvaliteeti, ühtlustada menetluse erinevad etapid ning tugevdada sidusust ja sünergiat ELi muude õigusaktide ja meetmetega, samuti liikmesriikide väljatöötatud strateegiate ja meetmetega riikide pädevusse kuuluvates valdkondades.

| (3) | Direktiivi 2011/92/EL on vaja muuta, et parandada keskkonnamõju hindamise menetluse kvaliteeti, ühtlustada menetluse erinevad etapid
  , viia menetlus kooskõlla aruka reguleerimise põhimõtetega
  ning tugevdada sidusust ja sünergiat ELi muude õigusaktide ja meetmetega, samuti liikmesriikide väljatöötatud strateegiate ja meetmetega riikide pädevusse kuuluvates valdkondades.
  Direktiivi muutmise lõppeesmärk on selle parem rakendamine liikmesriikide tasandil. Paljudel juhtudel on liiga keerulised ning pikenenud haldusmenetlused tekitanud viivitusi ning lisariske keskkonna kaitsmisel. Sellega seoses peaks käesoleva direktiivi üheks eesmärgiks olema menetluste lihtsustamine ning ühtlustamine. Tuleb kaaluda ühtse kontaktpunkti rajamise asjakohasust, et saaks korraldada kooskõlastatud hindamis- või ühismenetlusi juhul, kui on tarvis läbi viia mitu keskkonnamõju hindamist, näiteks piiriüleste projektide puhul, ning et määratleda täpsemad kriteeriumid kohustuslike hindamiste jaoks. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2011/92/EL on vaja muuta, et parandada keskkonnamõju hindamise menetluse kvaliteeti, ühtlustada menetluse erinevad etapid
  , viia menetlus kooskõlla aruka reguleerimise põhimõtetega
  ning tugevdada sidusust ja sünergiat ELi muude õigusaktide ja meetmetega, samuti liikmesriikide väljatöötatud strateegiate ja meetmetega riikide pädevusse kuuluvates valdkondades.
  Direktiivi muutmise lõppeesmärk on selle parem rakendamine liikmesriikide tasandil. Paljudel juhtudel on liiga keerulised ning pikenenud haldusmenetlused tekitanud viivitusi ning lisariske keskkonna kaitsmisel. Sellega seoses peaks käesoleva direktiivi üheks eesmärgiks olema menetluste lihtsustamine ning ühtlustamine. Tuleb kaaluda ühtse kontaktpunkti rajamise asjakohasust, et saaks korraldada kooskõlastatud hindamis- või ühismenetlusi juhul, kui on tarvis läbi viia mitu keskkonnamõju hindamist, näiteks piiriüleste projektide puhul, ning et määratleda täpsemad kriteeriumid kohustuslike hindamiste jaoks.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3 a) | Keskkonnakaitse ühtlustatud ja võrdseks kohaldamiseks kogu Euroopa Liidus peaks komisjon, kui aluslepingute kaitsja tagama, et direktiivi 2011/92/EL sätted oleksid täidetud nii kvalitatiivsest kui ka menetluslikust küljest, kaasa arvatud üldsusega konsulteerimist ja üldsuse osalemist reguleerivad sätted. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3 a)

Keskkonnakaitse ühtlustatud ja võrdseks kohaldamiseks kogu Euroopa Liidus peaks komisjon, kui aluslepingute kaitsja tagama, et direktiivi 2011/92/EL sätted oleksid täidetud nii kvalitatiivsest kui ka menetluslikust küljest, kaasa arvatud üldsusega konsulteerimist ja üldsuse osalemist reguleerivad sätted.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3 b) | Võimaliku piiriülese keskkonnamõjuga projektide korral peaksid osalevad liikmesriigid asutama võrdse esindatuse alusel ühise kontaktasutuse, mis tegeleb menetluse kõigi etappidega. Projekti lõplikuks kinnitamiseks tuleks saada kõigi asjaomaste liikmesriikide nõusolek. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3 b)

Võimaliku piiriülese keskkonnamõjuga projektide korral peaksid osalevad liikmesriigid asutama võrdse esindatuse alusel ühise kontaktasutuse, mis tegeleb menetluse kõigi etappidega. Projekti lõplikuks kinnitamiseks tuleks saada kõigi asjaomaste liikmesriikide nõusolek.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3 c) | Läbivaadatud direktiiv 2011/92/EL peaks ka tagama keskkonnakaitse paranemise, ressursside tõhusama kasutamise ning jätkusuutliku majanduskasvu toetamise Euroopas. Selleks tuleb direktiivis ettenähtud menetlusi lihtsustada ja ühtlustada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3 c)

Läbivaadatud direktiiv 2011/92/EL peaks ka tagama keskkonnakaitse paranemise, ressursside tõhusama kasutamise ning jätkusuutliku majanduskasvu toetamise Euroopas. Selleks tuleb direktiivis ettenähtud menetlusi lihtsustada ja ühtlustada.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Viimase kümne aasta jooksul on poliitika kujundamisel suurenenud selliste keskkonnaküsimuste tähtsus nagu ressursitõhusus,
  bioloogiline mitmekesisus
  , kliimamuutused
  ja katastroofioht
  ning seepärast peaks neist hindamisel ja otsuste langetamisel saama olulise kaaluga elemendid, eelkõige taristuprojektide puhul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Viimase kümne aasta jooksul on poliitika kujundamisel suurenenud selliste keskkonnaküsimuste tähtsus nagu ressursitõhusus,
  bioloogiline mitmekesisus
  , kliimamuutused
  ja katastroofioht
  ning seepärast peaks neist hindamisel ja otsuste langetamisel saama olulise kaaluga elemendid, eelkõige taristuprojektide puhul.

| (4) | Viimase kümne aasta jooksul on poliitika kujundamisel suurenenud selliste keskkonnaküsimuste tähtsus nagu ressursitõhusus
  ja jätkusuutlikkus
  ,
  bioloogilise mitmekesisuse kaitse
  ,
  maakasutus,
  kliimamuutused ning
  loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud katastroofi oht.
  Seepärast peaks neist
  keskkonnale tõenäoliselt olulist mõju avaldavate riiklike või eraprojektide
  hindamisel ja otsuste langetamisel saama olulise kaaluga elemendid, eelkõige taristuprojektide puhul
  , ning kuna komisjon ei ole kehtestanud suuniseid direktiivi kohaldamise kohta ajaloo- ja kultuuripärandi säilitamise korral, esitab komisjon direktiivi 2011/92/EL paremaks rakendamiseks kriteeriumide ja näitajate loetelu, sealhulgas korral visuaalse mõju kohta
  . |
| --- | --- |

(4)

Viimase kümne aasta jooksul on poliitika kujundamisel suurenenud selliste keskkonnaküsimuste tähtsus nagu ressursitõhusus
  ja jätkusuutlikkus
  ,
  bioloogilise mitmekesisuse kaitse
  ,
  maakasutus,
  kliimamuutused ning
  loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud katastroofi oht.
  Seepärast peaks neist
  keskkonnale tõenäoliselt olulist mõju avaldavate riiklike või eraprojektide
  hindamisel ja otsuste langetamisel saama olulise kaaluga elemendid, eelkõige taristuprojektide puhul
  , ning kuna komisjon ei ole kehtestanud suuniseid direktiivi kohaldamise kohta ajaloo- ja kultuuripärandi säilitamise korral, esitab komisjon direktiivi 2011/92/EL paremaks rakendamiseks kriteeriumide ja näitajate loetelu, sealhulgas korral visuaalse mõju kohta
  .

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4 a) | Kõikide projektide korral keskkonnaalaste kriteeriumite ulatuslikuma arvessevõtmise nõudel võib olla ka ebasoodsaid tagajärgi, kui see nõue muudab menetluskorra keerukamaks ning pikendab iga etapi lubamist ja kinnitamist. See võib suurendada kulusid ja kujutada endast koguni ohtu keskkonnale, juhul kui taristuprojektide lõpuleviimine kestab väga kaua. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4 a)

Kõikide projektide korral keskkonnaalaste kriteeriumite ulatuslikuma arvessevõtmise nõudel võib olla ka ebasoodsaid tagajärgi, kui see nõue muudab menetluskorra keerukamaks ning pikendab iga etapi lubamist ja kinnitamist. See võib suurendada kulusid ja kujutada endast koguni ohtu keskkonnale, juhul kui taristuprojektide lõpuleviimine kestab väga kaua.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4 b) | Taristuprojektide keskkonnaküsimuste käsitlemisel ei tohiks unustada asjaolu, et mis tahes projekt avaldab vältimatult mõju keskkonnale ja et keskenduda tuleks projekti kasulikkuse ja selle keskkonnamõju vahelise tasakaalu leidmisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4 b)

Taristuprojektide keskkonnaküsimuste käsitlemisel ei tohiks unustada asjaolu, et mis tahes projekt avaldab vältimatult mõju keskkonnale ja et keskenduda tuleks projekti kasulikkuse ja selle keskkonnamõju vahelise tasakaalu leidmisele.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Komisjon võttis teatises „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava” endale ülesande võtta direktiivi 2011/92/EL läbivaatamisel arvesse laiemaid ressursitõhususe alaseid kaalutlusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Komisjon võttis teatises „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava” endale ülesande võtta direktiivi 2011/92/EL läbivaatamisel arvesse laiemaid ressursitõhususe alaseid kaalutlusi.

| (5) | Komisjon võttis teatises „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava” endale ülesande võtta direktiivi 2011/92/EL läbivaatamisel arvesse laiemaid ressursitõhususe
  ja jätkusuutlikkuse
  alaseid kaalutlusi. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon võttis teatises „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava” endale ülesande võtta direktiivi 2011/92/EL läbivaatamisel arvesse laiemaid ressursitõhususe
  ja jätkusuutlikkuse
  alaseid kaalutlusi.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Kultuuripärandi ja maastike kaitsmine ja edendamine, mis on lahutamatu osa kultuuride mitmekesisusest, mida liit peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõike 4 kohaselt respekteerima ja edendama, võib toetuda mõistetele ja põhimõtetele, mis on esitatud asjaomastes Euroopa Nõukogu konventsioonides, eelkõige Euroopa arhitektuuripärandi kaitse konventsioonis, Euroopa maastikukonventsioonis ja raamkonventsioonis, mis käsitleb kultuuripärandi väärtust ühiskonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Kultuuripärandi ja maastike kaitsmine ja edendamine, mis on lahutamatu osa kultuuride mitmekesisusest, mida liit peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõike 4 kohaselt respekteerima ja edendama, võib toetuda mõistetele ja põhimõtetele, mis on esitatud asjaomastes Euroopa Nõukogu konventsioonides, eelkõige Euroopa arhitektuuripärandi kaitse konventsioonis, Euroopa maastikukonventsioonis ja raamkonventsioonis, mis käsitleb kultuuripärandi väärtust ühiskonnas.

| (11) | Kultuuripärandi ja maastike kaitsmine ja edendamine, mis on lahutamatu osa kultuuride mitmekesisusest, mida liit peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõike 4 kohaselt respekteerima ja edendama, võib toetuda mõistetele ja põhimõtetele, mis on esitatud asjaomastes Euroopa Nõukogu konventsioonides, eelkõige Euroopa arhitektuuripärandi kaitse konventsioonis, Euroopa maastikukonventsioonis ja raamkonventsioonis, mis käsitleb kultuuripärandi väärtust ühiskonnas
  , ning UNESCO 1976
  .
  aasta rahvusvahelises soovituses ajalooliste piirkondade kaitse ja nende rolli kohta kaasajas. |
| --- | --- |

(11)

Kultuuripärandi ja maastike kaitsmine ja edendamine, mis on lahutamatu osa kultuuride mitmekesisusest, mida liit peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõike 4 kohaselt respekteerima ja edendama, võib toetuda mõistetele ja põhimõtetele, mis on esitatud asjaomastes Euroopa Nõukogu konventsioonides, eelkõige Euroopa arhitektuuripärandi kaitse konventsioonis, Euroopa maastikukonventsioonis ja raamkonventsioonis, mis käsitleb kultuuripärandi väärtust ühiskonnas
  , ning UNESCO 1976
  .
  aasta rahvusvahelises soovituses ajalooliste piirkondade kaitse ja nende rolli kohta kaasajas.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11 a) | Visuaalne mõju on peamine kriteerium, mille järgi ajaloolise- ja kultuuripärandi, loodusmaastike ja linnapiirkondade säilitamisel hinnatakse keskkonnamõju; see on veel üks tegur, mida tuleks rakendada hindamiste käigus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11 a)

Visuaalne mõju on peamine kriteerium, mille järgi ajaloolise- ja kultuuripärandi, loodusmaastike ja linnapiirkondade säilitamisel hinnatakse keskkonnamõju; see on veel üks tegur, mida tuleks rakendada hindamiste käigus.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Direktiivi 2011/92/EL kohaldamisel tuleb tagada
  konkurentsil põhinev ettevõtluskeskkond eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, et toetada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu
  kooskõlas komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal – Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” seatud eesmärkidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Direktiivi 2011/92/EL kohaldamisel tuleb tagada
  konkurentsil põhinev ettevõtluskeskkond eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, et toetada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu
  kooskõlas komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal – Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” seatud eesmärkidega.

| (12) | Direktiivi 2011/92/EL kohaldamisel tuleb tagada
  arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv
  kooskõlas komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal – Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” seatud eesmärkidega. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivi 2011/92/EL kohaldamisel tuleb tagada
  arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv
  kooskõlas komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal – Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” seatud eesmärkidega.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12 a) | Avaliku juurdepääsu ja läbipaistvuse tugevdamiseks tuleks igas liikmesriigis asutada keskne portaal, mis pakuks käesoleva direktiivi rakendamisega seoses elektrooniliselt ajakohast keskkonnainfot. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12 a)

Avaliku juurdepääsu ja läbipaistvuse tugevdamiseks tuleks igas liikmesriigis asutada keskne portaal, mis pakuks käesoleva direktiivi rakendamisega seoses elektrooniliselt ajakohast keskkonnainfot.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12 b) | Selleks et vähendada halduskoormust, lihtsustada otsustusprotsessi ja vähendada projekti kulusid, tuleks astuda vajalikke samme kriteeriumite standardimise suunas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL) 1025/2012 Euroopa standardimise kohta, eesmärgiga toetada parimat võimalikku tehnoloogiat, parandada konkurentsivõimet ning vältida standardite erinevalt tõlgendamist (2). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12 b)

Selleks et vähendada halduskoormust, lihtsustada otsustusprotsessi ja vähendada projekti kulusid, tuleks astuda vajalikke samme kriteeriumite standardimise suunas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL) 1025/2012 Euroopa standardimise kohta, eesmärgiga toetada parimat võimalikku tehnoloogiat, parandada konkurentsivõimet ning vältida standardite erinevalt tõlgendamist (2).

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12 c) | Pädevate haldusasutuste töö edasiseks lihtsustamiseks ja hõlbustamiseks tuleks koostada suunavad kriteeriumid, milles võetakse arvesse majandus- ja tööstustegevuse eri valdkondade iseloomulikke omadusi. See peaks põhinema juhistel, mis on toodud nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) artiklis 6

   (3)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12 c)

Pädevate haldusasutuste töö edasiseks lihtsustamiseks ja hõlbustamiseks tuleks koostada suunavad kriteeriumid, milles võetakse arvesse majandus- ja tööstustegevuse eri valdkondade iseloomulikke omadusi. See peaks põhinema juhistel, mis on toodud nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) artiklis 6

   (3)

  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12 d) | Ajaloo- ja kultuuripärandi parimaks võimalikuks säilitamiseks peaksid komisjon ja/või liikmesriigid koostama suunavad kriteeriumid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12 d)

Ajaloo- ja kultuuripärandi parimaks võimalikuks säilitamiseks peaksid komisjon ja/või liikmesriigid koostama suunavad kriteeriumid.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Kogemus on näidanud, et tsiviilhädaolukorras võib direktiivi 2011/92/EL sätete järgimine olla kahjulik ning seetõttu tuleks kehtestada sätted, millega lubataks liikmesriikidel teatavas olukorras kõnealune direktiiv rakendamata jätta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Kogemus on näidanud, et tsiviilhädaolukorras võib direktiivi 2011/92/EL sätete järgimine olla kahjulik ning seetõttu tuleks kehtestada sätted, millega lubataks liikmesriikidel teatavas olukorras kõnealune direktiiv rakendamata jätta.

| | |
| --- | --- |

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13 a) | Direktiivi 2011/92/EL artikli 1 lõige 4, milles sätestatakse, et direktiivi ei kohaldata konkreetse siseriikliku õigusaktiga vastu võetud projektide suhtes, tekitab piiratud menetluslike tagatistega erandi ja võimaldab direktiivi rakendamisest olulisel määral kõrvale hiilida. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13 a)

Direktiivi 2011/92/EL artikli 1 lõige 4, milles sätestatakse, et direktiivi ei kohaldata konkreetse siseriikliku õigusaktiga vastu võetud projektide suhtes, tekitab piiratud menetluslike tagatistega erandi ja võimaldab direktiivi rakendamisest olulisel määral kõrvale hiilida.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13 b) | Kogemused on näidanud, et tuleb kehtestada üksikasjalikud eeskirjad ennetamaks huvide konflikti, mis võib tekkida keskkonnamõju hindamiseks esitatud projekti arendaja ja direktiivi 2011/92/EL artikli 1 lõike 2 punktis f osutatud pädevate asutuste vahel. Pädevad asutused ei tohi kattuda arendajaga ega olla mingil viisil sõltuvus- või alluvussuhtes või seotud arendajaga. Samadel põhjustel tuleb jälgida, et määratud asutus, näiteks direktiivis 2011/92/EL osutatud pädev asutus, ei saaks teostada nimetatud ülesannet keskkonnamõju hindamiseks esitatud projektides, mille arendaja on ta ise. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13 b)

Kogemused on näidanud, et tuleb kehtestada üksikasjalikud eeskirjad ennetamaks huvide konflikti, mis võib tekkida keskkonnamõju hindamiseks esitatud projekti arendaja ja direktiivi 2011/92/EL artikli 1 lõike 2 punktis f osutatud pädevate asutuste vahel. Pädevad asutused ei tohi kattuda arendajaga ega olla mingil viisil sõltuvus- või alluvussuhtes või seotud arendajaga. Samadel põhjustel tuleb jälgida, et määratud asutus, näiteks direktiivis 2011/92/EL osutatud pädev asutus, ei saaks teostada nimetatud ülesannet keskkonnamõju hindamiseks esitatud projektides, mille arendaja on ta ise.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13 c) | Projektide keskkonnamõju hindamise juures tuleb kinni pidada proportsionaalsuse põhimõttest. Nõuded, mis esitatakse projekti keskkonnamõju hindamisel, peavad olema proportsionaalsed projekti ulatuse ja etapiga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13 c)

Projektide keskkonnamõju hindamise juures tuleb kinni pidada proportsionaalsuse põhimõttest. Nõuded, mis esitatakse projekti keskkonnamõju hindamisel, peavad olema proportsionaalsed projekti ulatuse ja etapiga.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Kui pädev asutus määrab kindlaks, kas projektil on tõenäoliselt oluline keskkonnamõju,
  peaks
  ta sõelumismenetluse tõhusaks kohaldamiseks
  tegema kindlaks
  kõige sobivamad kriteeriumid, mida arvesse võtta, ning kasutama muude ELi õigusaktide kohaselt tehtud hindamiste tulemusel saadud teavet. Sellega seoses on asjakohane täpsustada sõelumisotsuse sisu, eelkõige juhul, kui keskkonnamõju hindamist ei nõuta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Kui pädev asutus määrab kindlaks, kas projektil on tõenäoliselt oluline keskkonnamõju,
  peaks
  ta sõelumismenetluse tõhusaks kohaldamiseks
  tegema kindlaks
  kõige sobivamad kriteeriumid, mida arvesse võtta, ning kasutama muude ELi õigusaktide kohaselt tehtud hindamiste tulemusel saadud teavet. Sellega seoses on asjakohane täpsustada sõelumisotsuse sisu, eelkõige juhul, kui keskkonnamõju hindamist ei nõuta.

| (16) | Kui pädev asutus määrab kindlaks, kas projektil on tõenäoliselt oluline keskkonnamõju,
  peab
  ta sõelumismenetluse tõhusaks
  ja läbipaistvaks
  kohaldamiseks
  selgelt ja rangelt
  kindlaks
  määrama
  kõige sobivamad kriteeriumid, mida arvesse võtta, ning kasutama muude ELi õigusaktide kohaselt tehtud hindamiste tulemusel saadud teavet. Sellega seoses on asjakohane täpsustada sõelumisotsuse sisu, eelkõige juhul, kui keskkonnamõju hindamist ei nõuta. |
| --- | --- |

(16)

Kui pädev asutus määrab kindlaks, kas projektil on tõenäoliselt oluline keskkonnamõju,
  peab
  ta sõelumismenetluse tõhusaks
  ja läbipaistvaks
  kohaldamiseks
  selgelt ja rangelt
  kindlaks
  määrama
  kõige sobivamad kriteeriumid, mida arvesse võtta, ning kasutama muude ELi õigusaktide kohaselt tehtud hindamiste tulemusel saadud teavet. Sellega seoses on asjakohane täpsustada sõelumisotsuse sisu, eelkõige juhul, kui keskkonnamõju hindamist ei nõuta.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16 a) | Tarbetute jõupingutuste ja kulutuste vältimiseks peaksid II lisa kohased projektid sisaldama kavatsuste deklaratsiooni, mis ei ole kunagi pikem kui 30 lehekülge, ning projekti iseloomustust ja teavet sõelumisele kuuluva projekti teostamise koha kohta, mis kujutaks endast esialgset hinnangut projekti teostatavuse kohta. Sõelumine peaks olema avalik ja kajastama artiklis 3 sätestatud tegureid. See peaks näitama projekti olulist otsest ja kaudset mõju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16 a)

Tarbetute jõupingutuste ja kulutuste vältimiseks peaksid II lisa kohased projektid sisaldama kavatsuste deklaratsiooni, mis ei ole kunagi pikem kui 30 lehekülge, ning projekti iseloomustust ja teavet sõelumisele kuuluva projekti teostamise koha kohta, mis kujutaks endast esialgset hinnangut projekti teostatavuse kohta. Sõelumine peaks olema avalik ja kajastama artiklis 3 sätestatud tegureid. See peaks näitama projekti olulist otsest ja kaudset mõju.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Pädev asutus peaks kindlaks
  määrama, milline
  on keskkonnaaruande vormis esitatava keskkonnateabe ulatus ja üksikasjalikkuse aste (keskkonnamõju hindamise sisu määramine). Selleks et parandada hindamise kvaliteeti ja ühtlustada otsustusprotsessi, on vaja liidu tasandil täpsustada, millised on selle teabe kategooriad, mille sisu ja ulatuse peab pädev asutus kindlaks määrama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Pädev asutus peaks kindlaks
  määrama, milline
  on keskkonnaaruande vormis esitatava keskkonnateabe ulatus ja üksikasjalikkuse aste (keskkonnamõju hindamise sisu määramine). Selleks et parandada hindamise kvaliteeti ja ühtlustada otsustusprotsessi, on vaja liidu tasandil täpsustada, millised on selle teabe kategooriad, mille sisu ja ulatuse peab pädev asutus kindlaks määrama.

| (17) | Pädev asutus peaks
  enda poolt
  kindlaks
  tehtud vajaduse või arendaja taotluse korral esitama arvamuse, milles
  on
  kindlaks määratud
  keskkonnaaruande vormis esitatava keskkonnateabe ulatus ja üksikasjalikkuse aste (keskkonnamõju hindamise sisu määramine). Selleks et parandada hindamise kvaliteeti
  , lihtsustada menetlusi
  ja ühtlustada otsustusprotsessi, on vaja liidu tasandil täpsustada, millised on selle teabe kategooriad, mille sisu ja ulatuse peab pädev asutus kindlaks määrama. |
| --- | --- |

(17)

Pädev asutus peaks
  enda poolt
  kindlaks
  tehtud vajaduse või arendaja taotluse korral esitama arvamuse, milles
  on
  kindlaks määratud
  keskkonnaaruande vormis esitatava keskkonnateabe ulatus ja üksikasjalikkuse aste (keskkonnamõju hindamise sisu määramine). Selleks et parandada hindamise kvaliteeti
  , lihtsustada menetlusi
  ja ühtlustada otsustusprotsessi, on vaja liidu tasandil täpsustada, millised on selle teabe kategooriad, mille sisu ja ulatuse peab pädev asutus kindlaks määrama.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Projekti keskkonnaaruanne, mille arendaja peab esitama, peaks sisaldama kavandatava projektiga seotud mõistlike alternatiivide hindamist, sealhulgas seda, kuidas praegune keskkonnaseisund tõenäoliselt muutub, kui projekti ei rakendata (alusstsenaarium); sel viisil on võimalik parandada hindamismenetluse kvaliteeti ning võtta keskkonnaküsimusi arvesse projekti kavandamise varajases etapis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Projekti keskkonnaaruanne, mille arendaja peab esitama, peaks sisaldama kavandatava projektiga seotud mõistlike alternatiivide hindamist, sealhulgas seda, kuidas praegune keskkonnaseisund tõenäoliselt muutub, kui projekti ei rakendata (alusstsenaarium); sel viisil on võimalik parandada hindamismenetluse kvaliteeti ning võtta keskkonnaküsimusi arvesse projekti kavandamise varajases etapis.

| (18) | Projekti keskkonnaaruanne, mille arendaja peab esitama, peaks sisaldama kavandatava projektiga seotud mõistlike alternatiivide hindamist, sealhulgas seda, kuidas praegune keskkonnaseisund tõenäoliselt muutub, kui projekti ei rakendata (alusstsenaarium); sel viisil on võimalik parandada
  võrdleva
  hindamismenetluse kvaliteeti ning võtta keskkonnaküsimusi arvesse projekti kavandamise varajases etapis
  , et oleks võimalik langetada kõige jätkusuutlikum ja väikseima keskkonnamõjuga valik
  . |
| --- | --- |

(18)

Projekti keskkonnaaruanne, mille arendaja peab esitama, peaks sisaldama kavandatava projektiga seotud mõistlike alternatiivide hindamist, sealhulgas seda, kuidas praegune keskkonnaseisund tõenäoliselt muutub, kui projekti ei rakendata (alusstsenaarium); sel viisil on võimalik parandada
  võrdleva
  hindamismenetluse kvaliteeti ning võtta keskkonnaküsimusi arvesse projekti kavandamise varajases etapis
  , et oleks võimalik langetada kõige jätkusuutlikum ja väikseima keskkonnamõjuga valik
  .

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Tuleks võtta meetmeid, millega tagatakse, et direktiivi 2011/92/EL IV lisa kohased andmed, mis esitatakse keskkonnaaruannetes, oleksid täielikud ja piisavalt kvaliteetsed.
  Mitmekordse hindamise vältimiseks peaksid liikmesriigid võtma arvesse asjaolu, et keskkonnamõju hindamisi võidakse korraldada erinevatel tasanditel või erinevate vahenditega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Tuleks võtta meetmeid, millega tagatakse, et direktiivi 2011/92/EL IV lisa kohased andmed, mis esitatakse keskkonnaaruannetes, oleksid täielikud ja piisavalt kvaliteetsed.
  Mitmekordse hindamise vältimiseks peaksid liikmesriigid võtma arvesse asjaolu, et keskkonnamõju hindamisi võidakse korraldada erinevatel tasanditel või erinevate vahenditega.

| (19) | Tuleks võtta meetmeid, millega tagatakse, et direktiivi 2011/92/EL IV lisa kohased andmed, mis esitatakse keskkonnaaruannetes, oleksid täielikud ja piisavalt kvaliteetsed. |
| --- | --- |

(19)

Tuleks võtta meetmeid, millega tagatakse, et direktiivi 2011/92/EL IV lisa kohased andmed, mis esitatakse keskkonnaaruannetes, oleksid täielikud ja piisavalt kvaliteetsed.

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 19 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19 a) | Tuleks tagada, et isikutel, kes hindavad keskkonnamõju aruandeid, oleks tänu oma kvalifikatsioonile ja kogemustele vajalik tehniline pädevus, et täita direktiivis 2011/92/EL sätestatud ülesanded teaduslikult objektiivselt ning arendajast ja pädevatest asutustest täiesti sõltumatult. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19 a)

Tuleks tagada, et isikutel, kes hindavad keskkonnamõju aruandeid, oleks tänu oma kvalifikatsioonile ja kogemustele vajalik tehniline pädevus, et täita direktiivis 2011/92/EL sätestatud ülesanded teaduslikult objektiivselt ning arendajast ja pädevatest asutustest täiesti sõltumatult.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Läbipaistvuse ja vastutustundlikkuse tagamiseks tuleks pädevalt asutuselt nõuda, et ta põhjendaks teatavale projektile teostusloa andmist ning märgiks ära, et ta on arvesse võtnud läbiviidud konsultatsioonide tulemusi ja asjaomast kogutud teavet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Läbipaistvuse ja vastutustundlikkuse tagamiseks tuleks pädevalt asutuselt nõuda, et ta põhjendaks teatavale projektile teostusloa andmist ning märgiks ära, et ta on arvesse võtnud läbiviidud konsultatsioonide tulemusi ja asjaomast kogutud teavet.

| (20) | Läbipaistvuse ja vastutustundlikkuse tagamiseks tuleks pädevalt asutuselt nõuda, et ta põhjendaks
  igakülgselt ja üksikasjalikult
  teatavale projektile teostusloa andmist ning märgiks ära, et ta on arvesse võtnud
  asjaomase üldsusega
  läbiviidud konsultatsioonide tulemusi ja
  kogu
  asjaomast kogutud teavet.
  Kui nimetatud tingimus ei ole nõuetekohaselt täidetud, tuleb asjaomasele üldsusele tagada otsuse vastu kaebuse esitamise õigus. |
| --- | --- |

(20)

Läbipaistvuse ja vastutustundlikkuse tagamiseks tuleks pädevalt asutuselt nõuda, et ta põhjendaks
  igakülgselt ja üksikasjalikult
  teatavale projektile teostusloa andmist ning märgiks ära, et ta on arvesse võtnud
  asjaomase üldsusega
  läbiviidud konsultatsioonide tulemusi ja
  kogu
  asjaomast kogutud teavet.
  Kui nimetatud tingimus ei ole nõuetekohaselt täidetud, tuleb asjaomasele üldsusele tagada otsuse vastu kaebuse esitamise õigus.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Selleks et lähenemisviis oleks kõigis liikmesriikides ühtne ning et pärast leevendus- ja hüvitusmeetmete rakendamist ei oleks keskkonnamõju suurem kui esialgu prognoositi, on asjakohane kehtestada ühised miinimumnõuded
  projektiga kaasnevate ehitustööde
  ja hilisema käitamise olulise kahjuliku mõju seireks. Selline seire ei tohiks dubleerida või suurendada muude liidu õigusaktide kohaselt nõutud seiret. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Selleks et lähenemisviis oleks kõigis liikmesriikides ühtne ning et pärast leevendus- ja hüvitusmeetmete rakendamist ei oleks keskkonnamõju suurem kui esialgu prognoositi, on asjakohane kehtestada ühised miinimumnõuded
  projektiga kaasnevate ehitustööde
  ja hilisema käitamise olulise kahjuliku mõju seireks. Selline seire ei tohiks dubleerida või suurendada muude liidu õigusaktide kohaselt nõutud seiret.

| (21) | Selleks et lähenemisviis oleks kõigis liikmesriikides ühtne ning et pärast leevendus- ja hüvitusmeetmete rakendamist ei oleks keskkonnamõju suurem kui esialgu prognoositi, on asjakohane kehtestada ühised miinimumnõuded
  projekti teostamise
  ja hilisema käitamise olulise kahjuliku mõju seireks. Selline seire ei tohiks dubleerida või suurendada muude liidu õigusaktide kohaselt nõutud seiret.
  Kui seire tulemused näitavad ettenägematut negatiivset mõju, tuleb rakendada sobivaid parandusmeetmeid täiendavate leevendus- ja/või hüvitusmeetmete vormis. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et lähenemisviis oleks kõigis liikmesriikides ühtne ning et pärast leevendus- ja hüvitusmeetmete rakendamist ei oleks keskkonnamõju suurem kui esialgu prognoositi, on asjakohane kehtestada ühised miinimumnõuded
  projekti teostamise
  ja hilisema käitamise olulise kahjuliku mõju seireks. Selline seire ei tohiks dubleerida või suurendada muude liidu õigusaktide kohaselt nõutud seiret.
  Kui seire tulemused näitavad ettenägematut negatiivset mõju, tuleb rakendada sobivaid parandusmeetmeid täiendavate leevendus- ja/või hüvitusmeetmete vormis.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Selleks et tõhustada otsuste langetamist ja suurendada õiguskindlust tuleks kehtestada tähtajad projekti keskkonnamõju hindamise erinevate etappide jaoks, võttes muu hulgas arvesse kavandatava projekti laadi, keerukust, asukohta ja mahtu. Sellised tähtajad ei tohiks mingil juhul kaasa tuua mööndusi eelkõige muudest ELi keskkonnaalastest õigusaktidest tulenevate keskkonnakaitse kõrgete standardite järgmisel ning vähendada üldsuse tõhusat osalemist ja õiguskaitse kättesaadavust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Selleks et tõhustada otsuste langetamist ja suurendada õiguskindlust tuleks kehtestada tähtajad projekti keskkonnamõju hindamise erinevate etappide jaoks, võttes muu hulgas arvesse kavandatava projekti laadi, keerukust, asukohta ja mahtu. Sellised tähtajad ei tohiks mingil juhul kaasa tuua mööndusi eelkõige muudest ELi keskkonnaalastest õigusaktidest tulenevate keskkonnakaitse kõrgete standardite järgmisel ning vähendada üldsuse tõhusat osalemist ja õiguskaitse kättesaadavust.

| (22) | Selleks et tõhustada otsuste langetamist ja suurendada õiguskindlust tuleks kehtestada
  mõistlikud ja prognoositavad
  tähtajad projekti keskkonnamõju hindamise erinevate etappide jaoks, võttes muu hulgas arvesse kavandatava projekti laadi, keerukust, asukohta ja mahtu. Sellised tähtajad ei tohiks mingil juhul kaasa tuua mööndusi eelkõige muudest ELi keskkonnaalastest õigusaktidest tulenevate keskkonnakaitse kõrgete standardite järgmisel ning vähendada üldsuse tõhusat osalemist ja õiguskaitse kättesaadavust
  ning võimalikku tähtaegade pikendamist tuleks lubada üksnes erandjuhtudel
  . |
| --- | --- |

(22)

Selleks et tõhustada otsuste langetamist ja suurendada õiguskindlust tuleks kehtestada
  mõistlikud ja prognoositavad
  tähtajad projekti keskkonnamõju hindamise erinevate etappide jaoks, võttes muu hulgas arvesse kavandatava projekti laadi, keerukust, asukohta ja mahtu. Sellised tähtajad ei tohiks mingil juhul kaasa tuua mööndusi eelkõige muudest ELi keskkonnaalastest õigusaktidest tulenevate keskkonnakaitse kõrgete standardite järgmisel ning vähendada üldsuse tõhusat osalemist ja õiguskaitse kättesaadavust
  ning võimalikku tähtaegade pikendamist tuleks lubada üksnes erandjuhtudel
  .

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 22 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (22 a) | Liidu poolt ratifitseeritud ja liidu õigustikku üle võetud

   (4)

  ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni Århusi konventsiooni (milles käsitletakse keskkonnateabele juurdepääsu, keskkonnaasjade üle otsustamises üldsuse osalemist ning neis asjus kohtu poole pöördumist) üks eesmärk on tagada üldsuse õigus osaleda keskkonnaasjade üle otsustamises. Seetõttu tuleks sellist osalemist, sealhulgas ühenduste, organisatsioonide ja rühmade – eelkõige valitsusväliste keskkonnakaitse organisatsioonide osavõttu jätkuvalt toetada. Lisaks sätestatakse Århusi konventsiooni artikli 9 lõikes 2 ja 4 juurdepääs kohtu- ja muudele menetlustele sellise otsuse, tegevuse või tegevusetuse materiaalse või protsessuaalse õiguspärasuse vaidlustamiseks, millesse on kaasatud üldsus. Tõhustada tuleb ka käesoleva direktiivi elemente seoses piiriüleste transpordiprojektidega, kasutades selleks olemasolevaid transpordikoridoride arendamise struktuure ja vahendeid võimaliku keskkonnamõju hindamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22 a)

Liidu poolt ratifitseeritud ja liidu õigustikku üle võetud

   (4)

  ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni Århusi konventsiooni (milles käsitletakse keskkonnateabele juurdepääsu, keskkonnaasjade üle otsustamises üldsuse osalemist ning neis asjus kohtu poole pöördumist) üks eesmärk on tagada üldsuse õigus osaleda keskkonnaasjade üle otsustamises. Seetõttu tuleks sellist osalemist, sealhulgas ühenduste, organisatsioonide ja rühmade – eelkõige valitsusväliste keskkonnakaitse organisatsioonide osavõttu jätkuvalt toetada. Lisaks sätestatakse Århusi konventsiooni artikli 9 lõikes 2 ja 4 juurdepääs kohtu- ja muudele menetlustele sellise otsuse, tegevuse või tegevusetuse materiaalse või protsessuaalse õiguspärasuse vaidlustamiseks, millesse on kaasatud üldsus. Tõhustada tuleb ka käesoleva direktiivi elemente seoses piiriüleste transpordiprojektidega, kasutades selleks olemasolevaid transpordikoridoride arendamise struktuure ja vahendeid võimaliku keskkonnamõju hindamiseks.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 23 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (23 a) | Toodangu piirväärtuse puhul, mis on nafta ja maagaasi puhul kindlaks määratud direktiivi 2011/92/EL I lisas, ei arvestata mittetraditsiooniliste süsivesinikuallikate päevatoodangu taseme eripära, mis sageli on väga erinev ja madal. Seepärast ei kuulu sellised süsivesinikke käsitlevad projektid nende keskkonnamõjule vaatamata kohustusliku mõjuhindamise alla. Tuginedes ettevaatuspõhimõttele, nagu nõutakse Euroopa Parlamendi 21. novembri 2012. aasta resolutsioonis kildagaasi ja põlevkiviõli ammutamise keskkonnamõju kohta, tuleks lisada mittetraditsioonilised süsivesinikuallikad (kildagaas ja põlevkiviõli, kinnisgaas, kivisöekihtides leiduv metaan), mis on määratletud nende geoloogiliste omaduste alusel, direktiivi 2011/92/EL I lisasse sõltumata ammutamiskogusest, selleks et nimetatud süsivesinikke käsitlevaid projekte saaks süstemaatiliselt esitada keskkonnamõju hindamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23 a)

Toodangu piirväärtuse puhul, mis on nafta ja maagaasi puhul kindlaks määratud direktiivi 2011/92/EL I lisas, ei arvestata mittetraditsiooniliste süsivesinikuallikate päevatoodangu taseme eripära, mis sageli on väga erinev ja madal. Seepärast ei kuulu sellised süsivesinikke käsitlevad projektid nende keskkonnamõjule vaatamata kohustusliku mõjuhindamise alla. Tuginedes ettevaatuspõhimõttele, nagu nõutakse Euroopa Parlamendi 21. novembri 2012. aasta resolutsioonis kildagaasi ja põlevkiviõli ammutamise keskkonnamõju kohta, tuleks lisada mittetraditsioonilised süsivesinikuallikad (kildagaas ja põlevkiviõli, kinnisgaas, kivisöekihtides leiduv metaan), mis on määratletud nende geoloogiliste omaduste alusel, direktiivi 2011/92/EL I lisasse sõltumata ammutamiskogusest, selleks et nimetatud süsivesinikke käsitlevaid projekte saaks süstemaatiliselt esitada keskkonnamõju hindamiseks.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 24 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (24 a) | Liikmesriigid ja muud projektide läbiviijad peaksid tagama, et piiriüleste projektide hindamised viiakse läbi tõhusalt ja ebavajalikke viivitusi vältides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24 a)

Liikmesriigid ja muud projektide läbiviijad peaksid tagama, et piiriüleste projektide hindamised viiakse läbi tõhusalt ja ebavajalikke viivitusi vältides.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Valikutingimuste ja keskkonnaaruandes esitatava teabe kohandamiseks tehnika arengu ja asjaomaste tavadega peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 2011/92/EL II.A, III ja IV lisa kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Valikutingimuste ja keskkonnaaruandes esitatava teabe kohandamiseks tehnika arengu ja asjaomaste tavadega peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 2011/92/EL II.A, III ja IV lisa kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.

| (26) | Valikutingimuste ja keskkonnaaruandes esitatava teabe kohandamiseks tehnika arengu ja asjaomaste tavadega peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 2011/92/EL II.A, III ja IV lisa kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
  Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(26)

Valikutingimuste ja keskkonnaaruandes esitatava teabe kohandamiseks tehnika arengu ja asjaomaste tavadega peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte direktiivi 2011/92/EL II.A, III ja IV lisa kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
  Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

välja jäetud

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt a a (uus)

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt a – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | a a) | lõike 2 punkti a teine taane asendatakse järgmisega:










  „— | muu sekkumine looduskeskkonda ja maastikku, kaasa arvatud maavarade teadusuuringud ja kaevandamine;” |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a a)

lõike 2 punkti a teine taane asendatakse järgmisega:

„—

muu sekkumine looduskeskkonda ja maastikku, kaasa arvatud maavarade teadusuuringud ja kaevandamine;”

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt a b (uus)

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | a b) | lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:










  „c) | „teostusluba” – pädeva asutuse või pädevate asutuste otsus, mis annab arendajale õiguse alustada projekti teostamist.” |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a b)

lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

„teostusluba” – pädeva asutuse või pädevate asutuste otsus, mis annab arendajale õiguse alustada projekti teostamist.”

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 1 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | lõikele 2 lisatakse
  järgmine mõiste
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

lõikele 2 lisatakse
  järgmine mõiste
  :

| b) | lõikele 2 lisatakse
  järgmised mõisted
  : |
| --- | --- |

b)

lõikele 2 lisatakse
  järgmised mõisted
  :

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| g) | „keskkonnamõju hindamine” – keskkonnaaruande koostamine, konsultatsioonide pidamine (
  sealhulgas
  asjaomase üldsuse ja keskkonnaasutustega), hindamine pädeva asutuse poolt, võttes teostusloa
  menetluses
  arvesse
  keskkonnaaruande
  ja konsultatsioonide tulemusi, ning otsuse kohta teabe esitamine vastavalt
  artiklitele 5–10.” |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

g)

„keskkonnamõju hindamine” – keskkonnaaruande koostamine, konsultatsioonide pidamine (
  sealhulgas
  asjaomase üldsuse ja keskkonnaasutustega), hindamine pädeva asutuse poolt, võttes teostusloa
  menetluses
  arvesse
  keskkonnaaruande
  ja konsultatsioonide tulemusi, ning otsuse kohta teabe esitamine vastavalt
  artiklitele 5–10.”

| g) | „keskkonnamõju hindamine” – keskkonnaaruande koostamine
  arendaja poolt
  , konsultatsioonide pidamine (
  k.a.
  asjaomase üldsuse ja keskkonnaasutustega), hindamine
  artikli 6 lõikes 1 osutatud
  pädeva asutuse
  või pädevate asutuste
  poolt, võttes arvesse
  keskkonnaaruannet, sealhulgas andmeid heidetest tuleneva saaste kohta,
  ja konsultatsioonide tulemusi teostusloa
  menetlemisel
  ,
  ning
  otsuse kohta teabe esitamine vastavalt
  artiklitele 5–10. |
| --- | --- |

g)

„keskkonnamõju hindamine” – keskkonnaaruande koostamine
  arendaja poolt
  , konsultatsioonide pidamine (
  k.a.
  asjaomase üldsuse ja keskkonnaasutustega), hindamine
  artikli 6 lõikes 1 osutatud
  pädeva asutuse
  või pädevate asutuste
  poolt, võttes arvesse
  keskkonnaaruannet, sealhulgas andmeid heidetest tuleneva saaste kohta,
  ja konsultatsioonide tulemusi teostusloa
  menetlemisel
  ,
  ning
  otsuse kohta teabe esitamine vastavalt
  artiklitele 5–10.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt g b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | g b) | „piiriülene lõik” – lõik, mis tagab ühishuviprojekti jätkuvuse kahe lähima linnatranspordisõlme vahel kahe liikmesriigi või liikmesriigi ja naaberriigi vahelise piiri mõlemal poolel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

g b)

„piiriülene lõik” – lõik, mis tagab ühishuviprojekti jätkuvuse kahe lähima linnatranspordisõlme vahel kahe liikmesriigi või liikmesriigi ja naaberriigi vahelise piiri mõlemal poolel.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt g c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | g c) | „standard” – tehniline spetsifikatsioon, mille tunnustatud standardiorganisatsioon on korduvaks või pidevaks kasutuseks vastu võtnud, mille järgimine ei ole kohustuslik ja mis on kas:










  i) | „rahvusvaheline standard” – standard, mille on vastu võtnud rahvusvaheline standardiorganisatsioon; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

g c)

„standard” – tehniline spetsifikatsioon, mille tunnustatud standardiorganisatsioon on korduvaks või pidevaks kasutuseks vastu võtnud, mille järgimine ei ole kohustuslik ja mis on kas:

i)

„rahvusvaheline standard” – standard, mille on vastu võtnud rahvusvaheline standardiorganisatsioon;

| ii) | „Euroopa standard” – standard, mille on vastu võtnud mõni Euroopa standardiorganisatsioon; |
| --- | --- |

ii)

„Euroopa standard” – standard, mille on vastu võtnud mõni Euroopa standardiorganisatsioon;

| iii) | „harmoneeritud standard” – Euroopa standard, mis on vastu võetud komisjoni taotluse põhjal liidu ühtlustamise õigusaktide kohaldamiseks; |
| --- | --- |

iii)

„harmoneeritud standard” – Euroopa standard, mis on vastu võetud komisjoni taotluse põhjal liidu ühtlustamise õigusaktide kohaldamiseks;

| iv) | „riiklik standard” – standard, mille on vastu võtnud riigi standardiorganisatsioon; |
| --- | --- |

iv)

„riiklik standard” – standard, mille on vastu võtnud riigi standardiorganisatsioon;

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt g d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | g d) | „ajaloolise väärtusega kohad linnas” – osa tervikust, mis hõlmab looduslikku ja hoonestatud keskkonda ning nende elanike igapäevaelu kogemust. Selles laiemas ruumis, mida rikastavad vanad või hiljutised väärtused ja kus toimub pidev dünaamiline järjestikuste muutuste protsess, võib uut linnaruumi käsitleda keskkonnaalase tõendina selle arengus.” |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

g d)

„ajaloolise väärtusega kohad linnas” – osa tervikust, mis hõlmab looduslikku ja hoonestatud keskkonda ning nende elanike igapäevaelu kogemust. Selles laiemas ruumis, mida rikastavad vanad või hiljutised väärtused ja kus toimub pidev dünaamiline järjestikuste muutuste protsess, võib uut linnaruumi käsitleda keskkonnaalase tõendina selle arengus.”

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt g e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | g e) | „parandusmeetmed” – täiendavad leevendus- ja/või hüvitusmeetmed, mida arendaja võib võtta selleks, et heastada prognoosimatu kahjulik mõju või projekti rakendamise käigus kindlakstehtud bioloogilise mitmekesisuse summaarne vähenemine, nt selline, mis võib tuleneda juba teostusloa saanud projekti ehitamise või käitamise mõju mittepiisavast leevendamisest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

g e)

„parandusmeetmed” – täiendavad leevendus- ja/või hüvitusmeetmed, mida arendaja võib võtta selleks, et heastada prognoosimatu kahjulik mõju või projekti rakendamise käigus kindlakstehtud bioloogilise mitmekesisuse summaarne vähenemine, nt selline, mis võib tuleneda juba teostusloa saanud projekti ehitamise või käitamise mõju mittepiisavast leevendamisest;

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt g f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | g f) | „visuaalse mõju hindamine” – ehitatud või loodusliku maastiku ning linnastunud alade välimuse või vaate muutus arendustegevuse tõttu, mis võib olla nii soodne (paranemine) kui ka ebasoodne (halvenemine). Visuaalse mõju hindamine hõlmab ka kaitse all olevate rajatiste või koha või maastiku traditsioonilises kujutises strateegilist rolli omavate ehitiste lammutustöid. Visuaalne mõju hõlmab ka geoloogilise topograafia ilmselget muutust ning teisi takistusi, nagu ehitised või seinad, mis piiravad loodusvaadet ja maastiku harmooniat. Visuaalset mõju hinnatakse suurel määral kvalitatiivsete otsuste alusel, mis puudutavad maastiku väärtustamist inimeste poolt, maastiku ja inimeste vahelist toimet ning väärtust, mida see asukohale annab (genius loci); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

g f)

„visuaalse mõju hindamine” – ehitatud või loodusliku maastiku ning linnastunud alade välimuse või vaate muutus arendustegevuse tõttu, mis võib olla nii soodne (paranemine) kui ka ebasoodne (halvenemine). Visuaalse mõju hindamine hõlmab ka kaitse all olevate rajatiste või koha või maastiku traditsioonilises kujutises strateegilist rolli omavate ehitiste lammutustöid. Visuaalne mõju hõlmab ka geoloogilise topograafia ilmselget muutust ning teisi takistusi, nagu ehitised või seinad, mis piiravad loodusvaadet ja maastiku harmooniat. Visuaalset mõju hinnatakse suurel määral kvalitatiivsete otsuste alusel, mis puudutavad maastiku väärtustamist inimeste poolt, maastiku ja inimeste vahelist toimet ning väärtust, mida see asukohale annab (genius loci);

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt g g (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | g g) | „ühine menetlus” – ilma et see piiraks muude asjaomaste liidu õigusaktide sätete kohaldamist, viib pädev asutus ühise menetluse raames läbi ühe keskkonnamõju hindamise ning ühendab selles ühe või mitme ametiasutuse hindamised.” |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

g g)

„ühine menetlus” – ilma et see piiraks muude asjaomaste liidu õigusaktide sätete kohaldamist, viib pädev asutus ühise menetluse raames läbi ühe keskkonnamõju hindamise ning ühendab selles ühe või mitme ametiasutuse hindamised.”

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt g h (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | g h) | „lihtsustamine” – vormide ja haldusmenetluste vähendamine, ühismenetluste ja koordineerimisvahendite loomine, et mitme asutuse läbiviidud hindamised ühendada. Lihtsustamine hõlmab ka ühiste kriteeriumide loomist, aruannete esitamise tähtaegade lühendamist ning objektiivsete ja teaduslike hindamiste tugevdamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

g h)

„lihtsustamine” – vormide ja haldusmenetluste vähendamine, ühismenetluste ja koordineerimisvahendite loomine, et mitme asutuse läbiviidud hindamised ühendada. Lihtsustamine hõlmab ka ühiste kriteeriumide loomist, aruannete esitamise tähtaegade lühendamist ning objektiivsete ja teaduslike hindamiste tugevdamist.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt c

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 1 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | lõiked
  3
  ja 4
  asendatakse järgmisega: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

lõiked
  3
  ja 4
  asendatakse järgmisega:

| c) | lõige
  3 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

c)

lõige
  3 asendatakse järgmisega:

| | 3.   Liikmesriigid võivad – igal üksikjuhul eraldi ja kui siseriiklikes õigusaktides on nii sätestatud – otsustada mitte kohaldada käesolevat direktiivi sellistele projektidele, mille ainus eesmärk on riigikaitse
  või tsiviilhädaolukorras reageerimine
  , kui nad leiavad, et selline kohaldamine võib nimetatud eesmärke kahjustada.” |
| --- | --- |

3.   Liikmesriigid võivad – igal üksikjuhul eraldi ja kui siseriiklikes õigusaktides on nii sätestatud – otsustada mitte kohaldada käesolevat direktiivi sellistele projektidele, mille ainus eesmärk on riigikaitse
  või tsiviilhädaolukorras reageerimine
  , kui nad leiavad, et selline kohaldamine võib nimetatud eesmärke kahjustada.”

| | 3.   Liikmesriigid võivad – igal üksikjuhul eraldi ja kui siseriiklikes õigusaktides on nii sätestatud – otsustada mitte kohaldada käesolevat direktiivi sellistele projektidele, mille ainus eesmärk on riigikaitse, kui nad leiavad, et selline kohaldamine võib nimetatud eesmärke kahjustada. |
| --- | --- |

3.   Liikmesriigid võivad – igal üksikjuhul eraldi ja kui siseriiklikes õigusaktides on nii sätestatud – otsustada mitte kohaldada käesolevat direktiivi sellistele projektidele, mille ainus eesmärk on riigikaitse, kui nad leiavad, et selline kohaldamine võib nimetatud eesmärke kahjustada.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt c

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 1 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Käesolevat direktiivi ei kohaldata selliste projektide suhtes, mille üksikasjad võetakse vastu konkreetse siseriikliku õigusaktiga, eeldusel et käesoleva direktiivi eesmärgid, sealhulgas teabe andmine, saavutatakse seadusandliku tegevuse kaudu. Liikmesriigid teatavad iga kahe aasta tagant alates direktiivi XXX [OPOCE palun lisada kõnealuse direktiivi nr] artikli 2 lõikes 1 osutatud kuupäevast komisjonile igast kõnealuse sätte kohaldamise juhtumist. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Käesolevat direktiivi ei kohaldata selliste projektide suhtes, mille üksikasjad võetakse vastu konkreetse siseriikliku õigusaktiga, eeldusel et käesoleva direktiivi eesmärgid, sealhulgas teabe andmine, saavutatakse seadusandliku tegevuse kaudu. Liikmesriigid teatavad iga kahe aasta tagant alates direktiivi XXX [OPOCE palun lisada kõnealuse direktiivi nr] artikli 2 lõikes 1 osutatud kuupäevast komisjonile igast kõnealuse sätte kohaldamise juhtumist.

välja jäetud

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt c a (uus)

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 1 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | c a) | lisatakse järgmine lõige:




  „4 a.
     
  Liikmesriigid määravad pädeva(d) asutuse(d) ning tagavad nende täieliku sõltumatuse neile käesoleva direktiivi alusel antud ülesannete täitmisel. Pädev(ad) asutus(ed) määratakse nii, et välditakse mis tahes sõltuvust, seotust või alluvust omavahel või nende komponentide ja arendajaga. Vastavalt käesolevale direktiivile ei saa pädev asutus täita talle omistatud kohustusi projekti suhtes, mille arendaja on ta ise.” |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c a)

lisatakse järgmine lõige:

„4 a.
     
  Liikmesriigid määravad pädeva(d) asutuse(d) ning tagavad nende täieliku sõltumatuse neile käesoleva direktiivi alusel antud ülesannete täitmisel. Pädev(ad) asutus(ed) määratakse nii, et välditakse mis tahes sõltuvust, seotust või alluvust omavahel või nende komponentide ja arendajaga. Vastavalt käesolevale direktiivile ei saa pädev asutus täita talle omistatud kohustusi projekti suhtes, mille arendaja on ta ise.”

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1 a (uus)

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 2 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1 a) | Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:



  „1.
     
  Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, tagamaks, et enne loa andmist nõutakse keskkonda muu hulgas oma laadi, mahu või asukoha tõttu oluliselt mõjutada võivate tööde korral teostusluba ja hinnatakse pärast avalikkusega konsulteerimist nende mõju. Teostusloa andmisel võib pädev asutus vajaduse korral sätestada meetmed olulise kahjuliku keskkonnamõju jälgimiseks ning leevendus- ja hüvitusmeetmed. Sellised projektid on määratletud artiklis 4.”. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1 a)

„1.
     
  Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, tagamaks, et enne loa andmist nõutakse keskkonda muu hulgas oma laadi, mahu või asukoha tõttu oluliselt mõjutada võivate tööde korral teostusluba ja hinnatakse pärast avalikkusega konsulteerimist nende mõju. Teostusloa andmisel võib pädev asutus vajaduse korral sätestada meetmed olulise kahjuliku keskkonnamõju jälgimiseks ning leevendus- ja hüvitusmeetmed. Sellised projektid on määratletud artiklis 4.”.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 2

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 2 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Selliste projektide suhtes, mille keskkonnamõju hindamise kohustus tuleneb samaaegselt käesolevast direktiivist ja muust liidu õigusaktist, kohaldatakse kooskõlastatud või ühist menetlust, mis vastab ühenduse asjaomaste õigusaktide nõuetele. | 3.   Selliste projektide suhtes, mille keskkonnamõju hindamise kohustus tuleneb samaaegselt käesolevast direktiivist ja muust liidu õigusaktist, võib kohaldada kooskõlastatud või ühist menetlust, mis vastab liidu asjaomaste õigusaktide nõuetele
  , välja arvatud juhud, kui liikmesriigid peavad nende menetluste kohaldamist ebaproportsionaalseks
  . |
| Ilma et see piiraks muude asjaomaste liidu õigusaktide
  vastupidiste sätete
  kohaldamist, kooskõlastab pädev asutus kooskõlastatud menetluse raames
  mitme erineva ametiasutuse
  poolt läbiviidavad üksikud hindamised, mis on nõutud asjaomaste liidu õigusaktidega. | Ilma et see piiraks muude asjaomaste liidu õigusaktide kohaldamist, kooskõlastab pädev asutus kooskõlastatud menetluse raames
  erinevate ametiasutuste
  poolt läbiviidavad üksikud hindamised, mis on nõutud asjaomaste liidu õigusaktidega. |
| Ilma et see piiraks muude asjaomaste liidu õigusaktide
  vastupidiste
  sätete kohaldamist, viib pädev asutus ühismenetluse raames läbi ühe keskkonnamõju hindamise ning ühendab selles ühe või mitme ametiasutuse hindamised. | Ilma et see piiraks muude asjaomaste liidu õigusaktide sätete kohaldamist, viib pädev asutus ühismenetluse raames läbi ühe keskkonnamõju hindamise ning ühendab selles ühe või mitme ametiasutuse hindamised. |
| Liikmesriigid
  määravad
  ühe ametiasutuse,
  kelle ülesanne on lihtsustada
  iga projekti puhul teostusloa andmise menetlust. | Liikmesriigid
  võivad määrata
  ühe ametiasutuse,
  kes lihtsustab
  iga projekti puhul teostusloa andmise menetlust. |
| | Liikmesriigi taotluse korral pakub komisjon vajalikku abi käesoleva artikli kohase kooskõlastatud või ühise menetluse määratlemisel ja teostamisel. |
| | Kõigi keskkonnamõju hindamiste puhul peab arendaja keskkonnaaruandes näitama, et ta on võtnud arvesse muid liidu õigusakte, mis käsitlevad kavandatud arendust, mille jaoks on vaja eraldi keskkonnamõju hinnangut. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Selliste projektide suhtes, mille keskkonnamõju hindamise kohustus tuleneb samaaegselt käesolevast direktiivist ja muust liidu õigusaktist, kohaldatakse kooskõlastatud või ühist menetlust, mis vastab ühenduse asjaomaste õigusaktide nõuetele.

3.   Selliste projektide suhtes, mille keskkonnamõju hindamise kohustus tuleneb samaaegselt käesolevast direktiivist ja muust liidu õigusaktist, võib kohaldada kooskõlastatud või ühist menetlust, mis vastab liidu asjaomaste õigusaktide nõuetele
  , välja arvatud juhud, kui liikmesriigid peavad nende menetluste kohaldamist ebaproportsionaalseks
  .

Ilma et see piiraks muude asjaomaste liidu õigusaktide
  vastupidiste sätete
  kohaldamist, kooskõlastab pädev asutus kooskõlastatud menetluse raames
  mitme erineva ametiasutuse
  poolt läbiviidavad üksikud hindamised, mis on nõutud asjaomaste liidu õigusaktidega.

Ilma et see piiraks muude asjaomaste liidu õigusaktide kohaldamist, kooskõlastab pädev asutus kooskõlastatud menetluse raames
  erinevate ametiasutuste
  poolt läbiviidavad üksikud hindamised, mis on nõutud asjaomaste liidu õigusaktidega.

Ilma et see piiraks muude asjaomaste liidu õigusaktide
  vastupidiste
  sätete kohaldamist, viib pädev asutus ühismenetluse raames läbi ühe keskkonnamõju hindamise ning ühendab selles ühe või mitme ametiasutuse hindamised.

Ilma et see piiraks muude asjaomaste liidu õigusaktide sätete kohaldamist, viib pädev asutus ühismenetluse raames läbi ühe keskkonnamõju hindamise ning ühendab selles ühe või mitme ametiasutuse hindamised.

Liikmesriigid
  määravad
  ühe ametiasutuse,
  kelle ülesanne on lihtsustada
  iga projekti puhul teostusloa andmise menetlust.

Liikmesriigid
  võivad määrata
  ühe ametiasutuse,
  kes lihtsustab
  iga projekti puhul teostusloa andmise menetlust.

Liikmesriigi taotluse korral pakub komisjon vajalikku abi käesoleva artikli kohase kooskõlastatud või ühise menetluse määratlemisel ja teostamisel.

Kõigi keskkonnamõju hindamiste puhul peab arendaja keskkonnaaruandes näitama, et ta on võtnud arvesse muid liidu õigusakte, mis käsitlevad kavandatud arendust, mille jaoks on vaja eraldi keskkonnamõju hinnangut.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 2 a (uus)

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 2 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2 a) | Artikli 2 lõige 4 asendatakse järgmisega:



  „4.
     
  Ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist, võivad liikmesriigid erandjuhul, kui see on sätestatud riiklikus õiguses, teha teatava projekti puhul, mille ainus eesmärk on tsiviilhädaolukorras reageerimine, täieliku või osalise erandi käesoleva direktiivi sätetest, kui nende kohaldamisel oleks projekti eesmärgile kahjulik mõju.




  Sellisel juhul võivad liikmesriigid teavitada asjaomast üldsust ja temaga konsulteerida, ning toimivad järgmiselt:










  a) | kaaluvad, kas kohane oleks mõni muu hindamisviis; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2 a)

„4.
     
  Ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist, võivad liikmesriigid erandjuhul, kui see on sätestatud riiklikus õiguses, teha teatava projekti puhul, mille ainus eesmärk on tsiviilhädaolukorras reageerimine, täieliku või osalise erandi käesoleva direktiivi sätetest, kui nende kohaldamisel oleks projekti eesmärgile kahjulik mõju.

Sellisel juhul võivad liikmesriigid teavitada asjaomast üldsust ja temaga konsulteerida, ning toimivad järgmiselt:

a)

kaaluvad, kas kohane oleks mõni muu hindamisviis;

| b) | teevad asjaomasele üldsusele kättesaadavaks punktis a nimetatud muu hindamisviisi põhjal saadud teabe, erandi tegemise otsusega seotud teabe ja erandi tegemise põhjused; |
| --- | --- |

b)

teevad asjaomasele üldsusele kättesaadavaks punktis a nimetatud muu hindamisviisi põhjal saadud teabe, erandi tegemise otsusega seotud teabe ja erandi tegemise põhjused;

| c) | teatavad komisjonile enne loa andmist erandi tegemise põhjendused, vajaduse korral koos oma kodanikele kättesaadavaks tehtud teabega. |
| --- | --- |

c)

teatavad komisjonile enne loa andmist erandi tegemise põhjendused, vajaduse korral koos oma kodanikele kättesaadavaks tehtud teabega.

Komisjon edastab saadud dokumendid viivitamata teistele liikmesriikidele.

Komisjon annab nõukogule ja Euroopa Parlamendile käesoleva lõike kohaldamisest aru üks kord aastas.”

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Keskkonnamõju hindamisel tehakse kindlaks projekti otsene ja kaudne oluline mõju järgmistele elementidele ning kirjeldatakse ja hinnatakse seda sobival viisil, võttes arvesse iga üksikjuhtumi asjaolusid ja artikleid 4–11: | Keskkonnamõju hindamisel tehakse kindlaks projekti otsene ja kaudne oluline mõju järgmistele elementidele ning kirjeldatakse ja hinnatakse seda sobival viisil, võttes arvesse iga üksikjuhtumi asjaolusid ja artikleid 4–11: |
| a) | elanikkond, inimeste tervis ja bioloogiline mitmekesisus, pöörates erilist tähelepanu nõukogu
  direktiivi
  92/43/EMÜ
  ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi
  2009/147/EÜ kohaselt kaitstud liikidele ja elupaikadele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 3

Artikkel 3

Keskkonnamõju hindamisel tehakse kindlaks projekti otsene ja kaudne oluline mõju järgmistele elementidele ning kirjeldatakse ja hinnatakse seda sobival viisil, võttes arvesse iga üksikjuhtumi asjaolusid ja artikleid 4–11:

Keskkonnamõju hindamisel tehakse kindlaks projekti otsene ja kaudne oluline mõju järgmistele elementidele ning kirjeldatakse ja hinnatakse seda sobival viisil, võttes arvesse iga üksikjuhtumi asjaolusid ja artikleid 4–11:

a)

elanikkond, inimeste tervis ja bioloogiline mitmekesisus, pöörates erilist tähelepanu nõukogu
  direktiivi
  92/43/EMÜ
  ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi
  2009/147/EÜ kohaselt kaitstud liikidele ja elupaikadele;

| a) | elanikkond, inimeste tervis ja bioloogiline mitmekesisus
  , sealhulgas loomastik ja taimestik,
  pöörates erilist tähelepanu direktiivide 92/43/EMÜ
  , 2000/60/EÜ
  ja 2009/147/EÜ kohaselt kaitstud liikidele ja elupaikadele; |
| --- | --- |

a)

elanikkond, inimeste tervis ja bioloogiline mitmekesisus
  , sealhulgas loomastik ja taimestik,
  pöörates erilist tähelepanu direktiivide 92/43/EMÜ
  , 2000/60/EÜ
  ja 2009/147/EÜ kohaselt kaitstud liikidele ja elupaikadele;

| b) | maa, muld, vesi, õhk ja
  kliimamuutused
  ; |
| --- | --- |

b)

maa, muld, vesi, õhk ja
  kliimamuutused
  ;

| b) | maa, muld, vesi, õhk ja
  kliima
  ; |
| --- | --- |

b)

maa, muld, vesi, õhk ja
  kliima
  ;

| c) | aineline vara, kultuuripärand ja maastik; |
| --- | --- |

c)

aineline vara, kultuuripärand ja maastik;

| c) | aineline vara, kultuuripärand ja maastik; |
| --- | --- |

c)

aineline vara, kultuuripärand ja maastik;

| d) | punktides a, b, ja c osutatud elementide vastastikune mõju; |
| --- | --- |

d)

punktides a, b, ja c osutatud elementide vastastikune mõju;

| d) | punktides a, b, ja c osutatud elementide vastastikune mõju; |
| --- | --- |

d)

punktides a, b, ja c osutatud elementide vastastikune mõju;

| e) | punktides a, b ja c osutatud elementide avatus loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ohule ning nende tundlikkus ja vastupanuvõime sellise katastroofiohu suhtes. |
| --- | --- |

e)

punktides a, b ja c osutatud elementide avatus loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ohule ning nende tundlikkus ja vastupanuvõime sellise katastroofiohu suhtes.

| e) | punktides a, b ja c osutatud elementide avatus
  tõenäoliste
  loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ohule ning nende tundlikkus ja vastupanuvõime sellise katastroofiohu suhtes. |
| --- | --- |

e)

punktides a, b ja c osutatud elementide avatus
  tõenäoliste
  loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ohule ning nende tundlikkus ja vastupanuvõime sellise katastroofiohu suhtes.

Muudatusettepanekud 55 ja 127/REV

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 4

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 4, lõiked 3, 4, 5 ja 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt.

| (4) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt: |
| --- | --- |

(4)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

| | (a) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- | --- |

(a)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

| | (a) | Lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega. |
| --- | --- | --- |

(a)

Lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega.

| | | „3.   II lisas loetletud projektide kohta esitab arendaja teavet projekti laadi, selle võimaliku keskkonnamõju kohta ning olulise mõju vältimiseks ja vähendamiseks kavandatud meetmete kohta. Esitatava teabe täpne loetelu on esitatud II.A lisas, |
| --- | --- | --- |

„3.   II lisas loetletud projektide kohta esitab arendaja teavet projekti laadi, selle võimaliku keskkonnamõju kohta ning olulise mõju vältimiseks ja vähendamiseks kavandatud meetmete kohta. Esitatava teabe täpne loetelu on esitatud II.A lisas,

| | | „3.   II lisas loetletud projektide kohta esitab arendaja
  kokkuvõtlikku
  teavet projekti laadi, selle võimaliku keskkonnamõju kohta ning olulise mõju vältimiseks ja vähendamiseks kavandatud meetmete kohta
  , kui liikmesriik peab seda asjakohaseks
  . Esitatava teabe täpne loetelu on esitatud II.A lisas
  . Teave
  ,
  mis arendajal tuleb esitada, on koguseliselt piiratud ja peab vastama põhipunktidele, mille põhjal pädev asutus saab teha lõike 2 kohase otsuse. |
| --- | --- | --- |

„3.   II lisas loetletud projektide kohta esitab arendaja
  kokkuvõtlikku
  teavet projekti laadi, selle võimaliku keskkonnamõju kohta ning olulise mõju vältimiseks ja vähendamiseks kavandatud meetmete kohta
  , kui liikmesriik peab seda asjakohaseks
  . Esitatava teabe täpne loetelu on esitatud II.A lisas
  . Teave
  ,
  mis arendajal tuleb esitada, on koguseliselt piiratud ja peab vastama põhipunktidele, mille põhjal pädev asutus saab teha lõike 2 kohase otsuse.

| | | 4.   Lõike 2 alusel üksikjuhtumeid uurides või künniseid või tingimusi kehtestades võtab pädev asutus arvesse valikutingimusi, mis on seotud projekti laadi ja asukohaga ning projekti võimaliku keskkonnamõjuga. Valikutingimuste täpne loetelu on esitatud III lisas.” |
| --- | --- | --- |

4.   Lõike 2 alusel üksikjuhtumeid uurides või künniseid või tingimusi kehtestades võtab pädev asutus arvesse valikutingimusi, mis on seotud projekti laadi ja asukohaga ning projekti võimaliku keskkonnamõjuga. Valikutingimuste täpne loetelu on esitatud III lisas.”

| | | 4.   Lõike 2 alusel üksikjuhtumeid uurides või künniseid või tingimusi kehtestades võtab pädev asutus arvesse
  asjakohaseid
  valikutingimusi, mis on seotud projekti laadi ja asukohaga ning projekti võimaliku keskkonnamõjuga. Valikutingimuste täpne loetelu on esitatud III lisas.” |
| --- | --- | --- |

4.   Lõike 2 alusel üksikjuhtumeid uurides või künniseid või tingimusi kehtestades võtab pädev asutus arvesse
  asjakohaseid
  valikutingimusi, mis on seotud projekti laadi ja asukohaga ning projekti võimaliku keskkonnamõjuga. Valikutingimuste täpne loetelu on esitatud III lisas.”

| | (b) | lisatakse lõiked 5 ja 6: |
| --- | --- | --- |

(b)

lisatakse lõiked 5 ja 6:

| | (b) | lisatakse lõiked 5 ja 6: |
| --- | --- | --- |

(b)

lisatakse lõiked 5 ja 6:

| | | „5.   Pädev asutus teeb lõike 2 kohase
  otsuse
  arendaja esitatud teabe põhjal ja võttes vajaduse korral arvesse muude liidu õigusaktide kohaselt tehtud keskkonnamõju uuringute, esialgse kontrolli või hindamiste tulemusi. Lõike 2 kohases otsuses: |
| --- | --- | --- |

„5.   Pädev asutus teeb lõike 2 kohase
  otsuse
  arendaja esitatud teabe põhjal ja võttes vajaduse korral arvesse muude liidu õigusaktide kohaselt tehtud keskkonnamõju uuringute, esialgse kontrolli või hindamiste tulemusi. Lõike 2 kohases otsuses:

| | | „5.   Pädev asutus teeb lõike 2 kohase
  kindlaksmääramise
  arendaja
  poolt lõike 3 kohaselt
  esitatud teabe põhjal ja võttes vajaduse korral arvesse
  asjaomase üldsuse ja asjaomaste kohalike asutuste märkuseid,
  muude liidu õigusaktide kohaselt tehtud keskkonnamõju uuringute, esialgse kontrolli või hindamiste tulemusi. Lõike 2 kohases otsuses: |
| --- | --- | --- |

„5.   Pädev asutus teeb lõike 2 kohase
  kindlaksmääramise
  arendaja
  poolt lõike 3 kohaselt
  esitatud teabe põhjal ja võttes vajaduse korral arvesse
  asjaomase üldsuse ja asjaomaste kohalike asutuste märkuseid,
  muude liidu õigusaktide kohaselt tehtud keskkonnamõju uuringute, esialgse kontrolli või hindamiste tulemusi. Lõike 2 kohases otsuses:

| | | a) | märgitakse ära, kuidas on arvesse võetud III lisa valikutingimusi; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

märgitakse ära, kuidas on arvesse võetud III lisa valikutingimusi;

| | | b) | tuuakse välja põhjused, miks nõutakse või ei nõuta artiklite 5–10 kohast keskkonnamõju hindamist; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

tuuakse välja põhjused, miks nõutakse või ei nõuta artiklite 5–10 kohast keskkonnamõju hindamist;

| | | b) | tuuakse välja põhjused, miks nõutakse või ei nõuta artiklite 5–10 kohast keskkonnamõju hindamist
  , eelkõige võttes arvesse III lisas osutatud asjaomaseid valikutingimusi
  ; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

tuuakse välja põhjused, miks nõutakse või ei nõuta artiklite 5–10 kohast keskkonnamõju hindamist
  , eelkõige võttes arvesse III lisas osutatud asjaomaseid valikutingimusi
  ;

| | | c) | kirjeldatakse meetmeid, mis on ette nähtud olulise keskkonnamõju vältimiseks, ennetamiseks ja vähendamiseks juhul, kui on otsustatud, et artiklite 5–10 kohast keskkonnamõju hindamist ei ole vaja teha; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

kirjeldatakse meetmeid, mis on ette nähtud olulise keskkonnamõju vältimiseks, ennetamiseks ja vähendamiseks juhul, kui on otsustatud, et artiklite 5–10 kohast keskkonnamõju hindamist ei ole vaja teha;

| | | c) | kirjeldatakse meetmeid, mis on ette nähtud olulise keskkonnamõju vältimiseks, ennetamiseks ja vähendamiseks juhul, kui on otsustatud, et artiklite 5–10 kohast keskkonnamõju hindamist ei ole vaja teha; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

kirjeldatakse meetmeid, mis on ette nähtud olulise keskkonnamõju vältimiseks, ennetamiseks ja vähendamiseks juhul, kui on otsustatud, et artiklite 5–10 kohast keskkonnamõju hindamist ei ole vaja teha;

| | | d) | kõnealune otsus tehakse üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

kõnealune otsus tehakse üldsusele kättesaadavaks.

| | | d) | kõnealune otsus tehakse üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

kõnealune otsus tehakse üldsusele kättesaadavaks.

| | | 6.   Pädev asutus teeb lõike 2 kohase otsuse
  kolme kuu
  jooksul alates projekti teostusloa taotluse esitamisest ja eeldusel, et arendaja on esitanud kogu vajaliku teabe. Sõltuvalt kavandatava projekti laadist, keerukusest, asukohast ja mahust võib pädev asutus kõnealust tähtaega
  kolme kuu
  võrra
  pikendada
  ; sellisel juhul teatab pädev asutus arendajale tähtaja pikendamise põhjused ja otsuse tegemise eeldatava kuupäeva. |
| --- | --- | --- |

6.   Pädev asutus teeb lõike 2 kohase otsuse
  kolme kuu
  jooksul alates projekti teostusloa taotluse esitamisest ja eeldusel, et arendaja on esitanud kogu vajaliku teabe. Sõltuvalt kavandatava projekti laadist, keerukusest, asukohast ja mahust võib pädev asutus kõnealust tähtaega
  kolme kuu
  võrra
  pikendada
  ; sellisel juhul teatab pädev asutus arendajale tähtaja pikendamise põhjused ja otsuse tegemise eeldatava kuupäeva.

| | | 6.   Pädev asutus teeb lõike 2 kohase otsuse
  liikmesriigi kehtestatud ajavahemikul ja hiljemalt 90 päeva
  jooksul alates projekti teostusloa taotluse esitamisest ja eeldusel, et arendaja on esitanud kogu
  lõike 3 kohase
  vajaliku teabe. Sõltuvalt kavandatava projekti laadist, keerukusest, asukohast ja mahust võib pädev asutus
  erakorraliselt ühe korra
  kõnealust tähtaega
  pikendada liikmesriikide kehtestatud ajavahemiku
  võrra
  ja mitte rohkem kui 60 päeva
  ; sellisel juhul teatab pädev asutus arendajale
  kirjalikult
  tähtaja pikendamise põhjused ja otsuse tegemise eeldatava kuupäeva
  , ning teeb üldsusele kättesaadavaks artikli 6 lõikes 2 osutatud teabe
  . |
| --- | --- | --- |

6.   Pädev asutus teeb lõike 2 kohase otsuse
  liikmesriigi kehtestatud ajavahemikul ja hiljemalt 90 päeva
  jooksul alates projekti teostusloa taotluse esitamisest ja eeldusel, et arendaja on esitanud kogu
  lõike 3 kohase
  vajaliku teabe. Sõltuvalt kavandatava projekti laadist, keerukusest, asukohast ja mahust võib pädev asutus
  erakorraliselt ühe korra
  kõnealust tähtaega
  pikendada liikmesriikide kehtestatud ajavahemiku
  võrra
  ja mitte rohkem kui 60 päeva
  ; sellisel juhul teatab pädev asutus arendajale
  kirjalikult
  tähtaja pikendamise põhjused ja otsuse tegemise eeldatava kuupäeva
  , ning teeb üldsusele kättesaadavaks artikli 6 lõikes 2 osutatud teabe
  .

| | | Kui projekti keskkonnamõju artiklite 5–10 kohaselt hinnatakse, sisaldab käesoleva artikli lõike 2 kohane otsus artikli 5 lõikes 2 sätestatud
  teavet
  ”. |
| --- | --- | --- |

Kui projekti keskkonnamõju artiklite 5–10 kohaselt hinnatakse, sisaldab käesoleva artikli lõike 2 kohane otsus artikli 5 lõikes 2 sätestatud
  teavet
  ”.

| | | Kui projekti keskkonnamõju artiklite 5–10 kohaselt hinnatakse, sisaldab käesoleva artikli lõike 2 kohane otsus artikli 5 lõikes 2 sätestatud
  arvamust, kui seda arvamust nimetatud artikli kohaselt nõutakse
  ”. |
| --- | --- | --- |

Kui projekti keskkonnamõju artiklite 5–10 kohaselt hinnatakse, sisaldab käesoleva artikli lõike 2 kohane otsus artikli 5 lõikes 2 sätestatud
  arvamust, kui seda arvamust nimetatud artikli kohaselt nõutakse
  ”.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 5

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui projekti keskkonnamõju artiklite 5–10 kohaselt hinnatakse,
  koostab
  arendaja keskkonnaaruande. Keskkonnaaruanne põhineb käesoleva artikli lõike 2 kohasel
  otsusel
  ning sisaldab teavet, mida võidakse põhjendatult nõuda kavandatava projekti keskkonnamõju kohta teadlike otsuste tegemiseks, võttes arvesse praegusi teadmisi ja hindamismeetodeid, projekti laadi, tehnilist võimsust ja asukohta, võimaliku mõju laadi, kavandatava projekti alternatiive
  ning seda, mil määral teatavaid aspekte (sh alternatiive) oleks parem
  hinnata
  projekti muudes etappides (sh kavandamisetapis) või muude hindamisnõuete põhjal
  . Keskkonnaaruandes esitatava teabe täpne loetelu on esitatud IV lisas. | 1.   Kui projekti keskkonnamõju artiklite 5–10 kohaselt hinnatakse,
  esitab
  arendaja keskkonnaaruande. Keskkonnaaruanne põhineb käesoleva artikli lõike 2 kohasel
  arvamusel, kui see on väljastatud,
  ning sisaldab teavet, mida võidakse põhjendatult nõuda kavandatava projekti keskkonnamõju kohta teadlike otsuste tegemiseks, võttes arvesse praegusi teadmisi ja hindamismeetodeid, projekti laadi, tehnilist võimsust ja asukohta
  ning
  võimaliku mõju laadi
  . Keskkonnaaruanne sisaldab ka arendaja kaalutud mõistlikke alternatiive
  ,
  mis on
  kavandatava projekti
  ja selle eripärade korral asjakohased
  . Keskkonnaaruandes esitatava teabe täpne loetelu on esitatud IV lisas.
  Keskkonnaaruandesse lisatakse üldarusaadav kokkuvõte esitatud teabest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui projekti keskkonnamõju artiklite 5–10 kohaselt hinnatakse,
  koostab
  arendaja keskkonnaaruande. Keskkonnaaruanne põhineb käesoleva artikli lõike 2 kohasel
  otsusel
  ning sisaldab teavet, mida võidakse põhjendatult nõuda kavandatava projekti keskkonnamõju kohta teadlike otsuste tegemiseks, võttes arvesse praegusi teadmisi ja hindamismeetodeid, projekti laadi, tehnilist võimsust ja asukohta, võimaliku mõju laadi, kavandatava projekti alternatiive
  ning seda, mil määral teatavaid aspekte (sh alternatiive) oleks parem
  hinnata
  projekti muudes etappides (sh kavandamisetapis) või muude hindamisnõuete põhjal
  . Keskkonnaaruandes esitatava teabe täpne loetelu on esitatud IV lisas.

1.   Kui projekti keskkonnamõju artiklite 5–10 kohaselt hinnatakse,
  esitab
  arendaja keskkonnaaruande. Keskkonnaaruanne põhineb käesoleva artikli lõike 2 kohasel
  arvamusel, kui see on väljastatud,
  ning sisaldab teavet, mida võidakse põhjendatult nõuda kavandatava projekti keskkonnamõju kohta teadlike otsuste tegemiseks, võttes arvesse praegusi teadmisi ja hindamismeetodeid, projekti laadi, tehnilist võimsust ja asukohta
  ning
  võimaliku mõju laadi
  . Keskkonnaaruanne sisaldab ka arendaja kaalutud mõistlikke alternatiive
  ,
  mis on
  kavandatava projekti
  ja selle eripärade korral asjakohased
  . Keskkonnaaruandes esitatava teabe täpne loetelu on esitatud IV lisas.
  Keskkonnaaruandesse lisatakse üldarusaadav kokkuvõte esitatud teabest.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 5

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Pädev asutus
  määrab
  pärast konsulteerimist artikli 6 lõikes 1 osutatud ametiasutustega ja
  arendajaga
  kindlaks arendaja poolt keskkonnaaruandes käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esitatava teabe
  ulatuse ja üksikasjalikkuse astme.
  Eelkõige
  määrab ta kindlaks järgmise
  : | 2.   
  Kui arendaja vastava taotluse esitab, väljastab pädev asutus
  pärast konsulteerimist artikli 6 lõikes 1 osutatud ametiasutustega ja arendajaga
  arvamuse, milles määratakse
  kindlaks arendaja poolt keskkonnaaruandes käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esitatava teabe
  ulatus ja üksikasjalikkus, sealhulgas
  eelkõige
  järgmine
  : |
| a) | vajalikud otsused ja arvamused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Pädev asutus
  määrab
  pärast konsulteerimist artikli 6 lõikes 1 osutatud ametiasutustega ja
  arendajaga
  kindlaks arendaja poolt keskkonnaaruandes käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esitatava teabe
  ulatuse ja üksikasjalikkuse astme.
  Eelkõige
  määrab ta kindlaks järgmise
  :

2.   
  Kui arendaja vastava taotluse esitab, väljastab pädev asutus
  pärast konsulteerimist artikli 6 lõikes 1 osutatud ametiasutustega ja arendajaga
  arvamuse, milles määratakse
  kindlaks arendaja poolt keskkonnaaruandes käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esitatava teabe
  ulatus ja üksikasjalikkus, sealhulgas
  eelkõige
  järgmine
  :

a)

vajalikud otsused ja arvamused;

| b) | projektiga tõenäoliselt seotud ametiasutused ja üldsus; |
| --- | --- |

b)

projektiga tõenäoliselt seotud ametiasutused ja üldsus;

| b) | projektiga tõenäoliselt seotud ametiasutused ja üldsus; |
| --- | --- |

b)

projektiga tõenäoliselt seotud ametiasutused ja üldsus;

| c) | menetluse üksiketapid ja nende
  kestus
  ; |
| --- | --- |

c)

menetluse üksiketapid ja nende
  kestus
  ;

| c) | menetluse üksiketapid ja nende
  kestuse ajakava
  ; |
| --- | --- |

c)

menetluse üksiketapid ja nende
  kestuse ajakava
  ;

| d) | kavandatava projekti
  mõistlikud alternatiivid
  ja nende konkreetne laad
  ; |
| --- | --- |

d)

kavandatava projekti
  mõistlikud alternatiivid
  ja nende konkreetne laad
  ;

| d) | võimalikud arendaja kaalutud mõistlikud alternatiivid, mis on kavandatava projekti, selle konkreetse laadi ja olulise keskkonnamõjuga seoses asjakohased
  ; |
| --- | --- |

d)

võimalikud arendaja kaalutud mõistlikud alternatiivid, mis on kavandatava projekti, selle konkreetse laadi ja olulise keskkonnamõjuga seoses asjakohased
  ;

| e) | artiklis 3 osutatud keskkonnaelemendid, mida projekt võib oluliselt mõjutada; |
| --- | --- |

e)

artiklis 3 osutatud keskkonnaelemendid, mida projekt võib oluliselt mõjutada;

| f) | teave, mida tuleb esitada teatava projekti või projektiliigi konkreetse laadi kohta; |
| --- | --- |

f)

teave, mida tuleb esitada teatava projekti või projektiliigi konkreetse laadi kohta;

| f) | teave, mida tuleb esitada teatava projekti või projektiliigi konkreetse laadi kohta; |
| --- | --- |

f)

teave, mida tuleb esitada teatava projekti või projektiliigi konkreetse laadi kohta;

| g) | teave ja teadmised, mis on saadud muudelt otsustustasanditelt või muude liidu õigusaktide kaudu, ning kasutatav hindamismeetod. |
| --- | --- |

g)

teave ja teadmised, mis on saadud muudelt otsustustasanditelt või muude liidu õigusaktide kaudu, ning kasutatav hindamismeetod.

| g) | teave ja teadmised, mis on saadud muudelt otsustustasanditelt või muude liidu õigusaktide kaudu, ning kasutatav hindamismeetod. |
| --- | --- |

g)

teave ja teadmised, mis on saadud muudelt otsustustasanditelt või muude liidu õigusaktide kaudu, ning kasutatav hindamismeetod.

Pädev asutus võib paluda abi käesoleva artikli lõikes 3 osutatud
  akrediteeritud
  ja tehniliselt pädevatelt ekspertidelt. Edaspidi võib arendajalt täiendavat teavet taotleda vaid siis, kui see on õigustatud uute asjaoludega ja pädev asutus on taotlust nõuetekohaselt selgitanud.

Pädev asutus võib paluda abi käesoleva artikli lõikes 3 osutatud
  sõltumatutelt, kvalifitseeritud
  ja tehniliselt pädevatelt ekspertidelt. Edaspidi võib arendajalt täiendavat teavet taotleda vaid siis, kui see on õigustatud uute asjaoludega ja pädev asutus on taotlust nõuetekohaselt selgitanud.

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 5

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 5 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Artikli 5 lõikes 1 osutatud keskkonnaaruande täielikkuse ja piisava kvaliteedi tagamiseks tagab: | 3.   Artikli 5 lõikes 1 osutatud keskkonnaaruande täielikkuse ja piisava kvaliteedi tagamiseks tagab: |
| a) | arendaja, et keskkonnaaruande koostavad
  akrediteeritud ja tehniliselt
  pädevad eksperdid
  või |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Artikli 5 lõikes 1 osutatud keskkonnaaruande täielikkuse ja piisava kvaliteedi tagamiseks tagab:

3.   Artikli 5 lõikes 1 osutatud keskkonnaaruande täielikkuse ja piisava kvaliteedi tagamiseks tagab:

a)

arendaja, et keskkonnaaruande koostavad
  akrediteeritud ja tehniliselt
  pädevad eksperdid
  või

| a) | arendaja, et keskkonnaaruande koostavad pädevad eksperdid;
  ning |
| --- | --- |

a)

arendaja, et keskkonnaaruande koostavad pädevad eksperdid;
  ning

| b) | pädev asutus, et keskkonnaaruannet tõendavad
  akrediteeritud ja tehniliselt
  pädevad eksperdid ja/või riikide ekspertidest koosnevad komiteed. |
| --- | --- |

b)

pädev asutus, et keskkonnaaruannet tõendavad
  akrediteeritud ja tehniliselt
  pädevad eksperdid ja/või riikide ekspertidest koosnevad komiteed.

| b) | pädev asutus, et keskkonnaaruannet tõendavad pädevad eksperdid ja/või komiteed, mis koosnevad riikide ekspertidest
  , kelle nimed avalikustatakse
  . |
| --- | --- |

b)

pädev asutus, et keskkonnaaruannet tõendavad pädevad eksperdid ja/või komiteed, mis koosnevad riikide ekspertidest
  , kelle nimed avalikustatakse
  .

Kui
  akrediteeritud ja tehniliselt
  pädevad eksperdid aitasid pädeval asutusel koostada artikli 5 lõikes 2 osutatud otsust, ei tohi arendaja kasutada keskkonnaaruande koostamisel samu eksperte.

Kui pädevad eksperdid aitasid pädeval asutusel koostada artikli 5 lõikes 2 osutatud otsust, ei tohi arendaja kasutada keskkonnaaruande koostamisel samu eksperte.

Liikmesriigid määravad kindlaks
  akrediteeritud ja tehniliselt
  pädevate ekspertide kasutamise ja väljavalimise üksikasjaliku korra (nt vajalik kvalifikatsioon, hindamisülesande määramine, litsentsid ja tegevusest kõrvaldamine).

Liikmesriigid määravad kindlaks pädevate ekspertide kasutamise ja väljavalimise üksikasjaliku korra (nt vajalik kvalifikatsioon
  ja kogemused
  , hindamisülesande määramine, litsentsid ja tegevusest kõrvaldamine).

Asutus, kes vaatab läbi keskkonnamõju hindamise, ei tohi omada mingeid huve ega seoseid selle dokumendiga, et vältida huvide konflikti
  .

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 5 a (uus)

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5 a) | Lisatakse järgmine artikkel:



  „Artikkel 5a




  Piiriüleste koostööprojektide puhul võtavad asjaomased liikmesriigid ja naaberriigid kõik vajalikud meetmed selleks, et pädevad asutused teeksid koostööd ja koostaksid ühiselt kohaldatava ELi kaasrahastamise valdkonda reguleerivate õigusaktide nõuetele vastava integreeritud ja ühtse piiriülese keskkonnamõju hinnangu varasest kavandamise etapist alates.




  Euroopa transpordivõrgu transpordiprojektide puhul kasutatakse Natura 2000 võrgustikule avaldatava võimaliku mõju kindlaksmääramiseks komisjoni TENtec teabesüsteemi ja Natura 2000 tarkvara ning võimalikke alternatiive”. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5 a)

„Artikkel 5a

Piiriüleste koostööprojektide puhul võtavad asjaomased liikmesriigid ja naaberriigid kõik vajalikud meetmed selleks, et pädevad asutused teeksid koostööd ja koostaksid ühiselt kohaldatava ELi kaasrahastamise valdkonda reguleerivate õigusaktide nõuetele vastava integreeritud ja ühtse piiriülese keskkonnamõju hinnangu varasest kavandamise etapist alates.

Euroopa transpordivõrgu transpordiprojektide puhul kasutatakse Natura 2000 võrgustikule avaldatava võimaliku mõju kindlaksmääramiseks komisjoni TENtec teabesüsteemi ja Natura 2000 tarkvara ning võimalikke alternatiive”.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 6 – alapunkt -a (uus)

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 6 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:




  „1.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et asutustele, kes on oma teatavate keskkonnaülesannete või territoriaalse pädevuse tõttu tulevikus projektiga tõenäoliselt seotud, antakse võimalus avaldada oma arvamust arendaja esitatud teabe ja teostusloa taotluse kohta. Selleks määravad liikmesriigid asutused, kellega tuleb nõu pidada kas üldiselt või olukorrakohaselt. Artikli 5 kohaselt kogutud teave edastatakse kõnealustele asutustele. Nõupidamise üksikasjaliku korra kehtestavad liikmesriigid.” |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et asutustele, kes on oma teatavate keskkonnaülesannete või territoriaalse pädevuse tõttu tulevikus projektiga tõenäoliselt seotud, antakse võimalus avaldada oma arvamust arendaja esitatud teabe ja teostusloa taotluse kohta. Selleks määravad liikmesriigid asutused, kellega tuleb nõu pidada kas üldiselt või olukorrakohaselt. Artikli 5 kohaselt kogutud teave edastatakse kõnealustele asutustele. Nõupidamise üksikasjaliku korra kehtestavad liikmesriigid.”

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 6 – alapunkt –a a (uus)

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 6 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-a a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:



  „2.
     
  Üldsust teavitatakse kas keskportaali kaudu, mis on üldsusele elektrooniliselt kättesaadav vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ (keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta) artikli 7 lõikele 1*, avalike teadaannete abil või muul kohasel viisil, näiteks elektroonilise ajakirjanduse abil, artikli 2 lõikes 2 osutatud keskkonnaalaste otsuste tegemise korra varases etapis ja hiljemalt siis, kui teavet saab nõuetekohaselt esitada: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-a a)

„2.
     
  Üldsust teavitatakse kas keskportaali kaudu, mis on üldsusele elektrooniliselt kättesaadav vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ (keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta) artikli 7 lõikele 1*, avalike teadaannete abil või muul kohasel viisil, näiteks elektroonilise ajakirjanduse abil, artikli 2 lõikes 2 osutatud keskkonnaalaste otsuste tegemise korra varases etapis ja hiljemalt siis, kui teavet saab nõuetekohaselt esitada:

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 6 – alapunkt -a b (uus)

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 6 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -a b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:



  „3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et üldsusele tehakse mõistlike tähtaegade piires kättesaadavaks vähemalt keskportaali kaudu, mis on üldsusele elektrooniliselt kättesaadav, järgmine:










  a) | mis tahes artikli 5 kohaselt kogutud teave; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

-a b)

„3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et üldsusele tehakse mõistlike tähtaegade piires kättesaadavaks vähemalt keskportaali kaudu, mis on üldsusele elektrooniliselt kättesaadav, järgmine:

a)

mis tahes artikli 5 kohaselt kogutud teave;

| b) | kooskõlas siseriiklike õigusaktidega peamised aruanded ja nõuanded, mis on pädevale asutusele või pädevatele asutustele esitatud ajal, mil asjaomast üldsust teavitati käesoleva artikli lõike 2 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

kooskõlas siseriiklike õigusaktidega peamised aruanded ja nõuanded, mis on pädevale asutusele või pädevatele asutustele esitatud ajal, mil asjaomast üldsust teavitati käesoleva artikli lõike 2 kohaselt;

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ (keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta) sätete kohaselt muu kui käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud teave, mis on vajalik otsuse tegemiseks vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 8 ja mis saab kättesaadavaks alles pärast seda, kui asjaomast üldsust on käesoleva artikli lõike 2 kohaselt teavitatud.”; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ (keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta) sätete kohaselt muu kui käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud teave, mis on vajalik otsuse tegemiseks vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 8 ja mis saab kättesaadavaks alles pärast seda, kui asjaomast üldsust on käesoleva artikli lõike 2 kohaselt teavitatud.”;

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 6 – punkt –a c (uus)

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 5 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-a c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:



  „5.
     
  Üldsuse teavitamise ja asjaomase üldsusega konsulteerimise üksikasjaliku korra määravad kindlaks liikmesriigid. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et asjakohast teavet antakse keskportaali kaudu, mis on üldsusele elektrooniliselt kättesaadav vastavalt direktiivi 2003/4/EÜ artikli 7 lõikele 1.”: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-a c)

„5.
     
  Üldsuse teavitamise ja asjaomase üldsusega konsulteerimise üksikasjaliku korra määravad kindlaks liikmesriigid. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et asjakohast teavet antakse keskportaali kaudu, mis on üldsusele elektrooniliselt kättesaadav vastavalt direktiivi 2003/4/EÜ artikli 7 lõikele 1.”:

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 6 – alapunkt b

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 6 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Asjaomase üldsusega artikli 5 lõikes 1 osutatud keskkonnaaruande asjus konsulteerimise tähtaeg ei ole lühem kui 30 päeva ega pikem kui 60 päeva. Erandjuhul, kui kavandatava projekti laad, keerukus, asukoht või maht seda nõuab, võib pädev asutus kõnealust tähtaega 30 päeva võrra pikendada; sellisel juhul teatab pädev asutus arendajale tähtaja pikendamise põhjused. | 7.   Asjaomase üldsusega artikli 5 lõikes 1 osutatud keskkonnaaruande asjus konsulteerimise tähtaeg ei ole lühem kui 30 päeva ega pikem kui 60 päeva. Erandjuhul, kui kavandatava projekti laad, keerukus, asukoht või maht seda nõuab, võib pädev asutus kõnealust tähtaega
  kuni
  30 päeva võrra pikendada; sellisel juhul teatab pädev asutus arendajale tähtaja pikendamise põhjused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.   Asjaomase üldsusega artikli 5 lõikes 1 osutatud keskkonnaaruande asjus konsulteerimise tähtaeg ei ole lühem kui 30 päeva ega pikem kui 60 päeva. Erandjuhul, kui kavandatava projekti laad, keerukus, asukoht või maht seda nõuab, võib pädev asutus kõnealust tähtaega 30 päeva võrra pikendada; sellisel juhul teatab pädev asutus arendajale tähtaja pikendamise põhjused.

7.   Asjaomase üldsusega artikli 5 lõikes 1 osutatud keskkonnaaruande asjus konsulteerimise tähtaeg ei ole lühem kui 30 päeva ega pikem kui 60 päeva. Erandjuhul, kui kavandatava projekti laad, keerukus, asukoht või maht seda nõuab, võib pädev asutus kõnealust tähtaega
  kuni
  30 päeva võrra pikendada; sellisel juhul teatab pädev asutus arendajale tähtaja pikendamise põhjused.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 6 – alapunkt b a (uus)

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 6 – lõige 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | b a) | lisatakse järgmine lõige:




  „7 a.
     
  Et tagada asjaomase üldsuse tulemuslik osalemine otsuste tegemisel, tagavad liikmesriigid üldsusele igal ajal lihtsa ja kiire juurdepääsu käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi täitvatele asutustele ja teabele ja nende kontaktandmed, olenemata ühestki käimasolevast projektist, mille keskkonnamõju tuleb hinnata, ning pöörates nõuetekohast tähelepanu üldsuse poolt esitatud märkustele ja arvamustele.”. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b a)

lisatakse järgmine lõige:

„7 a.
     
  Et tagada asjaomase üldsuse tulemuslik osalemine otsuste tegemisel, tagavad liikmesriigid üldsusele igal ajal lihtsa ja kiire juurdepääsu käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi täitvatele asutustele ja teabele ja nende kontaktandmed, olenemata ühestki käimasolevast projektist, mille keskkonnamõju tuleb hinnata, ning pöörates nõuetekohast tähelepanu üldsuse poolt esitatud märkustele ja arvamustele.”.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 7 a (uus)

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 7 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7 a) | Artiklile 7 lisatakse järgmine lõige:



  „5 a.
     
  Piiriüleste ühistes huvides transpordiprojektide puhul, mis kuuluvad ühte Euroopa ühendamise rahastu loomist käsitleva määruse ...

   (*)

  I lisas osutatud koridoridest, koordineerivad liikmesriigid üldsusega konsulteerimise tööd. Koordinaator tagab, et uute taristute planeerimisel toimub ulatuslik üldsusega konsulteerimise protsess, millesse on kaasatud kõik sidusrühmad ja kodanikuühiskond. Igal juhul võib koordinaator teha ettepanekuid, leidmaks lahendusi koridori kava arendamiseks ja tasakaalustatud viisil rakendamiseks.”. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7 a)

„5 a.
     
  Piiriüleste ühistes huvides transpordiprojektide puhul, mis kuuluvad ühte Euroopa ühendamise rahastu loomist käsitleva määruse ...

   (*)

  I lisas osutatud koridoridest, koordineerivad liikmesriigid üldsusega konsulteerimise tööd. Koordinaator tagab, et uute taristute planeerimisel toimub ulatuslik üldsusega konsulteerimise protsess, millesse on kaasatud kõik sidusrühmad ja kodanikuühiskond. Igal juhul võib koordinaator teha ettepanekuid, leidmaks lahendusi koridori kava arendamiseks ja tasakaalustatud viisil rakendamiseks.”.

Muudatusettepanekud 109, 93 ja 130

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 8

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Teostusloa menetlemisel tuleb arvesse võtta konsultatsioonide tulemusi ja artiklite 5, 6 ja 7 kohaselt kogutud teavet.
  Selleks sisaldab projektile
  teostusloa andmise otsus
  järgmist teavet
  : | 1.   Teostusloa menetlemisel tuleb
  nõuetekohaselt
  arvesse võtta
  ja üksikasjalikult hinnata
  konsultatsioonide tulemusi ja artiklite 5, 6 ja 7 kohaselt kogutud teavet.
  Kui
  teostusloa andmise
  või andmatajätmise
  otsus
  on tehtud, teatab pädev asutus või teatavad pädevad asutused sellest üldsusele asjakohases korras ja avalikustavad järgmise teabe
  : |
| (a) | artikli 3
  kohane
  pädeva asutuse poolt koostatud keskkonnamõju
  hinnang
  ning otsusele lisatud keskkonnaalased tingimused, sealhulgas kirjeldus olulise kahjuliku mõju vältimise, vähendamise ja võimaluse korral kõrvaldamise peamiste meetmete kohta; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Teostusloa menetlemisel tuleb arvesse võtta konsultatsioonide tulemusi ja artiklite 5, 6 ja 7 kohaselt kogutud teavet.
  Selleks sisaldab projektile
  teostusloa andmise otsus
  järgmist teavet
  :

1.   Teostusloa menetlemisel tuleb
  nõuetekohaselt
  arvesse võtta
  ja üksikasjalikult hinnata
  konsultatsioonide tulemusi ja artiklite 5, 6 ja 7 kohaselt kogutud teavet.
  Kui
  teostusloa andmise
  või andmatajätmise
  otsus
  on tehtud, teatab pädev asutus või teatavad pädevad asutused sellest üldsusele asjakohases korras ja avalikustavad järgmise teabe
  :

(a)

artikli 3
  kohane
  pädeva asutuse poolt koostatud keskkonnamõju
  hinnang
  ning otsusele lisatud keskkonnaalased tingimused, sealhulgas kirjeldus olulise kahjuliku mõju vältimise, vähendamise ja võimaluse korral kõrvaldamise peamiste meetmete kohta;

| (a) | artikli 3
  kohase
  pädeva asutuse poolt koostatud keskkonnamõju
  hinnangu tulemused, sealhulgas artiklite 6 ja 7 kohaselt saadud märkuste ja arvamuste kokkuvõte
  ning otsusele lisatud keskkonnaalased tingimused, sealhulgas kirjeldus olulise kahjuliku mõju vältimise, vähendamise ja võimaluse korral kõrvaldamise peamiste meetmete kohta; |
| --- | --- |

(a)

artikli 3
  kohase
  pädeva asutuse poolt koostatud keskkonnamõju
  hinnangu tulemused, sealhulgas artiklite 6 ja 7 kohaselt saadud märkuste ja arvamuste kokkuvõte
  ning otsusele lisatud keskkonnaalased tingimused, sealhulgas kirjeldus olulise kahjuliku mõju vältimise, vähendamise ja võimaluse korral kõrvaldamise peamiste meetmete kohta;

| (b) | projekti väljavalimise
  peamised põhjused,
  pidades silmas muid kaalutud alternatiive, sealhulgas seda, kuidas praegune keskkonnaseisund tõenäoliselt muutub, kui projekti ei rakendata (alusstsenaarium)
  ; |
| --- | --- |

(b)

projekti väljavalimise
  peamised põhjused,
  pidades silmas muid kaalutud alternatiive, sealhulgas seda, kuidas praegune keskkonnaseisund tõenäoliselt muutub, kui projekti ei rakendata (alusstsenaarium)
  ;

| (b) | lühikirjelduse muudest peamistest lahendusvõimalustest, mida arendaja on uurinud, ja sellise valiku
  peamised põhjused,
  võttes arvesse keskkonnamõju
  ; |
| --- | --- |

(b)

lühikirjelduse muudest peamistest lahendusvõimalustest, mida arendaja on uurinud, ja sellise valiku
  peamised põhjused,
  võttes arvesse keskkonnamõju
  ;

| (c) | artikli 6 ja 7 kohaselt saadud märkuste kokkuvõte; |
| --- | --- |

(c)

artikli 6 ja 7 kohaselt saadud märkuste kokkuvõte;

| (d) | kokkuvõttev avaldus selle kohta, kuidas on teostusloas arvesse võetud keskkonnakaalutlusi ning kuidas on arvestatud konsultatsioonide tulemusel saadud ja
  artikli 5
  , 6 ja 7 kohaselt kogutud teavet või kuidas seda on muul viisil käsitletud. |
| --- | --- |

(d)

kokkuvõttev avaldus selle kohta, kuidas on teostusloas arvesse võetud keskkonnakaalutlusi ning kuidas on arvestatud konsultatsioonide tulemusel saadud ja
  artikli 5
  , 6 ja 7 kohaselt kogutud teavet või kuidas seda on muul viisil käsitletud.

| (d) | kokkuvõttev avaldus selle kohta, kuidas on teostusloas arvesse võetud keskkonnakaalutlusi ning kuidas on arvestatud
  keskkonnaaruannet ja
  konsultatsioonide tulemusel saadud ja
  artiklite 5
  , 6 ja 7 kohaselt kogutud teavet või kuidas seda on muul viisil käsitletud. |
| --- | --- |

(d)

kokkuvõttev avaldus selle kohta, kuidas on teostusloas arvesse võetud keskkonnakaalutlusi ning kuidas on arvestatud
  keskkonnaaruannet ja
  konsultatsioonide tulemusel saadud ja
  artiklite 5
  , 6 ja 7 kohaselt kogutud teavet või kuidas seda on muul viisil käsitletud.

Selliste projektide puhul, millel on tõenäoliselt oluline kahjulik piiriülene mõju, esitab pädev asutus teabe selle kohta, et ta ei ole võtnud arvesse märkusi, mida mõjutatud liikmesriik sai artikli 7 kohaselt toimuvate konsultatsioonide ajal.

Selliste projektide puhul, millel on tõenäoliselt oluline kahjulik piiriülene mõju, esitab pädev asutus teabe selle kohta, et ta ei ole võtnud arvesse märkusi, mida mõjutatud liikmesriik sai artikli 7 kohaselt toimuvate konsultatsioonide ajal.

2.   
  Kui artikli 5, 6 ja 7 kohaselt läbiviidud konsultatsioonide ja kogutud teabe tulemusena järeldatakse, et projektil on oluline kahjulik keskkonnamõju, kaalub
  pädev asutus nii varakult kui võimalik ja
  tihedas koostöös
  artikli 6 lõikes 1 osutatud ametiasutuste ja arendajaga, kas sellise kahjuliku mõju vältimiseks või vähendamiseks tuleks artikli 5 lõikes 1 osutatud keskkonnaaruanne läbi vaadata ja projekti muuta ning kas oleks vaja võtta täiendavaid leevendus- või hüvitusmeetmeid.

2.   Pädev asutus
  kaalub
  nii varakult kui võimalik ja
  pärast konsulteerimist
  artikli 6 lõikes 1 osutatud ametiasutuste ja arendajaga, kas
  tuleks projektile teostusluba mitte anda või kas
  sellise kahjuliku mõju vältimiseks või vähendamiseks tuleks artikli 5 lõikes 1 osutatud keskkonnaaruanne läbi vaadata ja projekti muuta ning kas oleks vaja võtta täiendavaid leevendus- või hüvitusmeetmeid
  vastavalt asjaomastele õigusaktidele
  .

Kui pädev asutus otsustab anda projektile teostusloa, peab see sisaldama meetmeid olulise kahjuliku keskkonnamõju seireks
  , mille abil hinnata leevendus- ja hüvitusmeetmete rakendamist ja tõhusust ning kindlaks teha kahjulik mõju, mida ei suudetud prognoosida
  .

Kui pädev asutus otsustab anda projektile teostusloa, peab see
  vastavalt asjaomastele õigusaktidele
  sisaldama meetmeid olulise kahjuliku keskkonnamõju seireks.

Seirega jälgitavate näitajate liik ja seire kestus on proportsionaalne kavandatava projekti laadi, asukoha ja mahuga ning projekti keskkonnamõju olulisusega.

Vajaduse korral võib kasutada muudest liidu õigusaktidest tulenevat seire korda.

3.   Kui pädevale asutusele on esitatud kogu artikli 5, 6 ja 7 kohaselt kogutud teave, sealhulgas vajaduse korral muude liidu õigusaktidega nõutud konkreetsete hindamiste tulemused, ning artiklites 6 ja 7 osutatud konsultatsioonid on lõppenud, viib pädev asutus projekti keskkonnamõju hindamise lõpule
  kolme kuu
  jooksul.

3.   Kui pädevale asutusele on esitatud kogu artikli 5, 6 ja 7 kohaselt kogutud teave, sealhulgas vajaduse korral muude liidu õigusaktidega nõutud konkreetsete hindamiste tulemused, ning artiklites 6 ja 7 osutatud konsultatsioonid on lõppenud, viib pädev asutus projekti keskkonnamõju hindamise lõpule
  liikmesriigi kehtestatud ajavahemiku
  jooksul
  , mis ei ületa 90 päeva
  .

Sõltuvalt kavandatava projekti laadist, keerukusest, asukohast ja mahust võib pädev asutus kõnealust tähtaega
  kolme kuu
  võrra
  pikendada
  ; sellisel juhul teatab pädev asutus arendajale tähtaja pikendamise põhjused ja otsuse tegemise eeldatava kuupäeva.

Sõltuvalt kavandatava projekti laadist, keerukusest, asukohast ja mahust võib pädev asutus
  erakorraliselt ühe korra
  kõnealust tähtaega
  pikendada liikmesriigi kehtestatud ajavahemiku
  võrra
  ja mitte rohkem kui 90 päeva
  ; sellisel juhul teatab pädev asutus arendajale
  kirjalikult
  tähtaja pikendamise põhjused ja otsuse tegemise eeldatava kuupäeva.

4.
     
  Pädev asutus kontrollib enne projektile teostusloa andmise või sellest keeldumise kohta otsuse langetamist, kas keskkonnaaruandes sisalduv artikli 5 lõike 1 kohane teave on ajakohane, eelkõige see teave, mis puudutab olulise kahjuliku mõju vältimiseks, vähendamiseks ja võimaluse korral kõrvaldamiseks kavandatud meetmeid.

4.
     
  Teostusloa andmise või sellest keeldumise otsuse võib teha ka konkreetse riikliku õigusakti vastuvõtmisega, kui pädev asutus on läbi viinud kõik käesoleva direktiivi sätete kohased keskkonnamõju hindamise elemendid.

| * | ELT L 312, 22.11.2008, lk 3. |
| --- | --- |

*

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 9 – alapunkt a

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 9 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui teostusloa andmise või sellest keeldumise otsus on tehtud, teatab pädev asutus või teatavad pädevad asutused sellest üldsusele ja artikli 6 lõikes 1 osutatud ametiasutustele
  asjakohases korras
  ja teevad üldsusele
  kättesaadavaks järgmise teabe: | 1.   Kui teostusloa andmise või sellest keeldumise otsus
  või muu käesoleva direktiivi nõuete täitmiseks väljaantav otsus
  on tehtud, teatab pädev asutus või teatavad pädevad asutused sellest üldsusele ja artikli 6 lõikes 1 osutatud ametiasutustele
  võimalikult kiiresti vastavalt riiklikule korrale
  ja
  hiljemalt 10 tööpäeva jooksul. Pädev asutus või pädevad asutused
  teevad
  otsuse kättesaadavaks
  üldsusele
  ja artikli 6 lõikes 1 osutatud ametiasutustele vastavalt direktiivile 2003/4/EÜ. |
| a) | otsuse sisu ja kõik sellele lisatud tingimused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui teostusloa andmise või sellest keeldumise otsus on tehtud, teatab pädev asutus või teatavad pädevad asutused sellest üldsusele ja artikli 6 lõikes 1 osutatud ametiasutustele
  asjakohases korras
  ja teevad üldsusele
  kättesaadavaks järgmise teabe:

1.   Kui teostusloa andmise või sellest keeldumise otsus
  või muu käesoleva direktiivi nõuete täitmiseks väljaantav otsus
  on tehtud, teatab pädev asutus või teatavad pädevad asutused sellest üldsusele ja artikli 6 lõikes 1 osutatud ametiasutustele
  võimalikult kiiresti vastavalt riiklikule korrale
  ja
  hiljemalt 10 tööpäeva jooksul. Pädev asutus või pädevad asutused
  teevad
  otsuse kättesaadavaks
  üldsusele
  ja artikli 6 lõikes 1 osutatud ametiasutustele vastavalt direktiivile 2003/4/EÜ.

a)

otsuse sisu ja kõik sellele lisatud tingimused;

| b) | otsuse aluseks olevad peamised põhjused ja kaalutlused pärast keskkonnaaruande ning üldsuse väljendatud murede ja arvamustega tutvumist, sealhulgas teave üldsuse osalemise kohta; |
| --- | --- |

b)

otsuse aluseks olevad peamised põhjused ja kaalutlused pärast keskkonnaaruande ning üldsuse väljendatud murede ja arvamustega tutvumist, sealhulgas teave üldsuse osalemise kohta;

| c) | kirjeldus olulise kahjuliku mõju vältimise, vähendamise ja võimaluse korral kõrvaldamise peamiste meetmete kohta; |
| --- | --- |

c)

kirjeldus olulise kahjuliku mõju vältimise, vähendamise ja võimaluse korral kõrvaldamise peamiste meetmete kohta;

| d) | vajaduse korral kirjeldus artikli 8 lõikes 2 osutatud seiremeetmete kohta. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral kirjeldus artikli 8 lõikes 2 osutatud seiremeetmete kohta.

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 9 a (uus)

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9 a) | Pärast artiklit 9 lisatakse järgmine artikkel:



  „Artikkel 9 a




  Liikmesriigid tagavad, et pädev asutus või asutused, täites käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi, ei satu enda suhtes siduvate õigusaktide tõttu huvide konflikti.” |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9 a)

„Artikkel 9 a

Liikmesriigid tagavad, et pädev asutus või asutused, täites käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi, ei satu enda suhtes siduvate õigusaktide tõttu huvide konflikti.”

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 9 b (uus)

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9 b) | Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:



  „Käesoleva direktiivi sätted ei mõjuta pädevate asutuste kohustust järgida siseriiklike õigusnormide ja kinnistunud õiguslike tavadega ettenähtud piiranguid, mis käsitlevad äri- ja tööstussaladusi, sealhulgas intellektuaalomandit, ja avalike huvide kaitset tingimusel, et need on kooskõlas direktiiviga 2003/4/EÜ.”. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9 b)

„Käesoleva direktiivi sätted ei mõjuta pädevate asutuste kohustust järgida siseriiklike õigusnormide ja kinnistunud õiguslike tavadega ettenähtud piiranguid, mis käsitlevad äri- ja tööstussaladusi, sealhulgas intellektuaalomandit, ja avalike huvide kaitset tingimusel, et need on kooskõlas direktiiviga 2003/4/EÜ.”.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 9 c (uus)

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9 c) | Lisatakse järgmine artikkel:



  „Artikkel 10 a




  Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike õigusaktide rikkumise korral, ning võtavad vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Sätestatud sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.”. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9 c)

„Artikkel 10 a

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike õigusaktide rikkumise korral, ning võtavad vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Sätestatud sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.”.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 9 d (uus)

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 11 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9 d) | Artikli 11 lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:


  „Iga selline menetlus on asjakohane ja tõhus, võimaldab rakendada heastamise kohustust, on erapooletu, õiglane, õigeaegne ja mitte üle jõu käivalt kulukas.” |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9 d)

„Iga selline menetlus on asjakohane ja tõhus, võimaldab rakendada heastamise kohustust, on erapooletu, õiglane, õigeaegne ja mitte üle jõu käivalt kulukas.”

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 11

Direktiiv 2011/92/EL

Artikkel 12 b – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Kui keskkonnamõju õigesti hindamiseks peetakse teatud majandussektorite iseloomulike omaduste tõttu asjakohaseks, koostab komisjon koos liikmesriikide ja tööstusega valdkondlikud juhendid kriteeriumidega, mida tuleb järgida, et lihtsustada ja hõlbustada keskkonnamõju hindamise standardite kehtestamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5 a.
     
  Kui keskkonnamõju õigesti hindamiseks peetakse teatud majandussektorite iseloomulike omaduste tõttu asjakohaseks, koostab komisjon koos liikmesriikide ja tööstusega valdkondlikud juhendid kriteeriumidega, mida tuleb järgida, et lihtsustada ja hõlbustada keskkonnamõju hindamise standardite kehtestamist.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt
  [kuupäev]
  . Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelist seost selgitava dokumendi viivitamata komisjonile. | 1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (**) Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelist seost selgitava dokumendi viivitamata komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt
  [kuupäev]
  . Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelist seost selgitava dokumendi viivitamata komisjonile.

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (**) Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelist seost selgitava dokumendi viivitamata komisjonile.

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selliste projektide suhtes, mille kohta esitati teostusloa taotlus enne artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus osutatud kuupäeva ning mille keskkonnamõju hindamist ei ole enne kõnealust kuupäeva lõpule viidud, kohaldatakse käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 2011/92/EL artiklites 3–11 osutatud kohustusi. | Selliste projektide suhtes, mille kohta esitati teostusloa taotlus enne artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus osutatud kuupäeva ning mille keskkonnamõju hindamist ei ole enne kõnealust kuupäeva lõpule viidud, kohaldatakse käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 2011/92/EL artiklites 3–11 osutatud kohustusi
  , kui arendaja esitab taotluse oma projekti keskkonnamõju hindamise jätkamiseks muudetud sätete alusel
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Selliste projektide suhtes, mille kohta esitati teostusloa taotlus enne artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus osutatud kuupäeva ning mille keskkonnamõju hindamist ei ole enne kõnealust kuupäeva lõpule viidud, kohaldatakse käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 2011/92/EL artiklites 3–11 osutatud kohustusi.

Selliste projektide suhtes, mille kohta esitati teostusloa taotlus enne artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus osutatud kuupäeva ning mille keskkonnamõju hindamist ei ole enne kõnealust kuupäeva lõpule viidud, kohaldatakse käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 2011/92/EL artiklites 3–11 osutatud kohustusi
  , kui arendaja esitab taotluse oma projekti keskkonnamõju hindamise jätkamiseks muudetud sätete alusel
  .

Muudatusettepanekud 79, 112 ja 126

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Lisa – punkt - 1 a (uus)

Direktiiv 2011/92/EL

I lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1) | I lisa muudetakse järgmiselt: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1)

| | a) | pealkiri asendatakse järgmisega |
| --- | --- | --- |

a)

pealkiri asendatakse järgmisega

| | | „ARTIKLI 4 LÕIKES 1 ESITATUD PROJEKTID (KOHUSTUSLIKUKS KESKKONNAMÕJU HINDAMISEKS ESITATUD PROJEKTID)” |
| --- | --- | --- |

„ARTIKLI 4 LÕIKES 1 ESITATUD PROJEKTID (KOHUSTUSLIKUKS KESKKONNAMÕJU HINDAMISEKS ESITATUD PROJEKTID)”

| | b) | lisatakse järgmine punkt: |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt:

| | | „4 a. | Pealmaakaevandused ja sarnane vabas õhus teostatav kaevandamine.” |
| --- | --- | --- | --- |

„4 a.

| | c) | punkti 7 alapunkt a asendatakse järgmisega: |
| --- | --- | --- |

c)

c)

punkti 7 alapunkt a asendatakse järgmisega:

punkti 7 alapunkt a asendatakse järgmisega:

| | | „a) | Pikamaavedudeks vajalike raudteede ja [...] lennuväljade ehitamine;” |
| --- | --- | --- | --- |

„a)

„a)

Pikamaavedudeks vajalike raudteede ja [...] lennuväljade ehitamine;”

Pikamaavedudeks vajalike raudteede ja [...] lennuväljade ehitamine;”

| | d) | lisatakse järgmised punktid 14 a ja 14 b: |
| --- | --- | --- |

d)

d)

lisatakse järgmised punktid 14 a ja 14 b:

lisatakse järgmised punktid 14 a ja 14 b:

| | | 14a. | Kildagaasi sisaldavasse kihti või muudesse sama madala või väiksema läbilaskvuse ja poorsusega settekivimite moodustistesse kogunenud nafta ja/või maagaasi uurimine, mis piirdub hüdraulilise purustamise kohaldamise etapiga, ning kaevandamine, olenemata tootmismahust. |
| --- | --- | --- | --- |

14a.

14a.

Kildagaasi sisaldavasse kihti või muudesse sama madala või väiksema läbilaskvuse ja poorsusega settekivimite moodustistesse kogunenud nafta ja/või maagaasi uurimine, mis piirdub hüdraulilise purustamise kohaldamise etapiga, ning kaevandamine, olenemata tootmismahust.

| 14b. | Söe vahekihtides asuva maagaasi uurimine, mis piirdub hüdraulilise purustamise kohaldamise etapiga, ning kaevandamine, olenemata tootmismahust. |
| --- | --- |

14b.

14b.

Söe vahekihtides asuva maagaasi uurimine, mis piirdub hüdraulilise purustamise kohaldamise etapiga, ning kaevandamine, olenemata tootmismahust.

| | e) | punkt 19 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- | --- |

e)

e)

punkt 19 asendatakse järgmisega:

punkt 19 asendatakse järgmisega:

| | | „19. | Pealmaakaevandused pindalaga üle 25 hektari, tsüaniidi kasutavad kullakaevandused


  või turbakaevandused pindalaga üle 150 hektari.” |
| --- | --- | --- | --- |

„19.

| | f) | lisatakse punkt 24 a: |
| --- | --- | --- |

f)

f)

lisatakse punkt 24 a:

lisatakse punkt 24 a:

| | | „24 a. | Lõbustusparkide ja golfiväljakute rajamise planeerimine veepuuduse all kannatavatele või suure kõrbestumise või põuaohuga aladele.” |
| --- | --- | --- | --- |

„24 a.

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Lisa – punkt - 1 a (uus)

Lisa – punkt - 1 a (uus)

Direktiiv 2011/92/EL

II lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1 a) | II lisa muudetakse järgmiselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(-1 a)

(-1 a)

II lisa muudetakse järgmiselt.

| | a) | pealkiri asendatakse järgmisega |
| --- | --- | --- |

a)

a)

pealkiri asendatakse järgmisega

pealkiri asendatakse järgmisega

| | | „ARTIKLI 4 LÕIKES 2 OSUTATUD PROJEKTID (MILLE KESKKONNAMÕJU HINNATAKSE LIIKMESRIIKIDE ÄRANÄGEMISEL)” |
| --- | --- | --- |

„ARTIKLI 4 LÕIKES 2 OSUTATUD PROJEKTID (MILLE KESKKONNAMÕJU HINNATAKSE LIIKMESRIIKIDE ÄRANÄGEMISEL)”

„ARTIKLI 4 LÕIKES 2 OSUTATUD PROJEKTID (MILLE KESKKONNAMÕJU HINNATAKSE LIIKMESRIIKIDE ÄRANÄGEMISEL)”

| | b) | lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt: |
| --- | --- | --- |

b)

b)

lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

| | | „f a) | looduslik kalapüük ja sellega seotud tegevused;” |
| --- | --- | --- | --- |

„f a)

„f a)

looduslik kalapüük ja sellega seotud tegevused;”

looduslik kalapüük ja sellega seotud tegevused;”

| | (c) | lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega: |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

| | | „c) | maavarade teadusuuringud ja uuringud ning maavarade kaevandamine mere-või jõepõhjast;” |
| --- | --- | --- | --- |

„c)

„c)

maavarade teadusuuringud ja uuringud ning maavarade kaevandamine mere-või jõepõhjast;”

maavarade teadusuuringud ja uuringud ning maavarade kaevandamine mere-või jõepõhjast;”

| | d) | lõike 10 punkt d jäetakse välja. |
| --- | --- | --- |

d)

d)

lõike 10 punkt d jäetakse välja.

lõike 10 punkt d jäetakse välja.

| | e) | lõikesse 13 lisatakse järgmine punkt: |
| --- | --- | --- |

e)

e)

lõikesse 13 lisatakse järgmine punkt:

lõikesse 13 lisatakse järgmine punkt:

| | | „a a) | I lisas või käesolevas lisas nimetatud projekti lammutamine, mis võib avaldada keskkonnale olulist kahjulikku mõju.” |
| --- | --- | --- | --- |

„a a)

„a a)

I lisas või käesolevas lisas nimetatud projekti lammutamine, mis võib avaldada keskkonnale olulist kahjulikku mõju.”

I lisas või käesolevas lisas nimetatud projekti lammutamine, mis võib avaldada keskkonnale olulist kahjulikku mõju.”

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Lisa – punkt 1

Lisa – punkt 1

Direktiiv 2011/92/EL

II A lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| II A LISA – ARTIKLI 4 LÕIKES 3 OSUTATUD TEAVE | II A LISA – ARTIKLI 4 LÕIKES 3 OSUTATUD TEAVE
  (ARENDAJA POOLT II LISAS LOETLETUD PROJEKTIDE KOHTA ESITATAV KOKKUVÕTLIK TEAVE) |
| 1. | Projekti kirjeldus, mis sisaldab
  eelkõige
  järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

II A LISA – ARTIKLI 4 LÕIKES 3 OSUTATUD TEAVE

II A LISA – ARTIKLI 4 LÕIKES 3 OSUTATUD TEAVE
  (ARENDAJA POOLT II LISAS LOETLETUD PROJEKTIDE KOHTA ESITATAV KOKKUVÕTLIK TEAVE)

(ARENDAJA POOLT II LISAS LOETLETUD PROJEKTIDE KOHTA ESITATAV KOKKUVÕTLIK TEAVE)

1.

Projekti kirjeldus, mis sisaldab
  eelkõige
  järgmist:

eelkõige

| 1. | Projekti kirjeldus, mis sisaldab järgmist: |
| --- | --- |

1.

Projekti kirjeldus, mis sisaldab järgmist:

| | a) | kogu projekti füüsiliste omaduste kirjeldus, sealhulgas vajaduse korral ehitamise ja käitamisega seotud maa-aluste tööde kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

a)

kogu projekti füüsiliste omaduste kirjeldus, sealhulgas vajaduse korral ehitamise ja käitamisega seotud maa-aluste tööde kirjeldus;

| | a) | kogu projekti füüsiliste omaduste kirjeldus, sealhulgas vajaduse korral ehitamise
  , käitamise ja lammutamisega
  seotud maa-aluste tööde kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

a)

kogu projekti füüsiliste omaduste kirjeldus, sealhulgas vajaduse korral ehitamise
  , käitamise ja lammutamisega
  seotud maa-aluste tööde kirjeldus;

, käitamise ja lammutamisega

| | b) | projekti asukoha kirjeldus, pöörates tähelepanu eelkõige tõenäoliselt mõjutatavate geograafiliste alade keskkonnatundlikkusele. |
| --- | --- | --- |

b)

projekti asukoha kirjeldus, pöörates tähelepanu eelkõige tõenäoliselt mõjutatavate geograafiliste alade keskkonnatundlikkusele.

| | b) | projekti asukoha kirjeldus, pöörates tähelepanu eelkõige tõenäoliselt mõjutatavate geograafiliste alade keskkonnatundlikkusele. |
| --- | --- | --- |

b)

projekti asukoha kirjeldus, pöörates tähelepanu eelkõige tõenäoliselt mõjutatavate geograafiliste alade keskkonnatundlikkusele.

| 2. | Nende keskkonnaaspektide kirjeldus, mida kavandatud projekt tõenäoliselt oluliselt mõjutab. |
| --- | --- |

2.

Nende keskkonnaaspektide kirjeldus, mida kavandatud projekt tõenäoliselt oluliselt mõjutab.

| 2. | Nende keskkonnaaspektide kirjeldus, mida kavandatud projekt tõenäoliselt oluliselt mõjutab. |
| --- | --- |

2.

Nende keskkonnaaspektide kirjeldus, mida kavandatud projekt tõenäoliselt oluliselt mõjutab.

| 3. | Kirjeldus kavandatud projekti tõenäolise olulise keskkonnamõju kohta, mis tuleneb: |
| --- | --- |

3.

Kirjeldus kavandatud projekti tõenäolise olulise keskkonnamõju kohta, mis tuleneb:

| 3. | Kirjeldus kavandatud projekti tõenäolise olulise keskkonnamõju kohta
  , sealhulgas asjaomase elanikkonna terviseohud ning mõjuga maastikule ja kultuuripärandile,
  mis tuleneb: |
| --- | --- |

3.

Kirjeldus kavandatud projekti tõenäolise olulise keskkonnamõju kohta
  , sealhulgas asjaomase elanikkonna terviseohud ning mõjuga maastikule ja kultuuripärandile,
  mis tuleneb:

, sealhulgas asjaomase elanikkonna terviseohud ning mõjuga maastikule ja kultuuripärandile,

| | a) | eeldatavasti tekkivatest jääkidest ja heitest ning jäätmetekkest; |
| --- | --- | --- |

a)

eeldatavasti tekkivatest jääkidest ja heitest ning jäätmetekkest;

| | a) | eeldatavasti tekkivatest jääkidest ja heitest ning jäätmetekkest
  , kui see on asjakohane
  ; |
| --- | --- | --- |

a)

eeldatavasti tekkivatest jääkidest ja heitest ning jäätmetekkest
  , kui see on asjakohane
  ;

, kui see on asjakohane

| | b) | loodusvarade, eelkõige mulla, maa, vee ja bioloogilise mitmekesisuse kasutamisest, sealhulgas hüdromorfoloogilised muudatused. |
| --- | --- | --- |

b)

loodusvarade, eelkõige mulla, maa, vee ja bioloogilise mitmekesisuse kasutamisest, sealhulgas hüdromorfoloogilised muudatused.

| | b) | loodusvarade, eelkõige mulla, maa, vee ja bioloogilise mitmekesisuse kasutamisest, (sealhulgas hüdromorfoloogilised muudatused). |
| --- | --- | --- |

b)

loodusvarade, eelkõige mulla, maa, vee ja bioloogilise mitmekesisuse kasutamisest, (sealhulgas hüdromorfoloogilised muudatused).

| 4. | Keskkonnale avalduva olulise kahjuliku mõju vältimiseks, ennetamiseks ja vähendamiseks ette nähtud meetmete kirjeldus. |
| --- | --- |

4.

Keskkonnale avalduva olulise kahjuliku mõju vältimiseks, ennetamiseks ja vähendamiseks ette nähtud meetmete kirjeldus.

| 4. | Keskkonnale avalduva olulise kahjuliku mõju vältimiseks, ennetamiseks ja vähendamiseks ette nähtud meetmete kirjeldus
  , eriti juhul, kui kahjulik mõju on pöördumatu
  . |
| --- | --- |

4.

Keskkonnale avalduva olulise kahjuliku mõju vältimiseks, ennetamiseks ja vähendamiseks ette nähtud meetmete kirjeldus
  , eriti juhul, kui kahjulik mõju on pöördumatu
  .

, eriti juhul, kui kahjulik mõju on pöördumatu

Muudatusettepanek 124

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Lisa – punkt 2

Lisa – punkt 2

Direktiiv 2011/92/EL

III lisa – punkt 2 – punkt c – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | rannikuvööndid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

rannikuvööndid;

| ii) | rannikuvööndid
  ja merekeskkond
  ; |
| --- | --- |

ii)

rannikuvööndid
  ja merekeskkond
  ;

ja merekeskkond

Muudatusettepanekud 83 ja 129/REV

Muudatusettepanekud 83 ja 129/REV

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Lisa – punkt 2

Lisa – punkt 2

Direktiiv 2011/92/EL

IV lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| IV LISA – ARTIKLI 5 LÕIKES 1 OSUTATUD TEAVE | IV LISA – ARTIKLI 5 LÕIKES 1 OSUTATUD TEAVE
  (ARENDAJA POOLT KESKKONNAARUANDES ESITATAV TEAVE) |
| 1. | Projekti kirjeldus, mis sisaldab eelkõige järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

IV LISA – ARTIKLI 5 LÕIKES 1 OSUTATUD TEAVE

IV LISA – ARTIKLI 5 LÕIKES 1 OSUTATUD TEAVE
  (ARENDAJA POOLT KESKKONNAARUANDES ESITATAV TEAVE)

(ARENDAJA POOLT KESKKONNAARUANDES ESITATAV TEAVE)

1.

Projekti kirjeldus, mis sisaldab eelkõige järgmist:

| 1. | Projekti kirjeldus, mis sisaldab eelkõige järgmist: |
| --- | --- |

1.

Projekti kirjeldus, mis sisaldab eelkõige järgmist:

| | -a) | projekti asukoha kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

-a)

-a)

projekti asukoha kirjeldus;

projekti asukoha kirjeldus;

| | a) | kogu projekti füüsiliste omaduste kirjeldus, sealhulgas vajaduse korral maa-aluste tööde ulatus, ning ehitamise ja käitamisega seotud vee- ja maakasutusvajadused; |
| --- | --- | --- |

a)

kogu projekti füüsiliste omaduste kirjeldus, sealhulgas vajaduse korral maa-aluste tööde ulatus, ning ehitamise ja käitamisega seotud vee- ja maakasutusvajadused;

| | a) | kogu projekti füüsiliste omaduste kirjeldus, sealhulgas vajaduse korral maa-aluste tööde ulatus, ning ehitamise, käitamise ja
  vajaduse korral lammutamisega
  seotud vee- ja maakasutusvajadused; |
| --- | --- | --- |

a)

kogu projekti füüsiliste omaduste kirjeldus, sealhulgas vajaduse korral maa-aluste tööde ulatus, ning ehitamise, käitamise ja
  vajaduse korral lammutamisega
  seotud vee- ja maakasutusvajadused;

vajaduse korral lammutamisega

| | a a) | energiakulude, lammutamisel tekkinud jäätmete ringlussevõtu kulude ning lammutamisprojekti teostamisel kasutatud täiendavate loodusvarade tarbimise kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

a a)

a a)

energiakulude, lammutamisel tekkinud jäätmete ringlussevõtu kulude ning lammutamisprojekti teostamisel kasutatud täiendavate loodusvarade tarbimise kirjeldus;

energiakulude, lammutamisel tekkinud jäätmete ringlussevõtu kulude ning lammutamisprojekti teostamisel kasutatud täiendavate loodusvarade tarbimise kirjeldus;

| | b) | tootmisprotsesside põhiomaduste, näiteks kasutatavate materjalide, energia ja loodusvarade (sealhulgas vesi, maa, muld ja bioloogiline mitmekesisus) laadi ja koguse kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

b)

tootmisprotsesside põhiomaduste, näiteks kasutatavate materjalide, energia ja loodusvarade (sealhulgas vesi, maa, muld ja bioloogiline mitmekesisus) laadi ja koguse kirjeldus;

| | b) | tootmisprotsesside põhiomaduste, näiteks kasutatavate materjalide, energia ja loodusvarade (sealhulgas vesi, maa, muld ja bioloogiline mitmekesisus) laadi ja koguse kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

b)

tootmisprotsesside põhiomaduste, näiteks kasutatavate materjalide, energia ja loodusvarade (sealhulgas vesi, maa, muld ja bioloogiline mitmekesisus) laadi ja koguse kirjeldus;

| | c) | kavandatud projekti käitamisel eeldatavasti tekkivaid jääke ja heidet (vee, õhu, mulla ja selle aluskihi reostus, müra, vibratsioon, valgus, soojus, kiirgus jne) käsitlev hinnang liigi ja koguse kaupa. |
| --- | --- | --- |

c)

kavandatud projekti käitamisel eeldatavasti tekkivaid jääke ja heidet (vee, õhu, mulla ja selle aluskihi reostus, müra, vibratsioon, valgus, soojus, kiirgus jne) käsitlev hinnang liigi ja koguse kaupa.

| | c) | kavandatud projekti käitamisel eeldatavasti tekkivaid jääke ja heidet (vee, õhu, mulla ja selle aluskihi reostus, müra, vibratsioon, valgus, soojus, kiirgus jne) käsitlev hinnang liigi ja koguse kaupa. |
| --- | --- | --- |

c)

kavandatud projekti käitamisel eeldatavasti tekkivaid jääke ja heidet (vee, õhu, mulla ja selle aluskihi reostus, müra, vibratsioon, valgus, soojus, kiirgus jne) käsitlev hinnang liigi ja koguse kaupa.

| 2. | Kaalutud alternatiivide tehniliste, asukohaga seotud ja muude aspektide kirjeldus (nt projekti kavand, tehniline võimsus, maht ja ulatus),
  sealhulgas keskkonda kõige vähem mõjutav alternatiiv
  , ning peamised põhjused, mille alusel keskkonnamõju arvestades valik tehti. |
| --- | --- |

2.

Kaalutud alternatiivide tehniliste, asukohaga seotud ja muude aspektide kirjeldus (nt projekti kavand, tehniline võimsus, maht ja ulatus),
  sealhulgas keskkonda kõige vähem mõjutav alternatiiv
  , ning peamised põhjused, mille alusel keskkonnamõju arvestades valik tehti.

sealhulgas keskkonda kõige vähem mõjutav alternatiiv

| 2. | Arendaja
  kaalutud
  mõistlike
  alternatiivide tehniliste, asukohaga seotud ja muude aspektide kirjeldus (nt projekti kavand, tehniline võimsus, maht ja ulatus),
  mis on kavandatava projekti ja selle eripärade korral asjakohased
  , ning peamised põhjused, mille alusel keskkonnamõju arvestades valik tehti. |
| --- | --- |

2.

Arendaja
  kaalutud
  mõistlike
  alternatiivide tehniliste, asukohaga seotud ja muude aspektide kirjeldus (nt projekti kavand, tehniline võimsus, maht ja ulatus),
  mis on kavandatava projekti ja selle eripärade korral asjakohased
  , ning peamised põhjused, mille alusel keskkonnamõju arvestades valik tehti.

Arendaja

mõistlike

mis on kavandatava projekti ja selle eripärade korral asjakohased

| 3. | Keskkonna praeguse seisundi asjakohaste aspektide kirjeldus ja selle tõenäoline muutumine juhul, kui projekti ei rakendata
  (alusstsenaarium)
  . See kirjeldus peaks hõlmama kõiki olemasolevaid projekti suhtes olulisi keskkonnaprobleeme, eelkõige neid, mis puudutavad eriti suure keskkonnatähtsusega alasid ning loodusvarade kasutamist. |
| --- | --- |

3.

Keskkonna praeguse seisundi asjakohaste aspektide kirjeldus ja selle tõenäoline muutumine juhul, kui projekti ei rakendata
  (alusstsenaarium)
  . See kirjeldus peaks hõlmama kõiki olemasolevaid projekti suhtes olulisi keskkonnaprobleeme, eelkõige neid, mis puudutavad eriti suure keskkonnatähtsusega alasid ning loodusvarade kasutamist.

(alusstsenaarium)

| 3. | Keskkonna praeguse seisundi asjakohaste aspektide kirjeldus
  (alusstsenaarium
  ) ja selle tõenäoline muutumine juhul, kui projekti ei rakendata
  , juhul kui looduslikke ja sotsiaalseid muutusi saab alusstsenaariumist lähtuvalt mõistlikult ette näha
  . See kirjeldus peaks hõlmama kõiki olemasolevaid projekti suhtes olulisi keskkonnaprobleeme, eelkõige neid, mis puudutavad eriti suure keskkonnatähtsusega alasid ning loodusvarade kasutamist. |
| --- | --- |

3.

Keskkonna praeguse seisundi asjakohaste aspektide kirjeldus
  (alusstsenaarium
  ) ja selle tõenäoline muutumine juhul, kui projekti ei rakendata
  , juhul kui looduslikke ja sotsiaalseid muutusi saab alusstsenaariumist lähtuvalt mõistlikult ette näha
  . See kirjeldus peaks hõlmama kõiki olemasolevaid projekti suhtes olulisi keskkonnaprobleeme, eelkõige neid, mis puudutavad eriti suure keskkonnatähtsusega alasid ning loodusvarade kasutamist.

(alusstsenaarium

, juhul kui looduslikke ja sotsiaalseid muutusi saab alusstsenaariumist lähtuvalt mõistlikult ette näha

| 4. | Nende keskkonna elementide kirjeldus, mida kavandatud projekt tõenäoliselt oluliselt mõjutab, eelkõige elanikkond, inimeste tervis, loomastik, taimestik, bioloogiline mitmekesisus
  ja selle pakutavad ökosüsteemi teenused
  , maa (maa hõivamine), muld (orgaaniline aine, erosioon, tihenemine, katmine), vesi (kogus ja kvaliteet), õhk, kliimategurid,
  kliimamuutused
  (kui projekti puhul võetakse arvesse kliimamuutustega seotud riske, käsitletakse järgmisi aspekte: kasvuhoonegaaside heide, sealhulgas maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärit heide, kliimamuutuste mõju vähendamise võimalused, kliimamuutustega kohanemise seisukohalt oluline mõju), aineline vara, kultuuripärand, sealhulgas arhitektuuriline ja arheoloogiline pärand, maastik; selline kirjeldus peaks sisaldama teavet selle kohta, milline on eespool nimetatud elementide vastastikune seos ning nende avatus loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ohu suhtes ning nende tundlikkus ja vastupanuvõime sellisele katastroofiohule. |
| --- | --- |

4.

Nende keskkonna elementide kirjeldus, mida kavandatud projekt tõenäoliselt oluliselt mõjutab, eelkõige elanikkond, inimeste tervis, loomastik, taimestik, bioloogiline mitmekesisus
  ja selle pakutavad ökosüsteemi teenused
  , maa (maa hõivamine), muld (orgaaniline aine, erosioon, tihenemine, katmine), vesi (kogus ja kvaliteet), õhk, kliimategurid,
  kliimamuutused
  (kui projekti puhul võetakse arvesse kliimamuutustega seotud riske, käsitletakse järgmisi aspekte: kasvuhoonegaaside heide, sealhulgas maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärit heide, kliimamuutuste mõju vähendamise võimalused, kliimamuutustega kohanemise seisukohalt oluline mõju), aineline vara, kultuuripärand, sealhulgas arhitektuuriline ja arheoloogiline pärand, maastik; selline kirjeldus peaks sisaldama teavet selle kohta, milline on eespool nimetatud elementide vastastikune seos ning nende avatus loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ohu suhtes ning nende tundlikkus ja vastupanuvõime sellisele katastroofiohule.

ja selle pakutavad ökosüsteemi teenused

kliimamuutused

| 4. | Nende
  keskkonnategurite
  kirjeldus, mida kavandatud projekt tõenäoliselt oluliselt mõjutab, eelkõige elanikkond, inimeste tervis, loomastik, taimestik, bioloogiline mitmekesisus, maa (maa hõivamine), muld (orgaaniline aine, erosioon, tihenemine, katmine), vesi (kogus ja kvaliteet), õhk, kliimategurid,
  kliima
  (kui projekti puhul võetakse arvesse kliimamuutustega seotud riske, käsitletakse järgmisi aspekte: kasvuhoonegaaside heide, sealhulgas maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärit heide, kliimamuutuste mõju vähendamise võimalused, kliimamuutustega kohanemise seisukohalt oluline mõju), aineline vara, kultuuripärand, sealhulgas arhitektuuriline ja arheoloogiline pärand, maastik; selline kirjeldus peaks sisaldama teavet selle kohta, milline on eespool nimetatud elementide vastastikune seos ning nende avatus loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ohu suhtes ning nende tundlikkus ja vastupanuvõime sellisele katastroofiohule. |
| --- | --- |

4.

Nende
  keskkonnategurite
  kirjeldus, mida kavandatud projekt tõenäoliselt oluliselt mõjutab, eelkõige elanikkond, inimeste tervis, loomastik, taimestik, bioloogiline mitmekesisus, maa (maa hõivamine), muld (orgaaniline aine, erosioon, tihenemine, katmine), vesi (kogus ja kvaliteet), õhk, kliimategurid,
  kliima
  (kui projekti puhul võetakse arvesse kliimamuutustega seotud riske, käsitletakse järgmisi aspekte: kasvuhoonegaaside heide, sealhulgas maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärit heide, kliimamuutuste mõju vähendamise võimalused, kliimamuutustega kohanemise seisukohalt oluline mõju), aineline vara, kultuuripärand, sealhulgas arhitektuuriline ja arheoloogiline pärand, maastik; selline kirjeldus peaks sisaldama teavet selle kohta, milline on eespool nimetatud elementide vastastikune seos ning nende avatus loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ohu suhtes ning nende tundlikkus ja vastupanuvõime sellisele katastroofiohule.

keskkonnategurite

kliima

| 5. | Kirjeldus kavandatud projekti tõenäolise olulise keskkonnamõju kohta, mis tuleneb muu hulgas: |
| --- | --- |

5.

Kirjeldus kavandatud projekti tõenäolise olulise keskkonnamõju kohta, mis tuleneb muu hulgas:

| 5. | Kirjeldus kavandatud projekti tõenäolise olulise keskkonnamõju kohta, mis tuleneb muu hulgas: |
| --- | --- |

5.

Kirjeldus kavandatud projekti tõenäolise olulise keskkonnamõju kohta, mis tuleneb muu hulgas:

| | a) | projektist endast; |
| --- | --- | --- |

a)

projektist endast;

| | a) | projektist endast; |
| --- | --- | --- |

a)

projektist endast;

| | b) | loodusvarade, eriti maa, mulla, vee, bioloogilise mitmekesisuse
  ja selle pakutavate ökosüsteemi teenuste
  kasutamisest
  , pidades võimalikult palju silmas kõnealuste ressursside kättesaadavust ka muutuva kliima tingimustes
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

loodusvarade, eriti maa, mulla, vee, bioloogilise mitmekesisuse
  ja selle pakutavate ökosüsteemi teenuste
  kasutamisest
  , pidades võimalikult palju silmas kõnealuste ressursside kättesaadavust ka muutuva kliima tingimustes
  ;

ja selle pakutavate ökosüsteemi teenuste

, pidades võimalikult palju silmas kõnealuste ressursside kättesaadavust ka muutuva kliima tingimustes

| | b) | loodusvarade, eriti maa, mulla, vee,
  ja
  bioloogilise mitmekesisuse
  , sealhulgas loomastiku ja taimestiku
  kasutamisest; |
| --- | --- | --- |

b)

loodusvarade, eriti maa, mulla, vee,
  ja
  bioloogilise mitmekesisuse
  , sealhulgas loomastiku ja taimestiku
  kasutamisest;

ja

, sealhulgas loomastiku ja taimestiku

| | c) | saasteainete heitest, mürast, vibratsioonist, valgusest, soojusest ja kiirgusest, häiringute tekitamisest ja jäätmete kõrvaldamisest; |
| --- | --- | --- |

c)

saasteainete heitest, mürast, vibratsioonist, valgusest, soojusest ja kiirgusest, häiringute tekitamisest ja jäätmete kõrvaldamisest;

| | c) | saasteainete heitest, mürast, vibratsioonist, valgusest, soojusest ja kiirgusest, häiringute tekitamisest ja jäätmete kõrvaldamisest; |
| --- | --- | --- |

c)

saasteainete heitest, mürast, vibratsioonist, valgusest, soojusest ja kiirgusest, häiringute tekitamisest ja jäätmete kõrvaldamisest;

| | d) | ohust inimeste tervisele, kultuuripärandile või keskkonnale (näiteks õnnetuste või katastroofide tõttu); |
| --- | --- | --- |

d)

ohust inimeste tervisele, kultuuripärandile või keskkonnale (näiteks õnnetuste või katastroofide tõttu);

| | d) | ohust inimeste tervisele, kultuuripärandile või keskkonnale (näiteks õnnetuste või katastroofide tõttu
  , kui need loetakse põhjendatult projekti olemusega seotuks
  ; |
| --- | --- | --- |

d)

ohust inimeste tervisele, kultuuripärandile või keskkonnale (näiteks õnnetuste või katastroofide tõttu
  , kui need loetakse põhjendatult projekti olemusega seotuks
  ;

, kui need loetakse põhjendatult projekti olemusega seotuks

| | e) | koosmõjust muude projektide ja meetmetega; |
| --- | --- | --- |

e)

koosmõjust muude projektide ja meetmetega;

| | e) | sama arendaja või erinevate arendajate projektide (eelkõige käimasolevate ja/või heakskiidetud projektide) koosmõjust
  kui need asuvad tõenäoliselt mõjutatavas geograafilises piirkonnas ning ei ole veel ehitamisel ega käitamisel, ning ilma et oleks kohustust võtta arvesse muud kui olemasolevat teavet või avalikult kättesaadavat teavet
  ; |
| --- | --- | --- |

e)

sama arendaja või erinevate arendajate projektide (eelkõige käimasolevate ja/või heakskiidetud projektide) koosmõjust
  kui need asuvad tõenäoliselt mõjutatavas geograafilises piirkonnas ning ei ole veel ehitamisel ega käitamisel, ning ilma et oleks kohustust võtta arvesse muud kui olemasolevat teavet või avalikult kättesaadavat teavet
  ;

kui need asuvad tõenäoliselt mõjutatavas geograafilises piirkonnas ning ei ole veel ehitamisel ega käitamisel, ning ilma et oleks kohustust võtta arvesse muud kui olemasolevat teavet või avalikult kättesaadavat teavet

| | f) | kasvuhoonegaaside heitest, mis on muu hulgas pärit maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest; |
| --- | --- | --- |

f)

kasvuhoonegaaside heitest, mis on muu hulgas pärit maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest;

| | f) | kasvuhoonegaaside heitest, mis on muu hulgas pärit maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest; |
| --- | --- | --- |

f)

kasvuhoonegaaside heitest, mis on muu hulgas pärit maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest;

| | g) | kasutatavast tehnoloogiast ja ainetest; |
| --- | --- | --- |

g)

kasutatavast tehnoloogiast ja ainetest;

| | g) | kasutatavast tehnoloogiast ja ainetest; |
| --- | --- | --- |

g)

kasutatavast tehnoloogiast ja ainetest;

| | h) | hüdromorfoloogilistest muutustest. |
| --- | --- | --- |

h)

hüdromorfoloogilistest muutustest.

| | h) | hüdromorfoloogilistest muutustest. |
| --- | --- | --- |

h)

hüdromorfoloogilistest muutustest.

| | Tõenäoliselt olulise mõju kirjeldus peaks hõlmama nii projekti otsest kui ka kaudset, teisest või koosmõju, piiriülest, lühiajalist, keskmise pikkusega ja pikaajalist, püsivat ja ajutist, positiivset ja negatiivset mõju. Selles kirjelduses tuleks arvesse võtta neid ELi või liikmesriigi keskkonnakaitse-eesmärke, mis on projekti seisukohalt olulised. |
| --- | --- |

Tõenäoliselt olulise mõju kirjeldus peaks hõlmama nii projekti otsest kui ka kaudset, teisest või koosmõju, piiriülest, lühiajalist, keskmise pikkusega ja pikaajalist, püsivat ja ajutist, positiivset ja negatiivset mõju. Selles kirjelduses tuleks arvesse võtta neid ELi või liikmesriigi keskkonnakaitse-eesmärke, mis on projekti seisukohalt olulised.

| | Tõenäoliselt olulise mõju kirjeldus peaks hõlmama nii projekti otsest kui ka kaudset, teisest või koosmõju, piiriülest, lühiajalist, keskmise pikkusega ja pikaajalist, püsivat ja ajutist, positiivset ja negatiivset mõju. Selles kirjelduses tuleks arvesse võtta neid ELi või liikmesriigi keskkonnakaitse-eesmärke, mis on projekti seisukohalt olulised. |
| --- | --- |

Tõenäoliselt olulise mõju kirjeldus peaks hõlmama nii projekti otsest kui ka kaudset, teisest või koosmõju, piiriülest, lühiajalist, keskmise pikkusega ja pikaajalist, püsivat ja ajutist, positiivset ja negatiivset mõju. Selles kirjelduses tuleks arvesse võtta neid ELi või liikmesriigi keskkonnakaitse-eesmärke, mis on projekti seisukohalt olulised.

| 6. | Punktis 5 osutatud keskkonnamõju hindamisel kasutatud prognoosimeetodite kirjeldus, samuti peamised ebakindlad aspektid ning nende mõju prognoosidele ja parima alternatiivi väljavalimisele. |
| --- | --- |

6.

Punktis 5 osutatud keskkonnamõju hindamisel kasutatud prognoosimeetodite kirjeldus, samuti peamised ebakindlad aspektid ning nende mõju prognoosidele ja parima alternatiivi väljavalimisele.

| 6. | Punktis 5 osutatud keskkonnamõju hindamisel kasutatud prognoosimeetodite kirjeldus, samuti peamised ebakindlad aspektid ning nende mõju prognoosidele ja parima alternatiivi väljavalimisele. |
| --- | --- |

6.

Punktis 5 osutatud keskkonnamõju hindamisel kasutatud prognoosimeetodite kirjeldus, samuti peamised ebakindlad aspektid ning nende mõju prognoosidele ja parima alternatiivi väljavalimisele.

| 7. | Punktis 5 osutatud olulise kahjuliku keskkonnamõju vältimiseks, vähendamiseks ja
  võimaluse korral
  kõrvaldamiseks kavandatud meetmete kirjeldus ning kavandatud seirekord, kui see on vajalik; sealhulgas projekti kahjuliku keskkonnamõju järelanalüüs. Selles kirjelduses tuleks selgitada, millises ulatuses olulist kahjulikku mõju vähendatakse või kõrvaldatakse ning see peaks hõlmama nii ehitamis- kui ka käitamisetappi. |
| --- | --- |

7.

Punktis 5 osutatud olulise kahjuliku keskkonnamõju vältimiseks, vähendamiseks ja
  võimaluse korral
  kõrvaldamiseks kavandatud meetmete kirjeldus ning kavandatud seirekord, kui see on vajalik; sealhulgas projekti kahjuliku keskkonnamõju järelanalüüs. Selles kirjelduses tuleks selgitada, millises ulatuses olulist kahjulikku mõju vähendatakse või kõrvaldatakse ning see peaks hõlmama nii ehitamis- kui ka käitamisetappi.

võimaluse korral

| 7. | Esmajärjekorras
  punktis 5 osutatud olulise kahjuliku keskkonnamõju vältimiseks
  ja
  vähendamiseks ja
  viimase abinõuna selle
  kõrvaldamiseks kavandatud meetmete kirjeldus ning kavandatud seirekord, kui see on vajalik; sealhulgas projekti kahjuliku keskkonnamõju järelanalüüs. Selles kirjelduses tuleks selgitada, millises ulatuses olulist kahjulikku mõju
  välditakse,
  vähendatakse või kõrvaldatakse ning see peaks hõlmama nii ehitamis- kui ka käitamisetappi. |
| --- | --- |

7.

Esmajärjekorras
  punktis 5 osutatud olulise kahjuliku keskkonnamõju vältimiseks
  ja
  vähendamiseks ja
  viimase abinõuna selle
  kõrvaldamiseks kavandatud meetmete kirjeldus ning kavandatud seirekord, kui see on vajalik; sealhulgas projekti kahjuliku keskkonnamõju järelanalüüs. Selles kirjelduses tuleks selgitada, millises ulatuses olulist kahjulikku mõju
  välditakse,
  vähendatakse või kõrvaldatakse ning see peaks hõlmama nii ehitamis- kui ka käitamisetappi.

Esmajärjekorras

ja

viimase abinõuna selle

välditakse,

| 8. | Loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ohu ning projekti elluviimise korral toimuda võivate õnnetuste ohu hinnang ning vajaduse korral kirjeldus sellise ohu vältimiseks ettenähtud meetmetest, samuti hädaolukordades valmisoleku ja neile reageerimise meetmetest (nt
  muudetud
  direktiiviga 96/82/EÜ nõutud meetmed). |
| --- | --- |

8.

Loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ohu ning projekti elluviimise korral toimuda võivate õnnetuste ohu hinnang ning vajaduse korral kirjeldus sellise ohu vältimiseks ettenähtud meetmetest, samuti hädaolukordades valmisoleku ja neile reageerimise meetmetest (nt
  muudetud
  direktiiviga 96/82/EÜ nõutud meetmed).

muudetud

| 8. | Loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ohu ning projekti elluviimise korral toimuda võivate õnnetuste ohu hinnang ning vajaduse korral kirjeldus sellise ohu vältimiseks ettenähtud meetmetest, samuti hädaolukordades valmisoleku ja neile reageerimise meetmetest (nt
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta
  direktiiviga
  2012/18/EL (ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise ning nõukogu direktiivi 96/82/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta)
  nõutud meetmed). |
| --- | --- |

8.

Loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ohu ning projekti elluviimise korral toimuda võivate õnnetuste ohu hinnang ning vajaduse korral kirjeldus sellise ohu vältimiseks ettenähtud meetmetest, samuti hädaolukordades valmisoleku ja neile reageerimise meetmetest (nt
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta
  direktiiviga
  2012/18/EL (ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise ning nõukogu direktiivi 96/82/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta)
  nõutud meetmed).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta

2012/18/EL (ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise ning nõukogu direktiivi 96/82/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta)

| 9. | Üldarusaadav kokkuvõte eespool esitatud punktides sätestatud teabest. |
| --- | --- |

9.

Üldarusaadav kokkuvõte eespool esitatud punktides sätestatud teabest.

| 9. | Üldarusaadav kokkuvõte eespool esitatud punktides sätestatud teabest. |
| --- | --- |

9.

Üldarusaadav kokkuvõte eespool esitatud punktides sätestatud teabest.

| 10. | Arendajal nõutud teabe koostamisel tekkinud probleemid (tehniline puudujääk või oskusteabe puudumine) ning kirjeldustes ja hindamisel kasutatud allikad, samuti peamised ebakindlad aspektid ning nende mõju prognoosidele ja parima alternatiivi väljavalimisele. |
| --- | --- |

10.

Arendajal nõutud teabe koostamisel tekkinud probleemid (tehniline puudujääk või oskusteabe puudumine) ning kirjeldustes ja hindamisel kasutatud allikad, samuti peamised ebakindlad aspektid ning nende mõju prognoosidele ja parima alternatiivi väljavalimisele.

| 10. | Arendajal nõutud teabe koostamisel tekkinud probleemid (tehniline puudujääk või oskusteabe puudumine) ning kirjeldustes ja hindamisel kasutatud allikad, samuti peamised ebakindlad aspektid ning nende mõju prognoosidele ja parima alternatiivi väljavalimisele. |
| --- | --- |

10.

Arendajal nõutud teabe koostamisel tekkinud probleemid (tehniline puudujääk või oskusteabe puudumine) ning kirjeldustes ja hindamisel kasutatud allikad, samuti peamised ebakindlad aspektid ning nende mõju prognoosidele ja parima alternatiivi väljavalimisele.

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule tagasi vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0277/2013).

1

(2)  

  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

2

ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

(3)  

  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

3

EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(4)  
  Nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsus 2005/370/EÜ (EÜT L 124, 17.5.2005, lk 1).

4

Nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsus 2005/370/EÜ (EÜT L 124, 17.5.2005, lk 1).

(*)  
  Euroopa ühendamise rahastu asutamist käsitleva määruse number, kuupäev ja pealkiri (2011/0302(COD)).

*

Euroopa ühendamise rahastu asutamist käsitleva määruse number, kuupäev ja pealkiri (2011/0302(COD)).

(**)  
  24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

**

24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

---

Neljapäev, 10. oktoober 2013

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/212 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/212

---

P7_TA(2013)0415

Jordaania osalemine liidu programmides ***

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelist raamlepingut Jordaania Hašimiidi Kuningriigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) sõlmimise kohta (12138/2012 – C7-0008/2013 – 2012/0108(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 181/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12138/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12138/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelist raamlepingut Jordaania Hašimiidi Kuningriigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) eelnõu (12135/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelist raamlepingut Jordaania Hašimiidi Kuningriigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) eelnõu (12135/2012),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a teise lõiguga ning artikli 218 lõike 8 esimese lõiguga (C7-0008/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 217 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a teise lõiguga ning artikli 218 lõike 8 esimese lõiguga (C7-0008/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A7-0305/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A7-0305/2013),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | rõhutab, kui tähtis on jätkata Euroopa naabruspoliitika raames tiheda koostöö tegemise ja arutelude soodustamist Jordaania Hašimiidi Kuningriigiga ning edendada poliitilist ja majandusalast dialoogi Euroopa Liidu ja Jordaania vahel; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, kui tähtis on jätkata Euroopa naabruspoliitika raames tiheda koostöö tegemise ja arutelude soodustamist Jordaania Hašimiidi Kuningriigiga ning edendada poliitilist ja majandusalast dialoogi Euroopa Liidu ja Jordaania vahel;

| 3. | tuletab meelde, et Jordaania ametivõimude hinnangul viibib Jordaanias üle 500 000 Süüria pagulase ning et Süüria kriis avaldab tõsist mõju Jordaania majandusele ja Jordaania eelarvele, seda eelkõige pagulastele humanitaarabi pakkumiseks kasutatavate rahaliste vahendite tõttu; peab siiski kahetsusväärseks, et Jordaania piir on Süüria palestiinlastest pagulastele suletud juba alates augustist 2012; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et Jordaania ametivõimude hinnangul viibib Jordaanias üle 500 000 Süüria pagulase ning et Süüria kriis avaldab tõsist mõju Jordaania majandusele ja Jordaania eelarvele, seda eelkõige pagulastele humanitaarabi pakkumiseks kasutatavate rahaliste vahendite tõttu; peab siiski kahetsusväärseks, et Jordaania piir on Süüria palestiinlastest pagulastele suletud juba alates augustist 2012;

| 4. | rõhutab seega, kui oluline on pakkuda Jordaaniale piisavat rahalist, tehnilist ja humanitaarabi; |
| --- | --- |

4.

rõhutab seega, kui oluline on pakkuda Jordaaniale piisavat rahalist, tehnilist ja humanitaarabi;

| 5. | hindab kõrgelt pühendumust, mida Tema Majesteet Jordaania kuningas Abdullah II on näidanud väga laiaulatuslike reformide läbiviimisel Jordaania ja jordaanlaste heaks; rõhutab, kui oluline on saavutada nende reformide abil jätkusuutlikke tulemusi, eelkõige sotsiaalse õigluse vallas; |
| --- | --- |

5.

hindab kõrgelt pühendumust, mida Tema Majesteet Jordaania kuningas Abdullah II on näidanud väga laiaulatuslike reformide läbiviimisel Jordaania ja jordaanlaste heaks; rõhutab, kui oluline on saavutada nende reformide abil jätkusuutlikke tulemusi, eelkõige sotsiaalse õigluse vallas;

| 6. | peab kiiduväärseks ja toetab ka Jordaania ennetavat ja konstruktiivset vahendustegevust püüetes leida Lähis-Ida piirkonna eri konfliktidele püsivad lahendused; |
| --- | --- |

6.

peab kiiduväärseks ja toetab ka Jordaania ennetavat ja konstruktiivset vahendustegevust püüetes leida Lähis-Ida piirkonna eri konfliktidele püsivad lahendused;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/213 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/213

---

P7_TA(2013)0416

Euroopa piiride valvamise süsteem (EUROSUR) ***I

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa piiride valvamise süsteem (EUROSUR) (COM(2011)0873 – C7-0506/2011 – 2011/0427(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 181/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0873), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0873),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõike 2 punkti d, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0506/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõike 2 punkti d, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0506/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 14. juuni 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 14. juuni 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0232/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0232/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks Euroopa Parlamendi avalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks Euroopa Parlamendi avalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2011)0427

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse Euroopa piiride valvamise süsteem (Eurosur)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1052/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi avaldus

Euroopa Parlament toonitab, et ELi institutsioonid peaksid püüdma kasutada seadusandlikes tekstides asjakohast ja neutraalset terminoloogiat kolmandate riikide niisuguste kodanike küsimuse käsitlemisel, kelle viibimiseks liikmesriikide territooriumil ei ole liikmesriikide ametiasutused luba andnud või kelle viibimine seal ei ole enam lubatud. Niisugustel juhtudel peaksid ELi institutsioonid vältima inglise keeles sõna „illegal” (ebaseaduslik) kasutamist, kui on võimalik leida alternatiivne sõnastus, ja igal juhul tuleks isikutele viitamisel kasutada terminit „irregular migrants” (ebaseaduslikud rändajad).

---

| 19.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/214 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/214

---

P7_TA(2013)0417

Kaadmiumi sisaldavad kantavad patareid ja akud ***I

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid käsitlevat direktiivi 2006/66/EÜ seoses kaadmiumi sisaldavate juhtmeta mootortööriistades kasutamiseks ettenähtud kantavate patareide ja akude turulelaskmisega (COM(2012)0136 – C7-0087/2012 – 2012/0066(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 181/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0136), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0136),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 192 lõiget 1 ja artikli 114 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0087/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 192 lõiget 1 ja artikli 114 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0087/2012),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust delegeeritud õigusaktide kasutamise ja esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust delegeeritud õigusaktide kasutamise ja esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 192 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 192 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. mai 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. mai 2012. aasta arvamust (1),

| — | olles konsulteerinud Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 14. juuni 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 14. juuni 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0131/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0131/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 140.

---

P7_TC1-COD(2012)0066

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/66/EÜ seoses kaadmiumi sisaldavate juhtmeta mootortööriistades kasutamiseks ette nähtud kantavate patareide ja akude ning vähese elavhõbedasisaldusega nööpelementide turulelaskmisega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/603/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2013/56/EL) lõplikule kujule).

---